Ivo Andrić – citati i biografija – Motivacione Priče\n27.01.2017. 30.01.2018. Motivacija Citati\nUmetničko nadahnuće kojim je raspolagao Ivo Andrić, bilo je toliko jedinstveno, toliko veliko i toliko široko, da su njegova književna ostvarenja zauzela mesto u samom vrhu najpre jugoslovenske, a potom i srpske književnosti, ali i veoma značajno mesto u okviru svetske književnosti.\nO tome koliko su Andrićeva dela ne samo prihvaćena među publikom, več i cenjena i podržana od strane književnih kritičara i poznavaoca književnosti uopšteno, dovoljno govori podatak da je upravo on prvi i do sada jedini dobitnik Nobelove nagrade za književnost sa ovih prostora.\nNobelova nagrada, uručena mu je u decembru, sada već davne hiljadu devetsto šezdeset prve godine i to uz isticanje priznanja i javnih pohvala na račun kvaliteta njegovog celokupnog stvaralačkog opusa. Nobelov komitet, koji je nadležan pri odluci o tome kome će pripasti Nobelova nagrada, obrazložio je te godine, da Ivo Andrić zaslužuje Nobelovu nagradu, prevashodno iz razloga što raspolaže jedinstvenom i do tada neviđenom epskom snagom, zahvaljujući kojoj sudbine svojih sunarodnika u različitim periodima istorije prikazuje na toliko celovit i veran način kroz svoja dela.\nAndrićevo delo koje je bilo predmet književne analize koja se sprovodila od strane Nobelovog komiteta i delo koje je u najvećoj meri doprinelo odluci komiteta da upravo on postane dobitnik ovog prestižnog priznanja, bio je roman “Na Drini ćuprija”. Ipak, kako se u saopštenju, tačnije u obrazloženju pomenutog komiteta navodi i dela “Gospođica” i “Travnička hronika”, takođe su bila obuhvaćena kao predmet književne analize.\nBaš zato, pohvale od strane komitetske komisije i bile su upućene ne samo na račun kvaliteta jednog određenog Andrićevog dela, već i na račun njegovog celokupnog književnog opusa.\nU nastavku teksta, podelićemo sa vama detaljnu biografiju ovog istaknutog i izuzetno cenjenog književnika.\nIvo Andrić – citat br.1\nIvo Andrić, rođen je devetog oktobra hiljadu osamsto devedeset druge godine u mestu Dolac, koje se nalazi u blizini Travnika, grada u Bosni, koja je u vreme kada je Andrić rođen bila pod upravom austrougarske vlasti, tačnije koja je u to vreme tretirana kao “novoosnovani austrougarski kondominijum”.\nMeđutim, iako rođen u okolini Travnika, Andrić je nakon rođenja u blizini tog grada proveo tek prvih nekoliko godina svog života. Pre nego što je napunio četiri godine, od posledica tuberkuloze, preminuo je njegov otac Antun Andrić, pa je Andrićeva majka Katarina, odlučila da se iz okoline Travnika sa njim preseli u Višegrad u dom svojih roditelja.\nU Višegradu, Andrić je proveo predstojeći period svog detinjstva i upravo u tom gradu je i završio svoje osnovno obrazovanje.\nPo završetku osnovnog obrazovanja, Andrić se preselio u Sarajevo, kako bi započeo svoje srednje obrazovanje u sarajevskoj “Velikoj gimnaziji”, koja je važila za najstariju bosansko hercegovačku srednju školu. Upravo u periodu srednjeg obrazovanja, Andrić je u sebi po prvi put prepoznao ljubav prema pisanju i počeo je da piše najpre poeziju. Svoju prvu pesmu, koja je nosila naziv “U sumrak”, objavio je u listu “Bosanska vila”.\nKako je bio zaljubljenik u učenje i kako je ostvario zapažen uspeh u “Velikoj gimnaziji”, Andrić je po završetku svog srednjeg obrazovanja, zasluženo dobio stipendiju od hrvatskog kulturno prosvetnog društva po imenu “Napredak”, pa je zahvaljujući ovoj stipendiji, odlučio da se preseli u Zagreb, gde je upisao “Mudroslovni fakultet kraljevskog sveučilišta” smer “Slovenska književnost i istorija”.\nIvo Andrić – citat br.2\nIvo Andrić – citat br.3\nNakon perioda od samo godinu dana, koliko je proveo na pomenutom fakultetu, Andrić je svoje obrazovanje nastavio u Beču, na “Bečkom univerzitetu”. Međutim, kako je genetski bio predisponiran za razvoj bolesti pluća, Andrić je izložen bečkoj klimi, često počeo da boluje od upale pluća. Ponavljanje upala, bilo je toliko učestalo, da je mimo svoje želje bio suočen sa obavezom da napusti Beč. Uz konsultaciju sa svojim profesorom iz “Velike gimnazije”, doneo je odluku da se preseli za Krakov i u Krakovu je nastavio obrazovanje, prebacivši se na “Filozofski fakultet jagelonskog univerziteta”.\nU vreme svog boravka u Krakovu, Andrić je boravio kod porodice Ižikovski, koja je imala ćerku Jelenu, pa se pretpostavlja da mu je ona poslužila kao inspiracija za buduću knjigu pod imenom “Jelena žena koje nema”.Da li zbog sudbine koja mu je bila predodređena ili zbog svog nemirnog duha, ko zna, ali Andrić ni u Krakovu nije ostao dugo.\nNaime, hiljadu devetsto četrnaeste godine, kada se odigrao čuveni atentat u Sarajevu u kojem je nasilnom smrću preminuo Franc Ferdinand, Andrić je čuvši vest o tom događaju, prepušten svom rodoljublju i potrebi da bude uz svoj narod, bez mnogo razmišljanja i bez dvoumljenja napustio Krakov. Novo stanište, Andrić je pronašao u Splitu, gde se priključio pokretu “Mlada Bosna”.\nZbog činjenice i pod optužbom da je aktivista pomenutog pokreta, Andrić je od strane austrougarske vlasti uhapšen u julu iste godine i odveden je najpre u šibensku, a zatim i u mariborsku tamnicu na služenje zatvorske kazne. Iz mariborske tamnice, Andrić je izašao u martu hiljadu devetsto petnaeste godine, kada je njegova zatvorska kazna preinačena u kaznu zadržavanjem u kućnom pritvoru. Izdržavanja kazne zadržavanjem u kućnom pritvoru, Andrić je služio u blizini Zenice, u mestu po imenu Ovčarevo.\nTek hiljadu devetsto sedamnaeste godine, nakon što je doneta odluka o amnestiji svih zatvorenika, Andriću je potpuno vraćena sloboda. U periodu koji je proveo u najpre šibenskoj, a zatim u mariborskoj tamnici i u periodu koji je proveo u kućnom pritvoru, Andrić se aktivno i sve posvećenije bavio pisanjem stihova u prozi.\nStihove koje je napisao upravo u pomenutim periodima, godinu dana kasnije, tačnije hiljadu devetsto osamnaeste godine, dopunio je i objavio ih u Zagrebu u svojoj prvoj knjizi stihova u prozi pod nazivom “Ex Ponto”.\nIvo Andrić – citat br.4\nIvo Andrić – citat br.5\nOdluku da pomenutu knjigu izda baš u Zagrebu, doneo je spontano, jer se u to vreme, zbog ponovljenog problema sa plućima našao na lečenju u bolnici u tom gradu. Međutim, po izlasku iz bolnice i po izdavanju svoje prve knjige u Zagrebu, Andrić taj grad nije uspeo da prepozna kao onaj u kojem bi želeo da ostane, pa je zatražio pomoć od onog istog profesora iz gimnazije koji mu je dao savet i u vezi preseljenja iz Beča u Krakov.\nTaj profesor, Tugomir Alaupović, odazvao se njegovoj molbi za pomoć i pomogao mu je da se preseli u Beograd i da se zaposli kao činovnik u Ministarstvu vera. Po preseljenju u Beograd, Andrić je počeo da vodi vrlo aktivan i dinamičan kulturni život. Družio se sa brojnim svojim savremenicima, sada takođe proslavljenim književnicima kao što su Sima Pandurović, Miloš Crnjanski i mnogi drugi.\nAndrićeva karijera činovnika u Ministarstvu vera u Beogradu, brzo je napredovala, pa ga je to dovelo do pozicije činovnika koju je zauzeo u poslanstvu u Vatikanu. Bio je aktivan i kroz ulogu diplomate u okvirima konzulata u Bukurešti, konzulata u Trstu i konzulata u Gracu.\nU periodu kada se bavio pomenutim poslovima, Andrić je konstantno ostajao dosledan svojoj ljubavi prema pisanju, pa je između hiljadu devetsto dvadesete i hiljadu devetsto dvadeset četvrte godine, jedno za drugim izdao svoja dela: “Nemiri”, “Ćorkan i Švabica”, zatim “Mustafa Madzar”, kao i dela “Ljubav u kasabi”, “U musafirhani” i “Šta sanjam i šta mi se događa”.\n“Razvoj duhovnog života u Bosni pod delovanjem turske vladavine”, tema je rada kojim je Andrić odbranio doktorat u Gracu u junu hiljadu devetsto dvadeset četvrte godine.\nIvo Andrić – citat br.6\nIvo Andrić – citat br.7\nNakon što je odbranio pomenuti doktorat, preciznije, tačno dve godine nakon tog događaja, Andrić je postao pridruženi član “Srpske kraljevske akademije”, a status redovnog člana iste akademije, stekao je tek hiljadu devetsto trideset devete godine i to po predlogu slikara Uroša Predića, po predlogu vajara Đorđa Jovanovića i po predlogu profesora Bogdana Popovića. Iste godine, kada je postao pridruženi član “Srpske kraljevske akademije”, Andrić je objavio i svoje novo književno delo, ovog puta pripovetku, pod nazivom “Mara milosnica”.\nSve do početka Drugog svetskog rata, Andrić je kontinuirano i konstantno bio uključen u javni život i bio je postavljan na brojne funkcije, kao što su funkcija diplomate u konzulatu u Marselju, funkcija diplomate u konzulatu u Parizu, zatim funkcija poslanika u Madridu, funkcija sekretara pri stalnoj delegaciji Kraljevine Jugoslavije i funkcija sekretara pri organizaciji “Liga naroda” u Ženevi.\nOsim na pomenutim, Andrić je bio i na funkciji urednika lista “Srpski književni glasnik”, pa je u okviru obavljanja te funkcije, iskoristio priliku da kao deo sadržaja tog lista objavi svoju pripovetku “Olujaci”, zatim i svoju pripovetku “Žeđ”, ali i prvi deo svog triptiha “Jelena žena koje nema”.\nFunkcija načelnika političkog odeljenja Ministarstva unutrašnjih poslova, kao i funkcija zamenika ministra inostranih poslova, još su neke od funkcija na koje je upravo Andrić bio postavljen pre Drugog svetskog rata.\nVrhunac njegove karijere diplomate, dogodio se hiljadu devetsto trideset devete godine, kada je postao opunomoćeni ministar i poslanik Kraljevine Jugoslavije u Berlinu. Po odlasku u Berlin, Andrić je dobio priliku da preda akreditive lično kancelaru Rajha, Adolfu Hitleru. Kako je imao prilike da upozna Adolfa Hitlera lično, Andrić je stekao vezu u samom vrhu nemačke vlasti, pa je tu vezu nešto kasnije iskoristio apelujući na nemačku vlast da oslobodi bar deo poljskih umetnika i poljskih naučnika koji su dospeli u logor nakon okupacije Poljske, na samom začetku Drugog svetskog rata.\nUpravo u to vreme, zbog nepodudarnosti mišljenja sa mišljenjem ljudi koji su bili u vrhu jugoslovenske vlasti, Andrić je došao na odluku da podnese ostavku na mestu ambasadora. Međutim, njegova ostavka je odbijena i u skladu sa obavezom koju mu je nalagala funkcija, kao predstavnik Jugoslavije, bio je prinuđen da potpiše čuveni “Trojni pakt”. Sa činom potpisivanja “Trojnog pakta”, doprineo je tome da se i Srbija nađe na putu vihora Drugog svetskog rata.\nIvo Andrić – citat br.8\nIvo Andrić – citat br.9\nVest o bombardovanju Beograda, šestog aprila hiljadu devetsto četrdeset prve godine, Andrić je dočekao u Berlinu i nakon što se suočio sa tim saznanjem, već dan kasnije, uputio se prema Beogradu. Međutim, zbog prekida saobraćajnih veza, bio je primoran da čak dva meseca provede na Bondenskom jezeru. Konačno, prvog juna hiljadu devetsto četrdeset prve godine, uspeo je da vozom stigne u Beograd.\nOdmah po dolasku u Beograd, odustao je od nastavka svoje diplomatske karijere i po sopstvenoj odluci i po sopstvenom zahtevu otišao je u penziju u novembru iste godine. Međutim, zbog savesti i iz moralnih razloga, Andrić je odbio da prima diplomatsku penziju.\nPo odlasku u penziju, Andrić je iznajmio sobu u Prizrenskoj ulici. U toj sobi je živeo i u njoj se posvetio stvaranju novih dela, tako da je za veoma kratko vreme, napisao čak tri romana, koja se danas mogu oceniti kao njegova najpoznatija i ujedno najpriznatija dela. Reč je o romanima: “Travnička hronika”, “Na Drini ćuprija” i “Gospođica”.\nSva tri pomenuta romana, objavio je u Beogradu, jedan za drugim, neposredno po završetku Drugog svetskog rata.\nPo završetku Drugog svetskog rata, tačnije hiljadu devetsto četrdeset i šeste godine, Andrić se kandidovao za mesto predsednika “Saveza književnika Jugoslavije” i izabran je da obavlja tu funkciju. Iste godine, kao redovan član, priključio se “Srpskoj akademiji nauka i umetnosti” i objavio je svoje naredno delo “Pismo iz 1920. godine”.\nNakon objavljivanja pomenutog dela, pa sve do hiljadu devetsto pedeset četvrte godine, Andrić je kontinuirano i veoma učestalo nastavio da objavljuje svoja nova dela. Konkretno, objavio je pripovetku pod nazivom “Priča o vezirovom slonu”, zatim delo “Priča o kmetu Simanu”, nekoliko književnih tekstova posvećenih Njegošu i Vuku Karadziću, dela “Znakovi”, “Bife Titatnik”, “Na obali”, “Na sunčanoj strani”, “Aska i Vuk”, “Zeko”, “Pod Grabićem”, “Nemirna godina”, “Lica” i “Prokleta avlija”. Neposredno pre objavljivanja dela “Prokleta avlija”, postao je član Komunističke partije Jugoslavije, a dve godine nakon objavljivanja pomenutog dela, objavio je i svoje naredno delo pod nazivom “Igra”.\nHiljadu devetsto pedeset osme godine, Andrić se oženio udovicom svog prijatelja Nenada Jovanovića, Milicom Babić, koja je bila zaposlena kao kostimograf u Narodnom pozorištu u Beogradu.\nUbrzo nakon ženidbe, tačnije samo nekoliko godina nakon toga, hiljadu devetsto šezdeset prve godine, Andrićeva književna karijera se razvija do svog vrhunca i Andrić postaje dobitnik Nobelove nagrade, uz koju dobija i značajnu količinu novca. Sav novac koji je tom prilikom dobio, Andrić je poklonio u svrhu doprinosa za razvoj bibliotekarstva na prostoru Bosne i Hercegovine.\nNakon dobijanja Nobelove nagrade, iste godine, Andrić je objavio svoju besedu o ovom događaju pod nazivom “O priči i pričanju”. Dve godine nakon toga, tačnije hiljadu devetsto šezdeset treće objavio je i delo “Jelena žena koje nema”, ovoga puta u formi celovitog romana, a ne kao deo. To je ujedno bilo i poslednje delo koje je objavio u toku svog života.\nSa svojom suprugom, Andrić je određeni broj godina živeo u Herceg Novom u njihovoj porodičnoj kući. Međutim, samo deset godina koje je proveo sa njom u braku, Andrić je izgubio svoju suprugu i nakon njene smrti značajno se povukao iz javnog, kao i iz društvenog života. Postao je sve manje okrenut pisanju, a sve više okrenut čitanju. Okrenutog sopstvenoj osamljenosti i čitanju, Andrića su ubrzo počeli da muče zdravstveni problemi, zbog kojih je sve češće počeo da provodi vreme u Banjama zbog banjskog lečenja i u bolnicama.\nTrinaestog marta hiljadu devetsto sedamdeset pete godine, Andrić je umro na Vojno-medicinskoj akademiji u Beogradu i sahranjen je u Aleji zaslužnih građana.\nNakon Andrićeve smrti, posthumno su objavljena njegova dela kao što su zbirka lirskih pesama “Šta sanjam i šta mi se događa”, zatim nedovršeni romani “Omerpaša Latas” i “Na sunčanoj strani” i knjige “Znakovi pored puta” i “Sveske”.\nOno što je takođe zanimljivo reći, a tiče se Andrićevog stvaralaštva, jeste da se on uprkos tome što je rođen u okolini Travnika i uprkos tome što je detinjstvo proveo u Višegradu, a deo mladosti u Sarajevu, uvek javno deklarisao kao Srbin i izražavao je ličnu želju da njegova dela budu tretirana kao dela srpske književnosti.\nDjordje Balašević – citati i biografija\nAl pacino citati i biografija (1.881)\nPozitivna magija, bijela magija i crna magija… (1.509)\nOvo je srž uspešnog primenjivanja Zakona privlačenja! (1.382)\nFjodor Dostojevski – citati i biografija (1.091)\nPreporuka gdje otići na godišnji odmor – 50… (1.071)


