Verbena Biljna Kozmetika poklon paket - Saranella\nVerbena Biljna Kozmetika poklon paket\nBy Sara Plavsa - октобар 07, 2017\nVedrog, subotnjeg jutra na moja vrata zakucao je cika postar sa paketicem biljne kozmetike u rukama :)\nVeliki sam ljubitelj prirodne i biljne kozmetike, i uvek se radujem da isprobam nesto novo i sa vama podelim svoje misljenje!\nOvoga puta mi je divna Zvezdana poslala paketic Verbenine biljne kozmetike koju sam dugo merkala na instagramu i divila se sarenim ambalazicama i primamljivim teksticima i opisima samih proizvoda.\nOve tri sarene ambalazice su se krile fino zapakovane u beloj kesici i cekale da dodju do korisnika na isprobavanje i testiranje.\nZvezdanin izbor proizvoda koje mi je poslala na testiranje mi se zaista dopao, no odmah da vam kazem - Verbenina biljna kozmetika me je toliko privukla da osecam da se necu zaustaviti na ova tri proizvoda, vec da cu i poruciti neke od proizvoda u njihovoj ponudi :D\nNo, da vam pokazem sta mi je to Zvezdana poslala:\nVerbenine boje su izuzetno privlacne, sarene ambalze i proizvodi raznih vrsta i namena su uoravo ono zbog cega se Verbenina biljna kozmetika izdvaja u masi ostalih. Simpatican logo, sarene ambalaze, sirok izbor proizvoda i kvalitetan sastav su upravo ono zbog cega me je Verbena biljna kometika zainteresovala.\nJedan od proizvoda koje mi je Zvezdana poslala je upravo buter za telo. Neguje i hrani kozu, protiv strija u trudnoci, za neznu deciju kozu, balzam za usne. Sadrzi shea butter, cacao butter, ulja badema, makadamije, avokada i jojobe, beli vosak i vutamin E. Morate priznati da sastav zaista privlaci na kupnju ovog proizvoda :)\nNe pitajte me zasto ova slika vuce na roze, ne znam ni sama :P\nTekstura je cvrsta, no momentalno se topi u dodiru sa kozom. Donekle je nalik cvrstom losionu za telu koji sam dobila od divnih ljudi koji proizvode prirodnu kozmetiku iz My Way tima (uskoro recenzija), mada se ovaj nalazi u ovakvoj ambalazi.\nMoze se koristiti kao puter za telo, za laktove, pete i bilo koje suve delove koze, za usne, a mislim da je odlican i za negu zanoktica i noktiju bas zbog bogatog sastava :)\nSledeci proizvod je zastitna krema za 25% cink - oksida. Zapravo se koristi kao krema za zastitu od sunca, no zbog bogatog sastava uljima i ostalim hidratantnim sastojcima, moze se koristiti i za negu koze.\nSandrzi linolin, shea butter, ulja jojobe, avokada i nevena, pantenol, alantoin, vitamin E, cink - oksid i destilovanu vodu.\nUskoro planiram post o trenutnoj nezi koze i ova kremica ce de definitivno naci tu. Ima belu boju, pomalo je gusta i veoma hidratantna. Verujem da je dobra i za ruke koliko i za lice,kao i za suve delove tela - laktove, pete...\nNamenjen je za negu osetljive koze, kod ekcema, svraba, za brzi oporavak ostecene koze (manje povrede, ujed insekata) kod akni.\nI dalje ga nisam koristila, no mislim da hocu povremeno na predelu gde su mi bubuljice ucestale tj na T zoni. Prenosim utiske cim ih malo bolje upoznam i istestiram :)\nVerbena biljna kozmetika je rucno radjena kozmetika na bazi biljnih butera, ulja i ekstrakta lekovitog bilja :)\nInformacije i proizvodi:\nFacebook: Biljna kozmetika Verbena\nPhone: 381 63/106 38 30\nHvala Vam na citanju, obavezno posetite njihovu instagram i Facebook stranicu i proverite kakve to zanimljive proizvode imaju u ponudi :)\nI da, vedro subotnje jutro je bilo prr par nedelja kada je napisan pocetak ovog posta, da se ne zbunite i ne pomislite da govorim o danasnjem, hladnjikavom subotnjem danu :D\nAmina Bahović 08. октобар 2017. 02:10\nDivan post i odlične recenzije! Oduševljena sam kako si