Von der Leyen predložila ograničenja putovanja za EU\n2020-03-17 14:12:49 cricroatian\nPredsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen je u ponedjeljak rekla kako je predložila privremeno ograničenje putovanja koja nisu nužno potrebna u Europsku uniju (EU), kao mjeru za obuzdavanje širenja koronavirusa.\nNakon telekonferencije s čelnicima zemalja iz Grupe sedmorice (G7), von dery Leyen je s predsjednikom Europskog vijeća Charlesom Michelom rekla da smo "danas informirali naše G7 partnere da predlažemo uvođenje privremenih ograničenja putovanja u Europsku uniju koja nisu nužno potrebna."\n"Biti će izuzetaka, na primjer za građane EU-a koji se vraćaju kući, za zdravstvene radnike, poput liječnika i medicinskih sestri, ali također i znanstvenike koje rade na rješenju ove zdravstvene krize," rekla je, dodajući "to će biti na snazi u početnom razdoblju od 30 dana."\nOčekuje se da će o prijedlogu raspravljati čelnici država članica EU-a tijekom video konferencije u utorak.\nv Europa suočena s epidemijom otvorenih ruku čeka pomoć s dalekog istoka 2020-03-17 13:57:08


Zenica, 4. oktobar - Put ka novoj Bosni i Hercegovini - mirsadhadzikadic.ba\nPredizborni skup u Zenici\nU Zenici, u Narodnom pozorištu nastavlja se predizborna kampanja Prof. dr. Mirsada Hadžikadića, kandidat za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda bošnjačkog naroda.\nProf. dr. Mirsad Hadžikadić, kandidat za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda bošnjačkog naroda, 4. oktobra će u Narodnom pozorištu Zenica s početkom u 19.00 sati održati politički skup kojim nastavlja svoju predizbornu kampanju. Tema skupa je „Put ka novoj Bosni i Hercegovini“.


Zavhaljujući sredstvima Kancelarije 11.12.2018\nZavhaljujući sredstvima Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima sanirano je klizište u Komanicama koje je zahvatilo delove opštinskog puta u dužini od 85 metara i pretilo da ugrozi nekoliko...\nUz pomoć Ministarstva privrede 6.12.2018\nMionica će uskoro dobiti dva kilometra pešačke i biciklističke staze, koja će biti izgrađena na obilaznom putu. Ministarstvo privrede sa skoro pola miliona dinara finansira izradu projekta.\nVreme sećanja na poginule ratnike 27.11.2018\nLepo ime Građenik ukazuje na rad, građenje, zagrađivanje, nikako na nešto loše. Sa Građenika pogled puca unaokolo – vidi se pola Srbije. Na ovom mestu na visoravni Kadine Luke, u vreme Suvoborske,... · 1 komentar\nProizvodnja živine na prirodan način 25.11.2018\nEko ćurke iz Banjana\nPorodica Rafailović iz Banjana jedna je od retkih, ako ne i jedina u ubskoj opštini koja je počela ozbiljnije da se bavi uzgojom domaćih ćurki na tradicionalan način. U svom stočnom fondu trenutno... · 1 komentar\nDomaćin trke “Kroz Srbiju” i sledeće godine 23.11.2018\nPlaketa za Mionicu\nMionica je proglašena za najbolje startno mesto etape na ovogodišnjoj 58. međunarodnoj biciklističkoj trci "Kroz Srbiju" koja je vožena u junu. Mionica će i 2019. godine biti domaćin etape tokom...\nOpština Mionica i Komesarijat za izbeglice obezbedili 20.11.2018\nOpština Mionica, u saradnji sa Komesarijatom za izbeglice i migracije, nastavlja da pomaže izbeglim i interno raseljenim licima koja su svoj dom pronašla na teritoriji mioničke opštine. Obezbeđena...\nSvečana akademija povodom jubileja 12.11.2018\nPovodom obeležavanja sto godina od kraja Prvog svetskog rata, u OŠ "Dušan Danilović" u Radljevu održana je svečana akademija, uz prisustvo predstavnika opštine Ub, Termoelektrane "Nikola Tesla",...\nSkupština opštine Mionica 10.11.2018\nPotvrđen sporazum o saradnji sa nemačkom kompanijom\nSporazum o poslovno tehničkoj saradnji sa nemačkom kompanijom "Auto-Kabel", koja planira da otvori proizvodni pogona u Mionici gde će zaposliti oko 300 radnika, potvrdila je Skupština opštine Mionica.\nI naredne dve godine 26.10.2018\nBesplatna pravna pomoć u Mionici\nŽitelji mioničke opštine i naredne dve godine imaće besplatnu pravnu pomoć, saopšteno je iz lokalne uprave. Predsednik opštine Mionica Boban Janković i izvršni direktor Balkanskog centra za...


Antisemitizam | Haver Srbija\nAntisemitizam je najkobnija manifestacija mržnje prema ljudima. Uopšte se ne postavlja pitanje da li je potrebno boriti se protiv antisemita; ali se postavljaju dva pitanja: da li se ta borba vodi s dovoljno energije, i kako je treba voditi?\nPredrasude i mržnja prema Jevrejima postoje vekovima. Najizrazitija i najdužeg veka je, svakako, mržnja u liku takozvanog verskog antisemitizma, u šta spadaju hrišćanske crkvene dogme o Jevrejima kao bogoubicama. Toga se kao prva i, dosad jedina, odrekla rimo-кatolička crkva u drugoj polovini prošlog veka, na Drugom vatikanskom koncilu. U pravoslavnoj crkvi pomenuta dogma je još na snazi, jer se smatra da tu dogmu može izmeniti samo Vaseljenski sabor (koji nije održan od 787. godine).\nTermin antisemitizam je prvi put upotrebio 1879. godine nemački novinar Vilhelm Mar, koji je i sam bio autor mnogih antijevrejskih članaka. Antisemitizam označava neprijateljstvo prema Jevrejima na religijskoj, nacionalnoj ili rasnoj osnovi. Diskriminacija prema Jevrejima je mnogo starija od rasne teorije. U I veku n.e. Jevreji su često proganjani, jer kao monoteisti nisu hteli da se priključe tadašnjim politeističkim kulturama. Tokom srednjeg veka, Jevreji su bili ograničeni nizom propisa prema kojima nisu mogli da poseduju zemlju. Takođe, ovi propisi su im dozvoljavali bavljenje samo određenim zanimanjima. Ono što je Jevrejima bilo dozvoljeno da rade smatralo se nečistim za hrišćane, a najčešće je bilo u vezi sa novcem. Do fizičke izolacije Jevreja, zabrane da žive zajedno sa hrišćanima, i formiranja posebnih gradskih četvrti – geta – dolazi u XII i XIII veku. Mnogi Jevreji su bili proterani i/ili prinuđeni da odu iz mesta u kojem su živeli. Tokom celog srednjeg veka, Jevreje i jevejske zajednice u Evropi pratila je ista sudbina i zavisila je isključivo od političkih i ekonomskih prilika one države u kojoj su se nalazili. Nakon ovih progona, Jevreji su se selili iz države u državu, stvarajući jevrejske centre tamo gde im je bilo dozvoljeno. Aktuelne vlasti su im nametali dodatne takse i restrikcije, dok ih na kraju nisu proterali. Tokom srednjeg veka, mogla se prepoznati okoštala dugovekovna mržnja prema Jevrejima, a nivo antisemitizma je zavisio od ekonomske situcije određene države. Jevreji su optuživani za ritualna ubistva, a česte su i klevete prema kojima Jevreji za praznik Pesah u beskvasni hleb (maces) dodaju krv hrišćanske dece. Jevreji su upoređivani sa đavolom i prikazivani sa rogovima i repom; optuživani su za sve nedaće i bolesti koje su zadesile mesto u kojem su se nalazili.\nSrednjovekovne karikature- Jevreji predstavljeni kao đavoli, Engleska 1233\nKrajem XVIII i početkom XIX veka u evropskim državama, uporedo sa jačanjem pokreta građanske emancipacije Jevreja, postaće aktuelno shvatanje prema kome Jevreji predstavljaju posebnu rasu. U tom periodu, antisemitizam kao svojevrstan oblik rasizma ostaje reaktivan i služi onemogućavanju emancipacije Jevreja.\nDublji koreni evropskog antisemitizma sa kraja XIX veka nalaze se u srednjem veku, u anti-jevrejskoj propagandi španske inkvizicije. Glavni promoter ove ideje bio je katolički sveštenik i teolog August Roling, profesor na katoličkom univerzitetu u Pragu i autor knjige Talmudski Jevrejin (Der Talmudjude, Minster, 1871.). Jedna od Rolingovih omiljenih “naučnih” tema bila je kleveta o ritualnom ubistvu koja je imala dvostruki propagandni značaj. Prvo, Talmudski Jevrejin su antisemiti promovisali kao dokaz “iz prve ruke” da Jevreji od davnina kuju zaveru protiv nejevreja. U tom smislu, ova knjiga je krajem XIX veka imala onu ulogu koju je početkom XX veka preuzela knjiga Protokoli sionskih mudraca. Drugo, navodni “citati” iz knjige korišćeni su za ućutkivanje kritičara antisemitskih ideja i svih onih koji su se zalagali za ravnopravnost Jevreja. Smatra se da je sậmo postojanje ovih dela, godinama pre dolaska Adolfa Hitlera na vlast, imalo veliki uticaj na izvršenje najvećeg zločina u istoriji – Holokausta, u čijoj osnovi leži antisemitizam.\nSrednjovekovni antisemitizam-klevete za ritualna ubistva, Leipzig 1903.\nKasnije, u drugoj polovini XIX i početkom XX veka, u vreme jačanja nacionalizma kao konzervativne politike u evropskim državama, antisemitizam u svojoj zreloj fazi, posredstvom arijevsko-germanskog mita prerasta u sastavni deo evropskih nacionalizama, da bi kao takav, 30–ih godina XX veka, “završio” u svojoj totalitarnoj verziji – u rasističkom nacionalizmu nemačkog Trećeg rajha. Antisemitizam je dobio najstrašnije forme i razmere u nacističkoj ideologiji, politici i praksi. Nemački fašizam je usvojio antisemitizam kao jedan od osnovnih elemenata svog pogleda na svet. Antisemitizam je otvoreno proglašen za zvaničnu državnu politiku. Nacisti su proglasili Jevreje nižom rasom i stavili ih van zakona. Od 1933. Godine, nacisti počinju sa masovnim progonima, pljačkanjem i uništenjem Jevreja.\nIako je osuđivan preman svim standardima savremenog društva, antisemitizam je i danas prisutan u različitim oblicima. Prikazivanje Jevreja sa rogovima, repom, velikim nosevima, kako drže kese sa novcima, kao i predrasude prema Jevrejima kao bogatašima, sektašima, ubicama Isusa Hrista, te popularna teorija zavere jevrejskog vladanja svetom još uvek su rasprostranjeni.\nSrbija danas, Beovoz\nAntijudaizam je baziran na neprijateljstvu prema religiji Jevreja, dok se antisemitizam zasniva na rasnoj i etničkoj netrpeljivosti.\nAnticionizam je opozicija cionističkom pokretu koji je začet kao ideja da se Jevreji vrate u svoju prapostojbinu Cion, u državu Izrael. Karakteristika anticionizma je protivljenje političkim odlukama vlade države Izrael ili, u radikalnijem obliku, protivljenje pravu na postojanje jevrejske države. U nekim modernijim tekstovima anticionizam se sada naziva i anti-izraelizam.\nNovi antisemitizam se javlja tokom XX i XXI veka, kako u radikalnoj levici tako i u radikalnoj desnici, a ponajviše u radikalnom Islamu, kao suprotstavljanje cionizmu i državi Izrael. Dok je anticionizam pojava koja je prisutna od početka XX veka, novi antisemitizam je prisutan poslednjih 20 godina. Neki autori smatraju da je razlika u tome što je antisemitizam uperen prema Jevrejima, dok je novi antisemitizam diskriminacija naroda čije je oličenje – država Izrael.\nŠest faza u istorijskom razvoju antisemitizma\nprema Džerom Čejns-u , Tamna strana istorije: Antisemitizam kroz vekove (2000)\nAntisemitizam etničke prirode – antijudaizam u staroj Grčkoj i Rimu;\nAntisemitizam religiozne prirode – hrišćanski antisemitizam u starom i srednjem veku, zastupljen i u savremenom dobu;\nKlasni antisemitizam – tradicionalni muslimanski antisemitizam prema čijem stanovištu su Jevreji zaštićeni kao klasa;\nPolitički i socio-ekonomski antisemitizam tokom i nakon emancipacije u Evropi, koji predstavlja koren rasnog antisemtizma;\nRasni antisemitizam – nastao tokom XIX veka i doživeo svoju kulminaciju u nacizmu;\nNovi antisemitizam – savremeni antisemitizam– diskriminacija prema Jevrejima kao narodu čije je oličenje država Izrael.\nAntisemitizam – Translation by EUROPEAN FORUM ON ANTISEMITISM\nboris / November 9, 2015 at 4:42 pm\nKamo puste srece da u udjbenicima za osnovnu i srednju skolu ovaj tekst uce kao obavezno gradivo\nCENAISTINE / November 9, 2015 at 8:15 pm\nPitanje je kome to treba? Ima jedan interesantan pristup resavanju problema takvog tipa.. Recimo u istrazi mafije ide se ka trasiranju bankovnih racuna, da bi se nasao BENEFAKTOR tih operacija. U starom Rimu stoji interesantan pristup resavanju UBISTVA? Njihova poslovica stoji da: “ako neznas ko je ubica zrtve koju si nasao idi za onim ko najvise dobija od tog ubistva I u 75 % slucajeva ces naci ubicu koji je to pocinio a 25% je “prihvatljiva” marzha greske.. Ja sumnjam da su to Srbi odradili (mada ne sumnjam da ima idiota I medju Srbima ALI..) Verujem da pred obnovu rata prema Srbiji to je VEEEEELIKA beneficija lokalnih benefaktora koji bi jedva cekali njeno unistenje. Odlazak Jevreja iz Srbije bilo ih je 5,000 sada ih ima oko 470 (starijih ljudi) Ja sam dosta pomogao da se dodje do tog transvera Jevreja za Izrael preko Jevrejskog Kongresa Kanade I Amerike (New York Jevrejski Kongres) Tako da vise I nema Jevreja koji bi mogli da smetaju Srbima\nAaron / November 10, 2015 at 8:40 am\nTaman posla da su to napisali Srbi. Ja mislim da su to napisali Papuanci oni su poznate antisemite\nГанг Рена / June 2, 2020 at 1:15 pm\nMa to stoji na vozu još od 2 rata, taman je voz malo novijo! Nije mi bitno ko je nego zašto je u 21 veku neko iscrtao ove simbole! Šta ih tera da mrze!\nBoris / January 14, 2021 at 1:02 am\nSamo jedna ispravka – rasni antisemitizam se pojavio mnogo pre XIX veka; tačnije u XV veku. Godine 1449, u katedrali u Toledu (Španija), doneti su prvi tzv. Zakoni o čistoti krvi (šp. Los estatutos de Limpieza de Sangre). Ovi zakoni bili su upereni protiv pokatoličenih Jevreja i Arapa, jer je vladalo uverenje da oni nisu iskreno prihvatili hrišćansku veru. Tako su tzv. novi hrišćani (pokršteni Arapi i Jevreji) bili diskriminisani u srednjovekovnoj Španiji samo zbog toga što su imali jednog ili više predaka jevrejskog porekla. Nisu bili ravnopravni sa tzv. starim hrišćanima (Špancima romanske krvi i katoličke vere) i postavljena su im brojna ograničenja. Godine 1492,usledio je konačni izgon Jevreja i Arapa iz Španije, pod vladavinom tzv. katoličkih kraljeva Isabele od Kastilje i Fernanda od Aragona. Godine 1501, Zakoni o čistoti krvi se prenose i na španske prekookeanske posede, a ogranak Inkvizicije je osnovan 1571. u Meksiko Sitiju, 1570. u Limi, a 1610. u Kartageni. Paralelno sa verskim antisemitizmom, u Španiji, Portugalu i njihovim kolonijama, postojao je i rasni antisemitizam, utemeljen u Zakonima o čistoti krvi. Dakle, mnogo pre XIX veka. Poznato je da, sve do 1821. godine (dok nisu ukinuti Inkvizivija i Zakoni o čistoti krvi), niko nije mogao legalno da se doseli u Meksiko, ukoliko ne poseduje potvrdu o čistoći krvi. Bez obzira na to, određen broj pokrštenih Jevreja je uspeo da se nastani u kolonijama jer su uspeli da izdejstvuju da dobiju pomenutu potvrdu ili da se nekako ukrcaju na brod bez nje, a u kolonijama su, naravno, skrivali svoje poreklo… Vekovima pre Hitlera.


TRIJUMF NIŠLIJA U FENOMENALNOM MEČU ! Kolubara dva puta stizala prednost, ali sjajni Andrić nije bio dovoljan - Informer\nIako je dva puta je Radnički vodio, dva puta Kolubara vratila, ali treću put, posle pogotka Nikole Vujadinovića nije mogla!\nStefan Mitrović, đak omladinske škole Radničkog je postigao dva gola, a drugi koji je postignut volej udarcem je bio prelep i doveo Radnički u vođstvo.\nZatresli su mrežu rivala domaći preko fenomenalnog Nemanje Andrića, ključnog šrafa Lazarevčana koji je godinama unazad u Mađarskoj bio jedan od najboljih igrača tamošnjeg prvenstva, ali i Filipovića koji je bio drugi strelac! Ipak, kaznio ih je Stefan Mitrović, a na kraju i Nikola Vujadinović!\nPočetkom drugog poluvremena viđena je jeziva scena kada je japanski internacionalac Mićibući imao brutalnu priliku. Nije se upisao u strelce, ali je na sreću prošao bez težih posledica!\n11. KOLO SUPERLIGE SRBIJE\nsport Superliga Srbije FK Radnički Niš FK Kolubara


Земља | New Social Initiative - NSI\n“Када труло царство оружја се маша, Сваки леш је свесна жртва, јунак прави” Наш прах се у небо уздићи неће Ми оплакујемо давне док нови труле под ногама нашим У нама и око нас лежи смрт Без мириса и опорог укуса Умирена лелеком, Тужбалицом, псовком Наш прах се у небо уздићи неће Наши језици су […]\n“Када труло царство оружја се маша,\nСваки леш је свесна жртва, јунак прави”\nНаш прах се у небо уздићи неће\nМи оплакујемо давне\nдок нови труле под ногама нашим\nУ нама и око нас лежи смрт\nБез мириса и опорог укуса\nНаши језици су неми\nЛакше је, не осећају ништа\nНи жуч, ни мед\nНи улогу жртве\nДесном нас прекрштају\nА левом укрштају\nСами смо себи ископали очи\nПравдамо свој мрак, мраком\nОд свете земље отежаше нам уши\nНе чујемо што-шта\nГазимо исправан пут\nРуке смо до лаката уронили у блато\nТу гацамо слепи и копамо јаму\nКличемо притом свом славном крају\nЛопови смо, хуље\nВређамо жртве што у јами леже\nЧастимо се њиховим последњим криком\nОне умиру још једном, пред нама\nТруло је царство у нама\nАко је царства икада и било\nНаши лешеви ходају земљом\nГде некад камен беше\nЈер нема тежине која га носити може\nНисмо ми камен\nДа нам нога бедем пређе\nИ постави траг\nDina Milovanović je predsednica Upravnog odbora Nove društvene inicijative. Dina ima master diplomu Javnih politika sa Državnog univerziteta u Oregonu (OSU) i master iz Etnologije i antropologije sa Univerziteta u Beogradu. Pre toga, Dina je radila kao istraživačica i konsultantkinja za civilno društvo i međunarodne organizacije na projektima vezanim za javne politike, politiku, ljudska prava, prava zajednica i društvenu uključenost, između ostalog. Dina je često objavljivana istraživačica sa preko petnaest naslova, uključujući nezavisne i redigovane publikacije. Tokom studija na OSU-u Dina je od Predsedničke komisije dobila nagradu za žene u nauci (2018.) i radila je kao facilitatorka programa za grupu Žene u politici. U 2015. Dina je dobila nagradu za najbolji master rad u oblasti etnologije i antropologije.


LAGUNA PREDSTAVLJA: "Na sve strane mali požari" - Selest Ing : Nadlanu.com\nLAGUNA PREDSTAVLJA: "Na sve strane mali požari" - Selest Ing\nObjavljeno 28. juna 2019. / 08:00:13\nRoman "Na sve strane mali požari" američke autorke Selest Ing bavi se prirodom identiteta i žestoko privlačnom snagom majčinstva – i prividom da se poštovanjem pravila može preduprediti katastrofa.\nKad stari porodični prijatelji Ričardsonovih pokušaju da usvoje kinesko–američku bebu, izbija bitka za starateljstvo koja konačno deli grad – i postavlja Miju i Elenu na suprotstavljene strane. Podozriva prema Miji i njenim pobudama, Elena odlučuje da otkrije Mijinu prošlost. Ali, njena će opsednutost imati neočekivane i razorne posledice.\nSelest Ing je odrasla u Pitsburgu u američkoj državi Pensilvanija u porodici naučnika. Pohađala je Harvard i Univerzitet Mičigen. Njen prvi roman "Sve što ti nikad nisam rekla" bio je bestseler Njujork Tajmsa i Amazonova knjiga 2014. godine. Roman "Na sve strane mali požari" objavljen je 2017, dobio je nekoliko književnih nagrada, proglašen je romanom godine na sajtu amazon.com i po njemu je Hulu snimio televizijsku seriju.\nKnjigu "Na sve strane mali požari" možete pronaći od srede 5. juna u svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca, onlajn knjižari www.delfi.rs i na sajtu www.laguna.rs.\nlagunaNa sve strane mali požariSelest Ing


Šejtanov ratnik (2006) - Online sa prevodom - MmediaMreza.com\nUkupno pregleda: 61 Datum postavljanja: 10-01-2017\nŽanr kategorija: Komedije, Horori\nOpis: Film govori o grupi srednjoškolaca, koji upadaju u niz komičnih i strašnih situacija. Cane (Radovan Vujović), Tića (Staša Koprivica) i Mirko (Miloš Tanasković) su srednjoškolci, koji pokušavaju da zaustave iskonsko zlo. NJihov školski drug, iskompleksirani Stanislav (Vladimir Tešović), dokopao se mistične knjige i oslobodio monstruoznog Šejtana. Grupi se pridružuje i simpatični Đomla (Vujadin Milošević), kao i Bora (Marko Mrđenović, glumi i Šejtana). Od glumaca starije generacije pojavljuju se Petar Božović (Zulfikar), Bane Vidaković, Svetlana Bojković, Marko Nikolić (kao Karađorđe), Branislav Lečić (kao Miloš Obrenović), Dragan Nikolić, Dušan Janićijević, Irfan Mensur, Eva Ras. i drugi. Kao specijalni gosti se pojavljuju Bora Đorđević, Teofil Pančić i LJubomir Vračarević.\nTagovi: Online Sadržaj, ratnik, (2006), Šejtanov\nTetarti 04:45 Aka Wednesday 04... The Mechanic (2011) Passengers (2016) Puppe (2013) Anaconda (1997) Being Charlie Le poil de la bête (2010) Spectral (2016) Killing Salazar (2016) Gridiron Gang (2006) Ubice mog oca S01 E10 (2016) -... Lucifer S02E11 (2016) Teen Wolf S06E08 (2017) Hachi: A Dog’s Tale (2009) Vrati se Zone (2017) Mechanic: Resurrection (2016) Criminal (2016) The Great Wall (2016) CAM Escapee (2011) The Mechanic (2011) Vaši komentari: 0


"Biljarnica" : Nova Iskra : Nova Iskra\nProgram je osmišljen tako da podstakne polaznike i polaznice da u svoju svakodnevicu unesu dozu prirode kako bi poboljšali kvalitet života i doprineli svom zdravlju, ali i da se upoznaju i druže sa drugima koji uživaju u prirodi, bogastvu i znanju koje nam ona nudi. Kroz “Biljarnicu” ćemo na različite načine videti kako na prirodan način možemo da doprinesemo snazi našeg imuniteta, a samim tim i kvalitetu života.\nPrijave su otvorene do 20. maja u ponoć na linku!\nPolaznici i polaznice će dobiti praktične savete mentora koji ima dugogodišnju praksu u sakupljanju i upotrebi lekovitog bilja kako bi na kraju sami napravili biljne preparate koje mogu da koristiti za ličnu upotrebu kod kuće.\nNeke od tema koje ćemo tokom “Biljarnice” obraditi su:\nLekovite biljke u poljoprivredi /prirodna đubriva i insekticidi/.\nKako upotrebiti lekovite i samonikle biljke u kuhinji?\nSpecifičnost ovog programa je i u tome što, ukoliko niste u mogućnosti da pratite program uživo, možete pohađati online verziju programa “Biljarnice”, u bilo koje vreme. Svim polaznicima se prosleđuje link sa snimljenim predavanjem kome će samo oni moći da pristupe. Online polaznici takođe imaju mogućnost interakcije sa predavačem, kako bi mogli da postavljaju pitanja na koja će dobiti odgovor na sledećem predavanju. Za razliku od grupe koje će pratiti predavanja uživo, broj polaznika online verzije kursa nije ograničen.\nTokom šestonedeljnog programa, od kraja maja do početka jula 2022. godine, polaznici će imati priliku da upoznaju lekovite biljke u njihovom prirodnom staništu, da nauče da ih razlikuju od sličnih vrsta i da savladaju tehnike branja, sušenja i upotrebe bilja.\nProgram se sastoji od predavanja i prakse prepoznavanja samoniklog bilja u prirodi, u vidu 10 tremina (šest dvočasa predavanja svake srede u popodnevnim časovima i četiri izleta u prirodi subotom, u blizini Beograda).\n*Cena kursa je 43 000 RSD, odnosno 28 000 RSD za online verziju programa.\nKada popunite i pošaljete formular šaljemo vam detaljnije informacije o programu email-om (datume, lokacije, načine plaćanja), dok se za dodatna pitanja možete obratiti na edukacija@ekonaut.org.\nTokom programa naglašavamo da je vrlo važno znati da nam bilje ne može uvek pomoći i da ga ne treba zameniti odlaskom lekaru. Tradicionalna i moderna medicina treba da idu ruku pod ruku. Biljke možemo pre svega koristiti da bismo radili na svom zdravlju, one treba da budu svakodnevna navika i prevencija, naročito ako živimo užurbanim životom u zagađenoj sredini.


Вазура: Казна је условна, платићемо дуг на време - СПОРТСКИ ЖУРНАЛ\nВазура: Казна је условна, платићемо дуг на време\n11 јануар, 2017 21\nГенерални директор Партизана Милош Вазура тврди да је казна УЕФА о суспензији из европских такмичења условна и да ће клуб до краја јануара до када је рок платити сва дуговања.\nПрвобитно се појавила информација да је Партизан кажњен трогодишњом забраном, али последње вести из УЕФА кажу да је у питању једна сезона, прва од наредне три у којој избори пласман у европско такмичење.\n- У питању је стари дуг о којем сам већ причао. Бићемо у проблему само ако не платимо, а платићемо. Јесмо кажњени, али условно - рекао је Вазура и демантовао да је проблем настао због два и по милиона евра, већ да је у питању „само” 360.000 евра.\nВест о казни Партизану пренео је АП, где се наводи да Партизан има око два и по милиона евра неплаћених дугова закључном са септембром 2016. године.\noprez! · 11 јануар, 2017 15:04\nKako pise na sajtu uefa, ipak je uslovna...\nPigeon · 11 јануар, 2017 15:13\nNe bi bilo dobro da nas sada lazu oko cifre. Ako je trista isplatite trista, ako je dva i po isplatite dva i po! Bas me briga gde cete da obezbedite pare. Taj dug ne stoji od juce! Posebno me nervira sto cekaju zadnji dan, a onda uvek moze nesto da se iskomplikuje. Tipicno ponasanje za ovu zemlju u muljatore koji vode poslove u njoj! Navijace mozete da lazete, ali ove iz uefa malo sutra! Oni su za vas, nepismene i nesposobne druga dimenzija! Ono sto je bitno, to je da do kraja meseca mora da se sve isplati, pa koliko god bilo! Ne igrajte se!\nnemam pojma · 11 јануар, 2017 15:51\nČeferin, predsednik UEFA, je vrstan pravnik, čovek intelektualac, neprimerljiv sa Vazurom i kompanijom. Uopšte je velika sramota da dolazimo u ovu poziciju, da se čeka do poslednje opomene i pretnje do ispunjenja uslova, pogotovo ako se radi o 360.000 evra. Kaznu od 3.000 evra UEFI bi morao Vazura da plati iz svog džepa. I apel Žurnalu da se uozbilje. Da ne postupaju senzacionalistički i navijački, već da pravovremeno i tačno izveštavaju čitaoce, uz kritične i istraživačke komentare, bez klubaštva i zluradosti. Mislim da bi kompletna uprava kluba morala da snosi sankcije zbog ovoga, Vazura prvenstveno.\nMarko · 11 јануар, 2017 15:30\nUslovna kazna,a zasto???Ko je odgovoran za to????Vazno je da imate vecinu u Skupstini.Neozbiljno jer Zvezda koja je duzna 3-4 puta vise nije kaznjena!!!\nolio · 11 јануар, 2017 17:25\nNije vama problem sto su vas izbacili, nego sto Zvezdu nisu.\nPoda · 11 јануар, 2017 15:45\nZnaci ode Ilijev\nSale · 11 јануар, 2017 16:30\nKoji stari dug? Kojim klubovima dugujete,a sta ako vas neko naknadno tuzi?\ndejavu · 11 јануар, 2017 16:56\nJeste da mi se svaki 3 post ne objavljuje,ali ajde to i nije toliko vazno..Bitno je da su.svi naravno vec shvatili da je rec o uslovnoj kazni.A to sto se takav zakljucak moze izvuci samo ako se procita kompletan tekst a ne i iz naslova glavne vesti...to je vec ...pitanje za Zurnal ... :)\nBranko · 12 јануар, 2017 00:12\nBudi srecan dejavu. Meni objave tek svaki petnaesti komentar.\nJanko · 11 јануар, 2017 17:06\nKazna je uslovna ali samo za sezonu 2018/19 i narednu, ako se ne plati deo duga do 31.01.2017, a suspenzija za 2017/18 je konačna, male su šanse da žalba prođe !!!\nMarko · 11 јануар, 2017 17:42\nTako je.2017 nema takmicenja u Evropi.Sada metla iz Partizana za celu Upravu i Skupstinu.\nTaribo West · 11 јануар, 2017 18:27\nIstog momenta da si podneo ostavku! I ti i Vučela i ostali iz aktuelne uprave...\nTaribo West · 11 јануар, 2017 18:29\nKo se ugradi 10 000 € · 11 јануар, 2017 19:24\nKoliki je stvarni dug?(Zurnal iznosi dva podatka:360 000 i 370 000€ ) Dogovorite se vec jednom kad lazete narod,i vi iz Partizana i vi iz Zurnala!!! Mozda su 10 000€ administrativni troskovi uplate u banci?\nnesa · 11 јануар, 2017 19:27\nMeni nije jasno sta ih je iznenadilo,upozorili su ih,ovi iz uprave se prave ludi,ja neznam dali su oni totalni debili. I treba tako. I ovo malo nas sto dolazimo na stadion i to ce prestati,tribine prazne,klub koji niko nije uspeo da upropasti 70 godina dosli profesionalci po zadatku i za godinu dana ugasili klub. Jug cuti,sta ih briga pola njih i ne navija za partizan,za upravu nemam reci,bitno je da se caste bonusima,voze se naj novijim Audijima,a za klub ma sta ih briga. Oni su svoj zadatak zavrsili. i posle drugi krivi,i iskreno bas me briga ja dizem ruke od partizana,a pozivam i sve iskrene grobare TRAZIMO BRACO NOVI KLUB.\nLaufer · 11 јануар, 2017 19:41\nPa,valjda su i došli da unište Partizan,nije Vazura sa Nedićem pao sa marsa nego ga je neko poslao,a što se tiče ove kazne od 3000 evra,neće biti problem,Vazuri je plata 5000 evra daće on iz džepa\nda, da · 11 јануар, 2017 20:11\nIgor · 12 јануар, 2017 01:05\nMislim da je ovde Rotsild direktno umesao prste.\nCcc... · 11 јануар, 2017 22:47\nBoban · 12 јануар, 2017 06:05\nOvaj nebitni lik je veliko ZLO naseg kluba! Marš !\nBoban · 12 јануар, 2017 06:15\nKako vazuru i vucelica nije sramota da se uopste oglasavaju?!? Obecavali su silne milione eura da bi bili izabrani! Umesto toga pune svoje dzepove,unistavaju rad sa mladima, prave razne kombinacije sa menadzerima pa nam igraci, za koje je klub trebao uzeti milione odlaze za dz.,prazne kasu i urusavaju klub. Marš obojica iz kluba. Da nikada vise i ne cujemo za vas.


SCORPIO V WF3 GAMER: AMD FX-8350 8x4.0-4.2GHz - Kompjuteri - Desktop Računari - Banja Luka - OLX.ba\nSCORPIO V WF3 GAMER: AMD FX-8350 8x4.0-4.2GHz\nSamsung 840 Evo 250GB sata 3\nGigabyte R9 280X WindForce 3 3GB DDR5 384bit\nSCORPIO V WF3 GAMER: AMD FX-8350 VISHERA 8x4.0-4.2GHz + Hyper 212 Evo, Gigabyte 990XA-UD3 , Kingston Predator 2X8GB DDR3 1866MHz, Samsung 840 Evo 250GB + 1000GB SATA 3, Gigabyte R9 280X WindForce 3 3GB DDR5 384BIT, RaidMax Scorpio V, TT modularno 630W, NO\nSCORPIO V WF3 GAMER: AMD FX-8350 VISHERA 8x4.0-4.2GHz + Hyper 212 Evo, Gigabyte 990XA-UD3 , Kingston Predator 2X8GB DDR3 1866MHz, Samsung 840 Evo 250GB + 1000GB SATA 3, Gigabyte R9 280X WindForce 3 3GB DDR5 384BIT, RaidMax Scorpio V, TT modularno 630W, NOVO\nVRHUNSKI GAMER RACUNAR, SASTAVLJEN OD PROBRANIH KOMPONENTI, KOJI CE SVE SADASNJE I BUDUCE IGRE POKRETATI NA MAXIMALNOM NIVOU DETALJA.\nprocesor: AMD Vishera FX-8350 8x4.0-4.2GHz, odlicni osmojezgarni AMD procesor najnovije generacije koji ima 8 jezgara od kojih svako radi na 4.0-4.2GHz, te ce bez problema zadovoljiti sve Vase potrebe\ncooler: COOLER MASTER HYPER 212 EVO, odlican kuler elegantnog izgleda, koji ce pored toga sto je necujan obezbijediti niske radne temperature procesora\nmaticna ploca: Gigabyte 990XA-UD3 odlicna maticna ploca sa renomiranog proizvodjaca sa drugim najboljim 990X chipsetom na svijetu za AMD procesore, koja podrzava sve AM3+ AMD procesore, 4 slota do 32GB ddr3 memorije 2200+MHz, Gigabitni lan, 7.1 High Definition zvuk, USB 3.0, SATA 3, QUAD CROSSFIRE (uporedni rad cak 4kom AMD grafickih kartica)itd...\nram: Kingston Predator 2x8GB 1866MHz (ukupno 16GB 1866MHz), odlicna gejmerska memorija sa hladnjacima, + jos 2 slobodna slota a nadogradnju\nssd: Samsung 840 Evo 250GB sata 3, odlican SSD posljednje generacije i vrhunskih performansi\nhard disk: Toshiba/Seagate/WD 1000GB sata 3 6GB/s 7200rpm cache hard disk, hard disk najnovije generacije koji je jako brz i tih,\ngrafika: AMD GIGABYTE R9 280X OC WindForce 3 3GB DDR5 384bit DX11+, vrhunska graficka kartica najnovije generacije koja je fabricki ubrzana i koja sve igre pokrece na maksimalnom nivou detalja, kako sadasnjih, tako i ovih koje tek trebaju izaci. Zahvaljujuci svom vrhunskom WindForce 3 hladjenju, kartica je tiha i hladna.\nkuciste: RaidMax Scorpio V odlicno gejmersko kuciste renomiranog proizvodjaca + 2 dodatna led ventilatora 12cm za bolji protok vazduha, nize radne temperature svih komponenti, te vrhunski izgled racunara.\nnapajanje: ThermalTake modularno 630W, vrhunsko napajanje renomiranog proizvodjaca, koje ce bez problema napajati citav racunar, a pri tome je necujeno u radu.\nSUPER SEDMICNA PONUDA: 1949.90KM, provjerite ostale ponude!!!


Super crv..... [Arhiva] - Teraristika.org\nTeraristika.org > Hrana > Živa hrana > Super crv.....\nPogledaj punu verziju : Super crv.....\nOdvojio sam desetak crva u posebnim kutijicama....kada su promenile svoj oblik i postale larve ,vratio sam ih u kutiji sa crvima...posle nekih nekoliko dana primetio sam da ih crvi jedu osatli su mi samo nekoliko komada cak su poceli da jedu i jednu koja se vec pretvorila u bubu.Dali je to normalno i dali treba posebna kutijica ca njih?\nNisi trebao da ih vracas dok ne postanu bube.\nStavis svaku zasebno u neku kutiju.\nBube i lutke stavljaj u posebnu kutiju i vlaži malo (ne preteruj zbog plesni). Lutke su verovatno ispaštale jer im je bilo suvo kod crva. Negde sam čitao da crvi jedu jaja a bube mlade crve pa bube premeštaj u drugu kutiju kada primetiš mlade crve (mladi crvi isto traže malo veću vlagu u početku ja ih pazim sa povećanom vlagom oko dve nedelje).\nok. hvala..... :D\nA kada postanu larve dali mogu da drzim vise larvica u jednu kutiju?\nMoje iskustvo mi govori čim se savije u C i prestane da se kreće već se trza na dodir počela je metarmofoza i više ne moraju biti sami. Znači lutke mogu na gomilu samo pazi na vlagu (vlažno a ne mokro).\ni koliko oprilike im treba da se pretvore u bube?\nzavisi od temperature. U proseku crv-lutka dve nedelje i lutka-buba dve nedelje.\nok. hvala....... i posle kog vremena mogu da ocekujem crvice ......\nOčekuj ih brzo. Vide se posle dve nedelje.


IZBOR ZA DIREKTORA BH-GASA: Iako je članica Nadzornog odbora, SDA želi imenovati Nihadu Glamoč | Žurnal | Jedina slobodna teritorija\nIZBOR ZA DIREKTORA BH-GASA:Iako je članica Nadzornog odbora, SDA želi imenovati Nihadu Glamoč\nKonkursna procedura za izbor direktora BH-Gasa je u toku. Sasvim je izvjesno da SDA agituje da tu poziciju dobije Nihada Glamoč, iako ne ispunjava uslove konkursa, tačnije, trenutno je članica Nadzornog odbora BH-Gasa.\nPiše: Azra Omerović Objavljeno: 16. ožujak 2022. 10:05\nBivša ministrica komunalne privrede i infrastrukture Kantona Sarajevo Nihada Glamoč, iako je trenutno članica Nadzornog odbora BH-Gasa, odlučila je konkurisati za mjesto direktora ovog preduzeća. Sukob interesa u ovom slučaju Glamoč ne vidi, jer je, kako kaže, „preduzela sve zakonske radnje“.\n- Ne postoji, gospođo Azra, vjerujte. Sve što se tiče zakonskih radnji ja sam preduzela i zadržat ću se za dalje komentara, ali sigurno da sam preduzela sve radnje da ne budem u sukobu interesa, odgovara Glamoč.\nNa pitanje Žurnala kako je to moguće kad je u konkursu jasno navedeno da kandidati moraju dostaviti potvrdu da nisu član Nadzornog odbora, Glamoč ponavlja da nije u sukobu interesa.\n- Sve sam ja preduzela, ali evo da se dalje ne zadržim, pošto previše zlonamjernih imam i kolega i svih ostalih. A da li sam se prijavila - jesam, toliko ću vam reći, a za sve ostalo sigurno ništa nisam uradila, a da sebe dovedem da sam u sukobu interesa, kaže Glamoč, navodeći da ne želi više davati nikakve komentare.\nPodsjetimo da je krajem decembra prošle godine Vlada FBiH donijela odluku o davanju prethodne saglasnosti Skupštini BH-Gas za imenovanje vršilaca dužnosti članova Nadzornog odbora, da bi mjesec dana kasnije, krajem januara, Skupština imenovala Armina Zulkića, Amru Salihović, Nihadu Glamoč, Maju Hadžihalilović i Asmir Mujanović na period do najviše tri mjeseca.\nVeć 12. februara, odlukom Nadzornog odbora, BH-Gas objavljuje konkurs za izbor i imenovanje direktora i izvršnog direktora BH-Gasa. U uslovima konkursa, između ostalog, navedeno je da kandidati koji se prijave na konkurs moraju ispunjavati opće i posebne uslove. Između ostalog u općim uslovima navedeno je da kandidat „nije predsjednik i član nadzornog ili upravnog odbora imenovan ispred državnog kapitala u društvima sa učešćem državnog kapitala ili fondovima, agencijama, komisijama i drugim pravnim licima osnovanim od Vlade Federacije ili Parlamenta Federacije (priložiti dokaz izjava kandidata svojeručno potpisana i ovjerena od strane općinskog organa uprave).“\nKako navode izvori Žurnala, Glamoč na konkurs nije dostavila potvrdu da nije član Nadzornog odbora, već planira tražiti „izuzeće“, odnosno neće prisustvovati sjednici kada Nadzorni odbor bude odlučivao o imenovanju novog direktora!\nNa osnovu kojeg zakona će Glamoč tražiti izuzeće, nije jasno, ali federalni Zakon o privrednim društvima jasno navodi da direktor dioničkog društva ne može biti član nadzornog odbora.\nBH-Gas nije dioničko društvo već društvo sa ograničenom odgovornošću, ali i za ova društva važi ova odredba Zakona. Član 310. Zakona o privrednim društvima FBiH jasno navodi da „odredbe ovog zakona o dioničkom društvu primjenjuju se na društvo s ograničenom odgovornošću, ako posebnim odredbama ovog Zakona nije drugačije određeno.“\nKasnijim izmjena i dopunama Zakona o privrednim društvima član 264. dodatno je proširen pa je tako, između ostalog, navedeno da "direktor i član uprave dioničkog društva ne može biti predsjednik i član nadzornog odbora ili upravnog odbora u privrednim društvima ili institucijama, uključujući, ali i ne ograničavajući se na: fondove, banke, agencije, komisije".\nOno što je sigirno jeste da Nihada Glamoč ima punu podršku SDA, koja je anagažovala sve svoje resurse da bude, kako u stranci kažu, "progurana" za direktora BH-Gasa, unatoč zakonskim odredbama koje to onemogućavaju.


Republika / KRČIO SI PUTEVE OD ZLA, BOG JE HTEO DA ODEŠ K NJEMU: Potresan oproštaj od mitropolita Amfilohija!\npetak, 30. 10. 2020.| 12:06\nPost prenosimo u celosti.\nNikada neću zaboraviti, Đedo, na ono što ste se u Cetinjskom manastiru, zagrljeni, dogovorili Ti i tvoje kumče, moj sin Vuk:\nda mu dodaješ kamenje, a da ga on iznosi na Lovćen, pa da tako izgradite kapelu, ruka-ruci, kamen po kamen. Kapelu Njegoševe Ljubavi. To je Njegošev amanet Tebi, Tvoj - nama, ako bude trebalo: naš - našoj djeci.\n➡ЂЕДО МОЈ⬅ Отишао си Куме моје душе. Уснио за овоземаљски живот, побједник над свим борбама, па се пробудио у...\nPosted by Marko Milačić - Prava Crna Gora on Friday, October 30, 2020\nSrbija Crna Gora Virus Mitropolit Mitropolit Amfilohije Epidemija Amfilohije Marko Milačić Pandemija Koronavirus


Za dve nedelje konkurs za subvencije mladim poljoprivrednicima\n“U naredne dve nedelje očekujem da se raspiše konkurs za finansiranje podrške mladim poljoprivrednicima, prvi ovakve prirode u Ministarstvu”, izjavio je ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine, Branislav Nedimović. Na konkurs moći će da se prijave svi mladi ljudi, dakle do 40 godina starosti koji imaju registrovano poljoprivredno gazdinstvo.\nUz redovne uslove koji važe za sve korisnike subvencija, biće potrebno i da popune obrazac koji je vrlo jednostavan i gde će, između ostalog, ukratko opisati svoj plan za koji traže finansijsku podršku, ističe ministar i dodaje da ukoliko se odobre sredstva, mladi poljoprivrednici će moći unapred da dobiju do 75% predviđenih sredstava za ulaganje ili maksimalno 1.200.000 dinara po korisniku.\n“Želim da naglasim i da će u slučaju da je nosilac gazdinstva pripadnica lepšeg pola, na samom konkursu imati i određenu bodovnu prednost. Na taj način želimo da posebno podržimo ostanak mladih žena na selu, jer smo svesni da bez žene nema jakog domaćinstva, niti jakog sela, rekao je Nedimović.\n2017. © Izrada i tehnička podrška: Dizajn studio ClickMan. Sva prava zadržana.


Solarna farma na vodi za smanjenje računa | Obnovljiva energija | Al Jazeera Balkans\nDvadeset tri hiljade solarnih panela postavljene su na skelu veličine osam nogometnih igrališta blizu Londona.\nVideo of exNsGv5ojUo\nStruja dobijena iz obnovljivih izvora energije cilj je kojem teži većina zemalja svijeta. Poduhvat je skup, ali je zato zagađenje minimalno. Blizu Londona nalazi se neobična solarna farma.\nNajveća solarna farma u Evropi i najdublja na svijetu. Ne nalazi se na kopnu, već na vodi. Dvadeset tri hiljade solarnih panela postavljene su na skelu veličine osam nogometnih igrališta. Skela pluta po sredini rezervoara, odakle se London snabdijeva pitkom vodom. Energija dobivena od sunca koristit će se za napajanje najveće britanske fabrike za preradu vode Thames Water.\n„Solarni paneli i kablovi su najefikasniji kada rade na nižim temperaturama. I to je upravo prednost koju nam voda u ovom rezervoaru pruža. Kablovi i paneli se hlade, tako da će biti efikasniji i proizvodit će više struje“, rekao je Nick Boyle iz kompanije Lightsource Renewable Energy.\nSolarna farma izgrađena je prvenstveno kako bi kompanija smanjila ogromne račune za struju.\nPumpe vade velike količine vode, koja se potom prečišćava i šalje nazad u sistem, a zatim i do česmi u kućama. Mašine pritom koriste ogromnu količinu struje, koja vodovod košta 144 miliona dolara godišnje.\nSolarna farma smanjit će račune za 28 miliona.\nNo, problem je to što se energija dobivena iz panela ne može pohraniti, a samim tim kompanija ne može biti energetski neovisna.\n"Problem je to što se solarna energija generira samo kad izađe sunce. A naša potreba za strujom ne pada na nulu kada ono zađe. Ponekad moramo pumpati vodu i noću, tako da nam struja iz solarnih panela nije dovoljna. No, ona zajedno sa drugim elementima dio je naše strategije da zadovoljimo naše potrebe“, navodi Angus Berry iz kompanije Thames Water.\nSolarna farma ima kapacitet da proizvede struju dovoljnu za opskrbu 1.800 domaćinstava. Cilj kompanije Thames Water je da do 2020. godine solarnim panelima pokrije barem trećinu svojih potreba za strujom.\nKoriste plimu za dobijanje struje\nPravni sporovi o vjetroelektranama


Na Džamijsku ogradu okačena srpska zastava\nNaslovnica NAJNOVIJE Nacija Na Džamijsku ogradu okačena srpska zastava\nBIH – U vrijeme priprema za Kurban-bajram muslimani u Mrkonjić Gradu su u nedjelju 13. oktobra uznemireni postavljanjem srpske zastave na džamijsku ogradu.\nNaime, muslimane u Mrkonjić Gradu prilikom jučerašnjeg dolaska u džamiju dočekao je provokativan i uvredljiv prizor, a radi se o tome da su nepoznate osobe na džamijsku kapiju postavile srpsku zastavu, saopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini.\nOva očita provokacija i vrijeđanje muslimana i džematlija džamije u Mrkonjić Gradu izazvalo je uznemirenost i strah za sigurnost muslimana u ovom gradu. O ovom činu je obaviještena i policija čiji su službenici izašli na lice mjesta i sačinili zapisnik.\n“Nadamo se da će policija pronaći počinioce i adekvatno ih kazniti”, poručeno je iz Medžlisa Islamske zajednice Mrkonjić Grad.\nSrpski Gazija 16. Oktobra 2013. At 15:33\nKadricu ne ljuti Srbe da vam se ne ponovi opet Srebrenica porode apsidin!!!\nsinovi sandzaka 17. Oktobra 2013. At 14:44\nHAJD NALJUTI TE SE DA VIDIMO??????\nСлободан 17. Oktobra 2013. At 20:28\nСрпска застава на српској џамији,шта ту има чудно?!!\nsinovi sandzaka 18. Oktobra 2013. At 09:41\nСлободан 17. Oktobra 2013. At 20:32\nНаљутили сте ђенерала својим злочинима у Кравици и Подрињу,сине санџака…паметном доста\nsinovi sandzaka 18. Oktobra 2013. At 09:48\nJesil ti znas ko ti je bio dedo?????\n“VLASI (danasnji srbe)” koje su Turci doveli iz današnje Rumunije da im timare konje a da njima Turci timare žene… HAHAHAHHA.\nkazo 16. Oktobra 2013. At 14:41\nsto si pogan stvarno a ako ti sada neko spomene u ruznom kontekstu srebrenicu svi cete ga ispljuvati a kravica je uredu jel?\naman 16. Oktobra 2013. At 13:50\nOva generacija Bosnjaka, spava na jedno oko !!!\naman 16. Oktobra 2013. At 13:26\nZahit 16. Oktobra 2013. At 10:51\nZnas o cemu se radi ovdje Nemanja? Naprimjer udje ti lopov u kucu ubije ti brata i sestru opljacka te ponesto i zapali i kasnije taj isti zlocinac na sudu se kaje i trazi oprost tj trzi da se pomirite i da sve bude kao i prije. Dali je to moguce? Pa naravno da nije? Jedina pravda je da i lopov osjeti istu muku i patnju koju je osteceni osjetio ili da plati ogromnu otstetu za materijalne i dusevne boli, to se zove pravda to se zove cojstvo, junastvo, tada se tek moze razgovarati o pomirenju i novom pocetku, tada ce mo voljeti Srbiju kao majku navijacemo za nju, boricemo se za Srbiju, dok se nedesi izvinjenje, placanje ratne odstete…zao mi je, i jos jednom zao mi je, pomirenja nece biti! A dali je nad Srbima vrsen genocid, pa naravno da jeste i stid i sram bilo te koji su to pocinili pa zato i vi treba da trazite da pravda bude zadovoljena na ovaj ili onaj nacin i tek tada ce biti mira na prelijepom Balkanu. Pozdrav za Nemanju!\nNemanja 17. Oktobra 2013. At 08:50\nSLAZEM SE SA VECINOM ONOGA STO SI NAPISAO,ALI SMATRAM DA MI BEZ OBZIRA NA SVE NEMAMO BLIZIH JEDNI OD DRUGIH.\nNA PRIMER,PRIRODNO MI JE DA POSLE REPREZENTACIJE SRBIJE, NAVIJAM ZA BOSNU,A NE ZA ENGLESKU,RUSIJU,TURSKU,MADJARSKU ITD…\nPOSLE SRBIJE,NAJVISE VOLIM BOSNU,A NE GRCKU,EGIPAT,SPANIJU ITD…\nI NA KRAJU,POSLE HRISCANSTVA,NAJBLIZI MI JE ISLAM,JER VERUJEMO U ISTOG BOGA,A NE BUDIZAM, HINDUIZAM,JUDAIZAM ITD… PROCITAJ PESMU JOVANA JOVANOVICA ZMAJA “ALIJA”,JA SAM PLAKAO DOK SAM CITAO…POZDRAV ZA ZAHITA !\nBego H Bego 17. Oktobra 2013. At 09:38\n@Nemanja:Ovo prizivanje na -Bliznost je-Neiskrena-Bezvezarija-kao sto je i Zmajev poziv na -Bratstvo-kojeg se sjecaju ovi nesto stariji -kojima je ono -Ukljukavano u mozak kroz usta -srpskih ucitelja u -Bosni!Treba ga zamijeniti -Iskrenim osjecajem-Respekta Jednih za -Druge!Izlizane -Pesmice-Cika -Jove-za-Srpsku -Celjad -I -Ostale-Ne Izazivaju vise ni-Melanholiju!Jedan URUSENI KONCEPT-Ne moze se -LIJECITI -SUZAMA-Na svu -Srecu!MOZDA IMAS -MALO DUSE-SRBINE ali ti NEDOSTAJE-SRCE!Sto se tice -Uveravanja u Veru Istog Boga -Vi ste svoga -Pogazili u-Srebrenici!Malo nade ima da se -On -PRIDIGNE u ocima onih koji su ga-NADZIVELI!Am-en…\nsinovi sandzaka 16. Oktobra 2013. At 09:50\nOVA ZASTAVA MOZE SAMO DA GORI….\nNemanja 16. Oktobra 2013. At 10:08\nRuzno je to sto si napisao…\nsinovi sandzaka 16. Oktobra 2013. At 11:35\nNemanja 17. Oktobra 2013. At 08:57\nI ponovo:Ruzno je to sto si napisao… Bratstvo,Vera i Ljubav,a ne sujeta,komunizam i mrznja…\nsinovi sandzaka 17. Oktobra 2013. At 14:38\nNemanja RUZNO JE ONO STO STE CINILI … GENOCID.\nBolje cisti pored tvoje havlije nego doc nama da solis pamet….\nIme Nemanja je staro slavenosrpsko ime.\nVodi porijeklo od negacije slovenske osnove maniti.\nManiti je varijatna glagola mamiti što bi moglo da znači privlačiti, biti privlačan.\nOvo ime datira u daleku prošlost. Ime je prvi put je zabilježeno kad Stefan Nemanje, rodonačelnik dinastije Nemanjića.\nPočev od tada, u narodu je važilo za vladarsko ime pa se po narodnoj tradiciji izbjegavalo njegovo davanje običnim ljudima.\nСлободан 19. Oktobra 2013. At 12:09\nАјде јуначе дођи па је запали,а не буди јунак иза тастатуре компјутера…\nmb 16. Oktobra 2013. At 01:41\naman 16. Oktobra 2013. At 13:20\nRE:mg, gledaj 20 Ratni snimci Sarajeva Sarajevo Markale, kompletan snimak\nSrebrenica – 1995 Genocid\nMahit 15. Oktobra 2013. At 17:36\nNemanja nebi bila nikakva uvreda da u zadnjih 100 god.nije pocinjeno 11 genocida nad Bosnjacima pa sad nam je dovoljno malo da se uznemirimo i pomislimo svasta ruzno o nasim komsijama, zao mi je sto je tako ali kako bi se ti osjecao da smo mi nad vama izvrsili 11 genocida?! Treba se izvinuti za genocide,platiti ratnu odstetu,na djelu pokazati da se stidite zbog svega sto ste nam ucinili,dati nam prava koja nam po zakonu pripadaju,prestati sa diskriminacijom…pa onda kaci zastavu gdje god hoces!!!\nNemanja 16. Oktobra 2013. At 10:06\nPa dobro,moj muslimanski brate,evo ja izrazavam zaljenje i duboku tugu za svakim nevinim covekom,pa samim tim i muslimanom koji je stradao od zlocinaca.Voleo bih da mi kazes da li je po tvom misljenju bilo genocida nad pravoslavcima u 20 veku na ovim prostorima?Da se razumemo,ja sam za to da u Srbiji svi budemo potpuno jednaki,i smatram da nas razlicitost uzdize…\naman 16. Oktobra 2013. At 13:33\nNemanja 17. Oktobra 2013. At 08:31\nSait Orahovac iz Novog Pazara povodom oslobadjanja grada Osmanlijske okupacije:\n“Srbijo,zdravo!Ti si majka i hleb i utociste gonjenih koje goni hajka,bednika koji spasa iste…\nSrbijo zdravo!Koliko samo krvi vruce u mracnoj vojni za nas proli.Pesniku ti si nadahnuce…\nSa tvog te srca svak zavoli,Srbijo zdravo!I neka za te gromovi grme!Grlim te ja…”\nBego H Bego 17. Oktobra 2013. At 09:56\nI -jos Nesto-Srbija je velika-PODVALA -Bosnjacima -Historijska -Laza i-Paralaza-koju su ostali slaveni definitivno skinuli s ledja!Ostalo je jos samo nama da se -DOSTOJNO LISIMO OVE-Crkotine!\nMare 16. Oktobra 2013. At 19:50\nA ko ce nama da se izvini za 500 godina turske okupacije, terora, odvodjenja dece u belo roblje, nabijanje na kolac, otimanje zemnje, imovine, vredjanje, ponizavanje, rusenje crkava i manastira?\nMuslimani su na ovim prostorima pokrenuli spiralu stradanja nasilja i mrznje, i ako cemo pravo vi prvi treba da se izvinite za vase zlocine pa da tek trazite izvinjenja od nas.\nI u drugom svetskom ratu ste nas ubijali i proterivali, tako da nijednog Srbina nije ostalo u Pazaru za vreme vlasti Acif Efendije.\nZato izvinjenje treba da bude sa vase strane na prvom mestu za 500 godina genocida od strane muslimana nad Srbima u Srbiji.\nIstinita Historija! 16. Oktobra 2013. At 22:31\nRE:Mare, Srbija se posle bitke na Rovinama 1395. godine, jedina nije našla pod turskim pritiskom, nego se čak i širila: „U taj mah izbija na vidik veza među knezom Stefanom i sestrom mu Oliverom, Bajazitovom sultanijom !\nIstina je da je postojalo Otomansko carstvo.No, to carstvo nije bilo Tursko.Nije postojala ekskluzivna ”Turska” drzava.Spominje se bajka da su se Srbi borili protiv Turaka.Nonsense, ili glupost.Na ovom podrucju sem juga Makedonije kraj Strumice gdje su bili nasseljeni Juruci, kao i nesto prvih doseljenika u Prizren.I nije bilo Turaka etnickih\nVratimo se na 1809 godinu\nMnogi od vas ne znaju da nakon reforme Otomanskog carstva izmedju 1700-1714 godine, u tih 15 godina nakon Beckog rata 1683-1699 godine kada je izgubljena danasnja Madjarska, dobar dio Like, Slavonije, kao i Transilvanije.Postojala je izvrsna vlast koja se je forsirala kod autohotonih ”domacih” Muslimana na Balkanu , citaj Bosnjaka i Albanaca\nPostojanje Bosanskog ejaleta, s jasno definisanim granicama, gdje se nije mogle mjenjati unutrasnje granice Ejaleta, bez pristanka lokalnog stanovnistva nam ukazuje da iako u Otomanskom carstvu niko nije mogao da naprimjer Novi Pazar ili Sjenicu otrgnu od Bosanskog ejaleta, i pripoje je kamo hoce?\n.Pa, cak i Jukic spominje primjer pobuna medju ljudima kada su Plav pripojili Skadarskom Sandzaku, i otrgnuli od Bosanskog. Od 1711 godine do 1745 godine stvoreno je 45 kapetanija, neki kazu cak i do 52 kapetanije u tadasnjem Bosanskom ejaletu.Tu su bile i kapetanije koje su danas sastavni dijelovii Crne Gore, tipa Niksicka, Kolasinsk kapetanija\n1809 godine za vrijeme bune Srba, ili vlaha.Postojala je jasna odredjena autonomna jedinica u sastavu Otomanskog carstva pod nazivom Bosanski ejalet, koji je jedino po pitanju taksi i vojne sluzbe, te vanjskih granica i pravnih nadleznosti bio sastavni dio Otomanskog carstva\nTrgovina, vojska, sudovi.Sve je to bilo u nadleznosti naprimjer naseg covjeka, a ne Turcina\nPostojale su tu i tamo Turske kadije i viziri, pa cak i Muhtari ali i oni su se uklopili u postojecu autonomiju Bosne\nAutonomija Bosne je ukinuta iznenadnim ukidanjem mnogih nadleznosti koje je Bosna imala pocev od centralisticke vlade Otomana, nakon 1807 godine.Koja je radila na ukidanju moze se reci autonomije Bosne, sto je i imala, sve do 1825 godine kada pocinju bune Bosnjaka protiv Otomanske carevine, nakon sto je usvojen niz zakona gdje su Bosnjaci izgubili svoju autonoiju.To su neki kapetani otvoreno zaprijetili Otomanima, i kasnije je poceo i mini rat na osnovu tog\nNo, 1809 godine.Srbi nisu napali na Turke, nego na jedan ponosan mali narod s izrazenom autonomijom, gdje se tek 1826 godine ukidaju nadleznosti Bosnjaka i autonomija koju su imali pocev od 1683 godine kada im je dobro vezir Mehmed Pasha Cuprilic rekao da cete ”najebati” ako odete za Bec, no neki nisu htjeli da ga slusaju, primjer Kara Mustafe, koji je i glavu izgubio\n1809 se desava 5 godisnjica Srpskog ustanka.Trajao je u intervalima izmedju 1804-1815 godine.Posebno je krvava bila 1809 i 1810 godina za Bosnjake\nNa Istanbulskoj dzadi, krajem 1808 godine.Karadjordje pokusava svim silama da prekine cestovnu komunikaciju Sarajevo-Stambul i najvise naravno napada na Bosnjake.Te 1809 godine je on napao i spalio\nU Bosanskom ejaletu\nGdje je glavni bio Bosanski kapetan\nOko 2500 Bosnjaka civila mahom koji su mu se predali\nI svi su redom pobijeni, na kraju su s leseva skidali im obucu i odjecu i nadijevali\nOno sto je interesantno.Da su Bosnjaci vecinu svoje snage poslali Sultanu u Istanbul jer Karadjordje je kidisao na te krajeve i nije bilo vojske.Kada su Turci poslali pojacanje 1810 godine.Karadjordje je razgulio, kao i svaka Srpska vojska od tada do danas\nKaradjordje je napao na Bosnjake.Koji su imali autonomnu jedinicu Bosanskog ejaleta, s Bosanskim pashama i kapetanima gdje se je govorio Bosanski jezik, gdje su stanovnici bili Bosnjaci, u svojoj nemoci da se direkt osveti Turcima kojih je bilo mnogo vise.\nTurci nisu imali Turske pashe, kapetane, nije forsiran Turski jezik\nI da se spomene da su Bosnjaci htjeli u Otomanskom carstvu da provede takvu politiku, kakvu su neki Srbi proveli.Danas, Srba ne bi bilo\nI to nije mit, to je jedna gruba realnost\nKaradjordje je napao na bespomocne Bosnjake u sastavu Otomanskog carstva i na civile te ih pobio i razgulio kada je Bosnjacima doslo pojacanje iz Istanbula\nTurska drzava i da se je Karadjordje borio protiv Turaka, kao sto se taj kraj nikad nije zvao STARII VLAH, nego Sandzak\nPodrazumijevao bih Turske zapovjednike, Turske kapetane i pashe, subase, kao i jezik, kulturu i nikakve ejalete, nego jaku centraliziranu Otomansku drzavu\nKaradjorjde je napravio subsekventno genocid nad Bosnom i Bosanskom drzavom i Bosnjacima, i nema ovdje T od Turske drzave\nTurci su 1830 godine dali Srbiji autonomiju.I Turski vezir nareduje Bosnjacima da se isprazni Jadar i da je taj kraj u Srbiji\nTu pocinje zestoka rasprava.Mi postujemo Otomansko carstvo i borili smo se za cestitog sultana kroz stoljeca, i nismo nikad, ama bas nikad pravili probleme, i spasili smo carstvo ne jednom, nego vise puta\nNo, vi dajete Srbima autonomiju, hocete da ukinete nasu, ukidate nam sva prava, sad nam uzimate dio Bosanskog ejaleta.Ja to bome necu vise trpiti, ne znam sta hoces.Milos Obrenovic trgovac svinjama nam se smije, prave budalu od nas, a mi samo hocemo svoja prava\nRecite ovom vasem veziru, da mi necemo ovo trpiti dalje, i ako se bude i dalje dodvoravalo Srbima.Mi cemo se okrenuti i protiv vas\nTo je znak da prije 1830, nikad se nije desilo da neko bez znanja Bosnjaka uzme 1 cm ejaleta, iako jedan dio je izgubljen u ratu 1683-1699 godine, kao i 1717.Mirnim putem.\nNepojmljivo, sokantno.Bosanski kapetani su kolali ocima, kad su vidjeli na sta ce ta Miloseva ”drzava” da lici\nTo je znak, da nije postojala centralisticka Turska drzava na ovim prostorima, da su Bosnjaci itekako do bune Husein Kapetana imali prava, itekakva, i nisu se mogli vise trpiti izdaje naspram Bosnjaka tad u tom periodu\nPeriod Lala ili Lava devresi, mozda nisam dobro skopcao na Turskom.Pocinje od 1806 godine kada Janjicari bijase masovno pogubljeni, kod nas se tek biti ukidanje Janjicara 50 tak godina kasnije za Omer Pase Latasa koji je dosao na konacni obracun s Bosnjacima\nU vidu centralisticke Otomanske politike koje je vladala i trajala od 1825 godine i prvih provokacija spram Bosnjaka, koje je kasnije par godina kasnije kulminiralo u pravi napad Bosnjaka te rat\nDo slanja Omer Pase Latasa da se Bosnjaci priklope novoj ”Turskoj”.Imalo je svoje posljedice\nSjenica 1809 nije bila agresija na Tursku nego na autohotoni Muslimanski narod na Balkanu Bosnjake, koji su imali svoje zakone, svoj jezik, svoje kapetane i svoju trgovinu\nBorba protiv Turske?\nHardly, malo teze.Agresija na Bosnjake uz pomoc izdajnika Sultana na vlasti koji su kasnije Srbima poklonili drzavu\nc. r. 15. Oktobra 2013. At 07:48\nsrbi uvek izazivaju nerede pa okrivljuju druge posebno muslimane.imaju provokativnu genetiku koja je neizleciva.ne treba peidavati paznju bolesti njihovog mozga [a doduse ga I nemaju] treba ih samo ignorisatijer nisu vredni a pate od kompleksa nize vrednosyi pa se probaju leciti na ovakve nacinenanosivsi drugima zlo……\nKADRIC NIHAD 14. Oktobra 2013. At 22:24\nSrbi,ne ljutite brata Nasera da vi se ne ponovi Kravica 7.1.1993.


Ministar Ramić u Prijedoru: Izgradnja putne infrastrukture je značajan segment u održivom povratku – Sandzak Vijesti\nMinistar Ramić u…\n“Raduje nas da smo sa Gradom Prijedorom ostvarili kvalitetnu saradnju i na taj način osnažujemo povratničku zajednicu. Preduslov za ekonomsko jačanje ovih sredina jeste upravo obnova i izgradnja ključnih infrastrukturnih objekata i jačanje saobraćajnih veza. Mi smo u proteklom periodu kao značajan segment održivosti povratka prepoznali upravo u izgradnji i obnovi infrastrukturnih projekata, a putna komunikacija je ključna za razvoja povratničkih zajednica“ – kazao je Ramić\nThe post Ministar Ramić u Prijedoru: Izgradnja putne infrastrukture je značajan segment u održivom povratku appeared first on SANDZAKLIVE.COM – Najuticajniji portal u Sandžaku..


Povoljna avio karta za Seul iz Budimpešte – 364€ – Jeftino Putuj\nPovoljna avio karta za Seul iz Budimpešte – 364€\nPazite sad, ovo do sada nismo imali, nismo nalazili i nismo objavljivali i nismo ovako počinjali post. U pitanju je direktan let iz Budimpešte za Seul, što znači da nigde ne presedate i ne smarate se da čekate. Možda bi vam bilo lakše da presedate, da odmorite, ali u ovom slučaju ćete stići brže.\nDatum polaska je 5. a datum povratka je 16. novembra.\nDetalji vezani za avio kartu\nUkoliko se pitate gde da potražite smeštaj koji bi bio povoljan u ovom gradu probajte sa pretragom ispod.\nSvi detalji vezani za let i prtljag su na linku iznad.\nAvio KarteAvio Karte iz BudimpešteJeftine Avio KarteJeftine Avio Karte za SeulPovoljne avio karteSeul


Dodik i ''Srbska čast'': Stara slika i nova neistina - Istinomjer\nKomentarišući nedavne navode o njegovoj povezanosti sa organizacijom ”Srbska čast” član Predsjedništva BiH i lider SNSD, Milorad Dodik izjavio je da se prije nekoliko godina sa pripadnicima ove organizacije “slikao na ulici”, te dodao da „nema ništa sa destruktivcima“.\nTo što sam se prije nekoliko godina uslikao na ulici, pa se od toga pravi ideologija koja se raširila svijetom do te mjere da mi ovdje imamo paravojne formacije, izmišljotina je SDS-a.\nMilorad Dodik, 19. juli 2020.\nO tome da se Milorad Dodik sa pripadnicima ”Srbska čast’ nije “prije nekoliko godina uslikao na ulici” svjedoče slike sa obilježavanja Dana Republike Srpske nastale u zgradi Vlade Republike Srpske 2018. godine.\nCijela priča u javnosti je postala ponovo aktuelna nakon što je Dragan Mektić nedavno izjavio da su pripadnici „Srbske časti“ učestvovali na beogradskim protestima.\nOsnivač i predsjednik organizacije ”Srbska čast”, Bojan Stojković govoreći za N1 tvrdio je tada da se radi o humanitarnoj organizaciji.\nNe postoji oružje, ne postoji ništa. Mi samo gledamo da budemo složni, nekome ta naša sloga smeta, ali ne treba da se plaši. Ja sam dobio orden ruske federacije od generala Kaljakina tako što sam vodio anti NATO proteste u Srbiji, a ne zato što sam neke obuke izvršavao u Rusiji. Nemam nikakve veze s njihovom obukom niti ništa, ja poštujem srpsku vojsku i policiju i nemam dodira ni sa kojom drugom službom.\nBojan Stojković, 15. januar 2018.\nS druge strane, Dodik je komentarišući tada spornu fotografiju i prisustvo članova ove organizacije u zvaničnoj instituciji RS rekao sljedeće:\nNema ni jedne informacije o protivzakonitom delovanju te organizacije, a svi koji pričaju nešto negativno o njima nemaju nikakav dokaz i podrške da je reč o paravojsci. U Republici Srpskoj nema nikakvih paravojnih formacija, ta priča služi za dnevno-političke potrebe da se diskvalifikuje obilježavanje Dana Republike i da se stavi ljaga na sam taj dan.\nMilorad Dodik, 17. januar 2018.\nS obzirom na to da se Milorad Dodik sa pripadnicima “Srbske časti” nije slikao na ulici, već u zgradi Vlade RS, Istinimojer će njegovu izjavu s tim u vezi ocijeniti neistinitom.


ЈАВНИ КОНКУРС ЗА ИЗВРШИЛАЧКО РАДНО МЕСТО – Општина Косјерић\nOPŠTINSKA UPRAVA OPŠTINE KOSJERIĆ, na osnovu člana 79. stav 1. člana 82. stav 4. i člana 102. Zakona o zaposlenima u AP i JLS („Sl.glasnik RS“, br 21/2016, 113/2017, 95/2018, 113/2017-dr.zakon), člana 12. stav 1. Uredbe o sprovođenju internog i javnog konkursa za popunjavanje radnih mesta u AP i JLS („Sl.glasnik RS“, br.95/2016) i Rešenja o pokretanju postupka za popunjavanje izvršilačkog radnog mesta radnog mesta u Opštinskoj upravi opštine Kosjerić broj 112-14/2022 od 15.03.2022. godine oglašava\nRadno mesto normativno pravni i stručno operativni poslovi za sednice Opštinskog veća i sednice Skupštine opštine i njihovih radnih tela u Odeljenju za poslove organa opštine, opštu upravu zajedničke poslove i društvene delatnosti u zvanju savetnika – 1 izvršilac\nOpis posla: Obavlja poslove i zadatke u vezi priprema, sazivanja i održavanja sednica Skupštine opštine i njenih radnih tela, obrađuje zapisnike sa sednica Skupštine opštine, Opštinskog veća i njihovih radnih tela, pruža stručnu pomoć i na zahtev daje mišljenja šefovima odborničkih grupa, odbornicima u Skupštini opštine, članovima Opštinskog veća, vrši stručnu obradu materijala i akata sa sednica Skupštine opštine i Opštinskog veća i njihovih radhih tela, stara se da poziv i materijal za sednicu Opštinskog veća i sednicu Skupštine opštine bude stručno obrađen i na vreme dostavljen, preslušava audio zapis sednice veća i skupštine i radnih tela i pretvara ih u pisani zapis, obaveštava i dostavlja sekretaru Skupštine opštine evidenciju o prisustvu odbornika radi utvrđivanja kvoruma na sednicama Skupštine opštine i njenih radnih tela, postupa po zahtevima za slobodan pristup informacijama od javnog značaja, obavlja i druge poslove po nalogu rukovodioca odeljenja i načelnika Opštinske uprave\nU izbornom postupku proveravaju se: poznavanje Zakona o zaposlenima u AP i JLS („Sl. glasnik RS“, br. 21/2016, 113/2017, 95/2018, 113/2017- dr.zakon), Zakona o lokalnoj samoupravi („Sl. glasnik RS“ broj 129/2007, 83/2014, 101/2016 ,47/2018), Statuta Skupštine opštine Kosjerić („Sl.list opštine Kosjerić, br. 3/19, od 6. marta 2019. godine, Poslovnika Skupštine opštine Kosjerić („Sl.list opštine Kosjerić“, br. 6/19 –usmeno; veština komunikacije, analitičko rezonovanje, logičko zaključivanje – kroz razgovor sa kandidatom. O vremenu i mestu održavanja usmene provere svaki kandidat će biti pismeno obavešten, kao i putem mail adrese ili telefonskim pozivom.\nIV Opšti uslovi za konkurs: državljanstvo RS, da je učesnik konkursa punoletan, stečeno visoko obrazovanje naučne oblasti društveno-humanističkih nauka na osnovnim akademskim studijama u obimu od najmanje 240 ESPB, master akademskim studijama, master strukovnim studijama, specijalističkim akademskim studijama, specijalističkim strukovnim studijama, odnosno na osnovnim studijama u trajanju od najmanje četiri godine ili specijalističkim studijama na fakultetu, položen državni stručni ispit (učesnici koji nemaju položen državni ispit nemaju obavezu da dostave uverenje shodno članu 47. Zakona o zaposlenima u AP i JLS („Službeni glasnik RS“ broj 21/2016, 113/2017 i 95/2018) kao službenik na izvršilačkom radnom mestu može da se zaposli i lice koje nema položen državni ispit ali je dužno da ga položi u roku utvrđenom ovim zakonom., najmanje tri godine radnog iskustva u struci, poznavanje rada na računaru (MS Office paket i internet), da učesnik konkursa nije pravnosnažno osuđivan na bezuslovnu kaznu zatvora od najmanje 6 meseci i da učesniku konkursa ranije nije prestajao radni odnos u državnom organu, odnosno organu autonomne pokrajine ili jedinice lokalne samouprave zbog teže povrede dužnosti iz radnog odnosa.\nRok za podnošenje prijave je 15 dana. Rok počinje da teče narednog dana od dana oglašavanja obaveštenja o javnom konkursu u dnevnim novinama „Politika“ koje se distribuiraju za celu teritoriju republike Srbije.\nUverenje o državljanstvu ( ne starije od 6 meseci); izvod iz matične knjige rođenih; diploma ili uverenje kojim se potvrđuje stručna sprema; uverenje o položenom državnom stručnom ispitu za rad u državnim organima, dokaz o najmanje tri godine radnog iskustva (potvrda, rešenje i drugi akti kojima se dokazuje na kojim poslovima i sa kojom stručnom spremom i u kom periodu je stečeno radno iskustvo), uverenje da kandidat nije pravnosnažno osuđivan na bezuslovnu kaznu zatvora od najmanje 6 meseci.\nSvi dokazi prilažu se u originalu ili fotokopiji koja je overena kod javnog beležnika (izuzetno u gradovima i opštinama u kojima nisu imenovani javni beležnici, priloženi dokazi mogu biti overeni u osnovnim sudovima, sudskim jedinicama, prijemnim kancelarijama osnovnih sudova, odnosno opštinskim upravama kao povereni posao). Kao dokaz se mogu priložiti i fotokopije overene pre 01.marta 2017.godine u osnovnim sudovima, odnosno opštinskim upravama.\nPrijave na konkurs podnose se Konkursnoj komisiji za sprovođenje javnog konkursa za popunjavanje izvršilačkog radnog mesta normativno pravni i stručno operativni poslovi za sednice Opštinskog veća i sednice Skupštine opštine i njihovih radnih tela u Odeljenju za poslove organa opštine, opštu upravu zajedničke poslove i društvene delatnosti, preko Opštinske uprave, na adresu: Opštinska uprava, Olge Grbić 10, lično ili putem preporučene pošiljke, sa naznakom „za javni konkurs za izvršilačko radno mesto normativno pravni i stručno operativni poslovi za sednice Opštinskog veća i sednice Skupštine opštine i njihovih radnih tela u Odeljenju za poslove organa opštine, opštu upravu zajedničke poslove i društvene delatnosti -ne otvarati“.\nBROJ 112-21/2022 OD 25.03.2022. GODINE


MMF: Srbija mora smanjiti troškove za neprofitabilna javna preduzeća | Gde Investirati\nMMF: Srbija mora smanjiti troškove za neprofitabilna javna preduzeća\nFebruary 15, 2017\tComments 0\nŠef Kancelarije Međunarodnog Monetarnog fonda (MMF) u Srbiji Sebastijan Sosa izjavio je danas da Srbija mora da prestane da subvencioniše neprofitabilna javna preduzeća i pronađe dugoročno rešenje za njihovo funkcionisanje.\nSosa je rekao u intervjuu Bloomberg-u, uoči radne poste delegaciji MMF-a Srbiji od 27. februara do 6. marta, da fiskalni troškovi za neprofitabilna javna preduzeća, koji su među najvećim u državnom budžetu, moraju biti smanjeni.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić obećao je MMF-u da će restrukturirati, zatvoriti ili prodati nekoliko stotina gubitaških državnih kompanija koje koštaju državni budžet oko milijardu evra godišnje. Na listi tih kompanija nalaze se Rudarsko-topioničarski basen Bor, Azotara i Metalsko-sirćetni kompleks (MSK). Nakon što je Srbija prošle godine smanjila fiskalni jaz na 1,4 posto sa 6,6 posto iz 2014. godine, ukidanje izdvajanja za gubitaše trebalo bi da “osigura dobit”.\nŠef kancelarije MMF-a rekao je da Srbija mora da “prestane sa subvencijama, otplatom dugova, finansiranje tih preduzeća kroz dugovanja za električnu energiju i gas ili kroz izdvajanja za socijalno osiguranje i pronadje trajno rešenje”.\nPrema njegovim rečima, MMF će proučavati budžetsku potrošnju i njen uticaj na ovogodišnju fiskalnu perspektivu. Delegacija MMF-a će razgovarati o napretku u finalizaciji ranijih sporazuma kako bi se osiguralo da “program strukturne reforme bude usvojen u ovoj poslednjoj godini” trogodišnjeg aranžmana sa MMF-om.\nAleksandar Vučić i njegova Srpska napredna stranka (SNS) uspeli su da iskoriste jeftino finansiranje za pokrivanje deficita i dugova, posle programske podrške MMF-a, što je povratilo poverenje investitora, ocenjuje Bloomberg.\nPrivredni rast će u 2017. godini zabeležiti rast od tri posto, nakon rasta od 2,7 posti u 2016. godini, mahom zbog “ubrzane privatne potrošnje i investicija”. Prema prognozama MMF-a, inflacija će biti u ciljanim granicama od tri posto, sa odstupanjem plus ili minus 1,5 procentna poena.\nPrevious Evropske berze: Berze podstaknute bankarskim sektorom\nNext Ruske banke gomilale zlato u 2016. godini\nTags javna preduzećaMMFprivatizacijaSebastián Sosa\nDušan Vujović: Za penzije 527 mlrd dinara u 2018.\nMinistar finansija Dušan Vujović izjavio je da je za penzije u 2018. namenjeno oko 527 milijardi dinara, što je za skoro 20 milijardi više nego 2014. godine.\nSoros zauzeo “dugu poziciju” na funti pre Brexit glasanja\nMilijarder George Soros, koji se obogatio kladeći se protiv funte 1992 godine, ovaj put nije ponovio opkladu pred rekordni pad britanske valute u petak.\nMoody’s: Srbija okrenuta izvozu, Hrvatska privreda jača\nHrvatska ima konkurentniju i za trećinu veću ekonomiju od Srbije, ocenjuje rejting agencija “Moody’s”.


Alu i PVC saveti: prozori, fasade i staklo | Dual Beograd\n- gubitak toplote putem prenošenja (koeficijent prolaza toplote U) i toplotnog mosta (linearni koeficijent prolaza toplote ψ)\n- dobici sunčeve energije (ukupan prolaz energije g) i korišćenje dnevne svetlosti (prolaz svetlosti τ).\nU Evropi, EPBD (građevinska direktiva za energetske performanse) na snazi je od 2002. godine i osnova je za regulative o očuvanju energije u Nemačkoj (EnEV). Jasni zahtevi o energetskoj efikasnosti su očekivani u amandmanima za EnEV da bi se kontinuirano smanjilo korišćenje energije u zgradama. Trenutno, minimalna U-vrednost za prozore je 1,7 W/(m2/K); amandman na ovaj propis će 2009. godine utvrditi uslove da U vrednost bude oko 1,3 W/(m2K), a planira se smanjenje vrednosti na 0,9 W/(m2K) koje se očekuje u 2012. godini.\n- poboljšanje toplotne izolacije\n- minimalni gubitak toplote ventilacijom\n- optimalna toplotna izolacija tokom jeseni\n- korišćenje solarne energije\n- smanjenenje korišćenja veštačkog svetla poboljšanim korišćenjem dnevnog svetla\n- očuvanje energije povezivanjem fasade zgrade sa građevinskim servisima\n- korišćenje novih materijala i omotača koji će smanjiti prenos toplote i emisivnost\n- optimizacija geometrije profila (broj komora, poboljšanje zona za toplotnu izolaciju)\n- poboljšanje prozorskih sistema (zaptivača, spojeva, duplih prozora)\n- smanjenje debljine profila (veća proporcija stakla)\n- poboljšanje zidnih spojeva (preklapanje prozorskih okvira)\n- razvoj novih metoda zastakljivanja\n- zaptivanje krajeva koje će poboljšati toplotne karakteristike\nČelično ojačanje takođe utiče na prolaz toplote, na primer može da se smanji prolaz toplote tako što se uveća razmak između čeličnog elementa i zida komore. Za svaki milimetar razmaka između čeličnog ojačanja i zida komore koeficijent prolaza toplote okvira profila se poboljšava za 0,01 W/(m2K). Veće poboljšanje je moguće obezbediti pomoću manjih dimenzija čeličnih profila, dok se zadržava strukturalna snaga dodavanjem dodatnih omota. Druga opcija za poboljšanje uključuje korišćenje materijala i legura na površini profila koji smanjuju prolaz toplote i emisivnost. Može i da se uveća debljina zidova čeličnih delova, a pritom da se ne menjaju dimenzije profila.\nDrveni prozori mogu da se poboljšaju tako što se uvećava strukturalna dubina i tako što se koriste kompozitni profili pri čemu se drvo kombinuje sa materijalom koji ima nizak koeficijent prolaza toplote, npr. tvrde poliuretanske pene i plute koja se dobro vezuje za drvo, imaju potrebnu jačinu i λ vrednost između 0.04 i 0.050W/(mK). Na taj način se obezbeđuje bolja toplotna izolacija nego što je ima meko drvo (0,13W/(mK)). Ovo može da se izbegne korišćenjem profila sa termo prekidom 0,1-0,2W/(m2/K).\n- povećanje izolacionih zona\n- korišćenje manje materijala u izolacionim zonama.\n- zaptivanje i zastakljivanje prozora\nDupli prozori su oni koji se sastoje od dva okvira. Unutrašnji prozor ima izolaciono staklo, a spoljni ima jedno staklo. Ova dva okvira su odvojena zbog boljeg održavanja i čišćenja. Prostor između dva okvira može se koristiti za sistem zaštite od sunca, kontrole svetlosti i ventilacione uređaje. Ventilacija spolja je omogućena preko malih spojeva (<2mm) bez ikakvog negativnog efekta na toplotnu izolaciju. Dupli prozori poboljšavaju toplotnu izolaciju za 0,2-0,3 W/(m2/K) i zvučnu izolaciju za prosečno 3-5dB.\n- toplotni most na krajevima panela, prodiranje i veze su mnogo teže nego kod klasične izolacije i zahtevaju pažljivu izradu\n- VIP može da se koristi u ograničenom prostoru gde se zahteva bolja izolacija\n- u izradu mora biti uključena logistika da bi se izbegla oštećenja\n- kritična vrednost obezbeđuje povećanje toplotnih performansi za 50 godina korišćenja.\nTrenutno, najmodernije zastakljivanje postiže se sa Ug-vrednošću od 0,8 do 1,0W/(m2/K) i daljim poboljšanjem će se postići prosečno 0,5W/(m2/K). Njegove prednosti su mala težina i debljina između 8 i 10mm. Iz ovih razloga, vakuumsko zastakljivanje moćiće da zameni jedno staklo, na primer na zgradama koje su proglašene za istorijsko blago. Dalje poboljšanje se može postići korišćenjem dvostrukih i trostrukih staklenih jedinica.\nPoboljšanje je moguće postići korišćenjem toplotno unapređenih zaptivača krajeva i većim pokrivanjem krajeva. Ψ vrednost je moguće poboljšati za 0,002 W/(mK) po mm dodavanjem prekrivača krajevima. To omogućava da se poboljša Uw vrednost prozora kod koga su krajevi veličine 25mm da ona iznosi ΔUw= 0,05 W/(m2/K).\nspecijalna verifikacija nije potrebna. Standardna greška vrednosti od ΔUB =0,10 W/(m2/K) može da se doda U-vrednosti\nako su konstrukcije u saglasnosti sa DIN 4108 smanjuje se ΔWB za 0,05 W/(m2/K)\nIz zdravstvenih razloga, soba u kojoj se boravi mora da se provetrava. Količina svežeg vazduha koja je potrebna po osobi je od 10 do 25 m3/h, u zavisnosti od vrste fi zičke aktivnosti. Uređaji za ventilaciju moraju da uklanjaju vlagu iz vazduha koju prizvode biljke, veš mašina i šporet i koje mogu da stvore kondenzaciju i buđ kada je temperatura preniska. Bliska veza između sistema za grejanje, unutrašnje temperature i toplotne izolacije u zgradi mora da se uzme u obzir.


Zašto baš profesionalno prevođenje? | Proverbum\nZašto baš profesionalno prevođenje?\nPrevođenje kao jedna od lingvističkih veština u današnje vreme prilično je rasprostranjeno i cenjeno kao profesija. Međutim, zahvaljujući mnogobrojnim internet i veb stranicama koje sadrže alate za prevođenje, stepen dostupnosti informacija na nepoznatom jeziku drastično je povećan, kako za mlađu, tako i za stariju populaciju. Zašto bi se onda neko zamajavao profesionalnim prevođenjem? Zbog čega sedeti po desetak sati ispred kompjutera, trpeti bol u ramenima i leđima i crpeti svoj mozak (ne)potrebnim informacijama?\nPostoji mnogo adekvatnih razloga za odabir baš ove profesije.\nZnanje najmanje jednog stranog jezika u današnje vreme je neophodno\nStara latinska poslovica glasi Quot linguas calles, tot homines vales („Koliko jezika znaš, toliko ljudi vrediš“). Međutim, šta ovo zapravo znači? Znanje najmanje jednog stranog jezika u današnje vreme neophodno je i u privatnoj i u poslovnoj sferi. Međutim, on se kao živa stvar mora konstantno usavršavati i unapređivati. Ovo znači da znanje jezika predstavlja mnogo više od pukog baratanja određenom količinom reči i izraza u svrhu međusobnog sporazumevanja. Prevodilačke veštine i tehnike predstavljaju veoma efikasan način usavršavanja različitih aspekata jezika, poput gramatike, vokabulara i stila. Takođe, unapređuje sopstveno znanje maternjeg jezika na svim nivoima i pomaže nam da shvatimo koliko ga zapravo (ne) znamo. Prevođenje predstavlja sjajan način napredovanja u svakom lingvističkom i komunikacionom smislu, ali tu se priča ne završava.\nJoš jedan od pomenutih adekvatnih razloga za odabir ove profesije jeste stalno učenje i istraživanje do tada nepoznatih naučnih disciplina iz raznih oblasti. Naime, ukoliko radite kao profesionalni prevodilac, omogućena vam je konstantna spoznaja novih informacija iz oblasti medicine, prirodnih i društvenih nauka, politike, prava, umetnosti itd. Sigurno da niste uvek u prilici da toliko često otkrivate potpuno nove svetove unutar drugih naučnih disciplina, a to je upravo ono što profesionalno prevođenje pruža. Štaviše, ono doprinosi samounapređenju i u tehničkom smislu, jer omogućava svakodnevnu upotrebu savremene tehnologije i njenih raznih mehanizama kojima se postiže prevodilačka doslednost, preciznost, ali i kreativnost.\nSaradnja sa klijentima koji uvažavaju vaše iskustvo\nTakođe, deo prednosti bavljenja ovim poslom jeste i saradnja sa klijentima koji uvažavaju vaše iskustvo, znanje i veštine na profesionalnom nivou. Za odabir profesije vrlo je važno da vas neko poštuje, kao i vreme koje ste proveli radeći na svom obrazovanju i profesionalnom napretku, ne dovodeći u pitanje vaše kapacitete i stručnost. Sve ovo doprinosi pozitivnoj atmosferi i međusobnom kolegijalnom odnosu na radnom mestu. Ukoliko radite za nekog ko se postavlja kao istinski lider i usmerava vas ka konstantnom usavršavanju, onda definitivno svakim danom napredujete i to u svakom pogledu. Prevođenje kao profesionalna delatnost izuzetno je kreativnog, informativnog i edukativnog karaktera, što doprinosi i kvalitetnom obavljanju različitih poslova za stalne i nove klijente uz primenu različitih veština i tehnika.\nNajzad, vredi napomenuti i finansijski okvir ove profesije. Naime, na objektivnom nivou, profesionalno prevođenje spada u solidno plaćene poslove i obezbeđuje finansijska sredstva za kvalitetan način života kako vas lično, tako i vaših potomaka. Međutim, ukoliko odaberete baš ovu profesiju kao vaš životni poziv, vredi napomenuti da novac ne treba da bude lajt motiv za svakodnevan odlazak na posao. Svakako da doprinosi materijalnom aspektu života, ali ova vrsta profesije prevazilazi sve finansijske okvire usled svoje dinamičnosti i neograničene mogućnosti istraživanja.\nIstraživački karakter prevođenja\nUpravo je taj istraživački karakter prevođenja odgovoran za potencijalnu pojavu bolova u mišićima ramena i leđa usled dugog sedenja ispred računara. Međutim, ukoliko na efikasan način iskoristite pomenute finansijske mogućnosti koje vam bavljenje ovim poslom obezbeđuje, kao i svoje slobodno vreme, shvatićete da za sve ovo postoji adekvatno rešenje: ništa što povremeni odlasci u šetnju ili teretanu ne mogu da reše.\nProfesionalno prevođenje kao delatnost danas je vrlo rasprostranjeno zbog svoje svestrane i dinamične prirode. Ova vrste profesije doprinosi samounapređivanju kako u domenu jezika i kulture izražavanja, tako i u svim ostalim domenima. Takođe, sadrži uslove za kvalitetan način života u finansijskom i materijalnom smislu. Ukoliko posedujete adekvatno znanje stranog jezika, osećate želju za profesionalnim napretkom, usavršavanjem i neprekidnim učenjem, onda je put profesionalnog prevođenja definitivno pravi izbor.\nPročitajte još i o upotrebi stilskih figura u prevođenju.


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : Za gazdu i u hipoteku\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Ned 20 of Jun, 2021 [01:59 UTC]\nZa gazdu i u hipoteku\nSubota 19. August 2006. [07:42:00 UTC] (2771 čitanja)\nUzimanje kredita za poslodavca, stavljanje svoje nepokretne imovine pod hipoteku, pretnja da moraju potpisati blanko menice i odgovarati za loše poslovanje firme, problemi su sa kojima se skoro svakodnevno suočavaju ucenjeni radnici kod privatnika.\nTranzicija i bauk nelikvidnosti koji godinama kruži Srbijom zagorčao je život brojnim privatnicima i to naročito onima čija preduzeća imaju mali mesečni obrt novca ili im klijenti plaćaju na odloženo. Čak se u nekim slučajevima na naplatu prodate robe čeka i do šest meseci. U nemogućnosti da naplate svoja potraživanja, preduzetnici su prisiljeni da podižu kredite da bi isplatili zarade ili obaveze prema državi. Ali, kako su kod banaka već (pre)zaduženi zbog investiranja u posao, u nekim firmama u Beogradu oni traže od radnika da za njih podižu gotovinske kredite ili da stavljaju vlastitu imovinu pod hipoteku.\nU strahu da ne izgubi posao, M. N. koji godinama radi u jednoj od takvih beogradskih firmi prihvatio je „preporuku” gazde i uzeo kredit od 17.000 evra iz jedne banke, a koji je iskorišćen za isplatu plata kolegama u firmi. Poslodavac, zasad, umesto njega isplaćuje rate za kredit.\n– Podigao sam kredit, jer mi je gazda skrenuo pažnju da poslovi ne donose profit koliki je očekivao i da nema novca da nam isplati lični dohodak. Ni sam ne znam da li je to bilo ispravno, jer sam za taj novac stavio hipoteku na stan. Šta će biti ukoliko firma propadne, ne smem ni da pomislim – rekao nam je u poverenju M. N.\nOsim ove, zasad, sporadične zloupotrebe prava radnika, u Srbiji je zabeleženo sve više primera da zaposleni potpisuju blanko menice prilikom sklapanja pojedinačkih ugovora o radu. Potpisivanjem te menice posloprimac preuzima krivicu za eventualne novčane minuse firme, što omogućava poslodavcu skidanje s računa bilo kog iznosa koji bi mu bio potreban za podmirenje duga.\n– Da bih dobio posao, morao sam da potpišem blanko menicu „priznajem bez protesta da mi se ...”. Niko mi nije ništa objašnjavao, a nisam ništa ni pitao. Ne znam šta je pisalo na papiru, a od mene su samo tražili potpis. Od nečega se mora živeti, a u ovo vreme je posao ionako teško naći – rekao nam je radnik jedne poznate novosadske firme, koji je želeo da ostane anoniman, jer se boji da bi, zbog izjave u novinama, mogao ostati bez posla.\nMilenko Smiljanić, predsednik Veća Saveza samostalnih sindikata Srbije, ističe da su mu poznati brojni slučajevi zloupotrebe radničkih prava, naročito kod privatnika. On savetuje da svi zaposleni potpišu kolektivne ugovore koji bi onemogućili ovakve i slične pojave. Prema njegovim rečima, gazde su uspele da zloupotrebe i Pravilnik o radu, koji mora da ima svako preduzeće, tako što sugerišu radnicima da potpišu pojedinačne ugovore o radu.\n– Neki poslodavci su toliko maštoviti kad radnicima treba staviti samar na leđa da to prevazilazi najbujniju ljudsku maštu. Tako je ugovorom o radu jednom radniku bilo postavljeno čak 96 uslova za otkaz i samo četiri koji su govorili o tome koja su mu prava. I ona su bila drastična – da ga niko neće tući, maltretirati, kastrirati i slično. Rešenje za sve veću obespravljenost radnika je organizovati sindikate koji bi sprečili da zaposleni postanu belo roblje – istakao je Smiljanić.\nGovoreći o blanko menicama, Smiljanić je potvrdio da članovi njegovog sindikata prijavljuju sve više ovakvih slučajeva. On kaže da je nezakonito uslovljavati radnika da unapred prizna krivicu za nekakav manjak ili nepredviđeni trošak i da propis precizno navodi kada je zaposleni kriv za nastalu štetu, koja se mora dokazati sudskom postupku, a i tada ima olakšavajućih okolnosti, jer treba dokazati da je štetu naneo namerno ili je nastala slučajno ili nepažnjom.\nNaš sagovornik navodi da su radnici u Srbiji sve eksploatisaniji i sa sve manjim pravima. On tvrdi da ima sve više slučajeva u kojima su gazde prilikom kupovine preduzeća tvrdile kako je 400 zaposlenih ekonomski isplativo, da bi kasnije, kao navodni tehnološki višak, otpustile 200 ljudi.\n– Problem je što je polovina radnika, koja je ostala, imala daleko veći obim posla i morala je da radi i ono što su njihove dojučerašnje kolege radile. To je moderni oblik ropstva, jer ako neko ko je ostao bez posla dobije gazdu na sudu, poslodavac po zakonu nije obavezan da ga vrati na radno mesto, već može da mu isplati do 18 prosečnih zarada – zaključio je Smiljanić.\n[ Vreme izvršavanja: 0.08 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.85MB ] [ 145 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 1.32 ]


Naslovna · Film · Linda Hamilton će ponovo raditi na Terminatoru\nAmerička glumica Linda Hamilton vraća se franšizi “Terminator” prvi put posle 1991. i filma “Terminator 2: Sudnji dan”.\nKreator franšize Džejms Kameron je objavio da je Hamilton sinoć izabrana za ulogu na privatnom kastingu u Los Andjelesu, preneo je list Holivud riporter (Hollywood Reporter). Distributer Paramaunt pikčers (Paramount Pictures) je danas potvrdio vest.\nKameron će biti producent nastavka koji će režirati Tim Miler, režiser “Dedpula”. Najavljen je porvatak i Arnolda Švarcenegera.\nKameron koji je nekada bio u braku sa Lindom Hamilton, nedavno je uporedio “Wonder Woman” sa Sarom Konor iz “Terminatora”. Superheroinu koju tumači Gal Gadot Kameron je nazvao “objektifikovanom ikonom” dok, prema Kameronu, Saru Konor definiše “čista petlja”.\nBy Alan Ford, linda hamilton, terminator,\nPorodični problemi, zavisnosti i ljubavne drame: Život glumice iz “Terminatora” burniji je od svakog filma\nTerminator” od večeras u Bioskopima


Microsoft Kinect sada razumije glasovne komande za upravljanje i pretrživanje putem Bing tražilice — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Gaming, Internet zabava, Microsoft na dan 7. Juna 2011. / ostavite komentar\nMicrosoft Kinect za Xbox 360 će biti u mogućnosti da prima glasovne komande, tako da će korisnici moći glasom upravljati kontrolama svog televizora kao i potraživati TV sadržaj, priopćila je tvrtka u ponedjeljak na E3 gaming konvenciji u Los Angelesu.\nIzgovarajući naredbe poput: "Xbox, home" ili "Xbox, games" korisnici će biti preusmjereni na odgovarajući ekran gaming uređaja. Korisnici će također moći da puziraju, zaustave i puštaju filmove sa sustavom glasovne kontrole.\nNa videu možete vidjeti demonstraciju sustava glasovne kontrole za Xbox 360.\nMicrosoft je također najavio da će se dodati Bing kao tražilicu za konzolu. Ako korisnik kaže "Xbox, Bing, X-men", Bing će prikazati sve igre, filmove i kratke animirane filmove iz različitih platformi uključujući Netflix, Hulu Plus, ESPN i drugih, koji su relevantni sa upitom pretrage.\nTakođer, tijekom konferencije za novinare kompanija Microsoft je pokazala igru Call of Duty Modern Warfare 3 i novu Kinect ponudu koja se zove Fun Labs, koja između ostalog omogućava korisnicima da odmah stvoriti digitalnu verziju sličnu sebi.\nKombinirajući kompletan sadržaj sa Bing-ovom stručnosti u duboko pretraživanju, Microsoft-ovom Tellme glasovnom tehnologijom i magijom koju pruža Kinect, mi ćemo biti u mogućnosti korisnicima omogućiti brz pristup ekspanzivnom katalogu zabave na Xbox Live,\nnavodi se na zvaničnom Bing blogu.\nTagovi: bing, glasovna kontrola, igrice, kinect, konzola, pretraživanje, xbox 360, Xbox Live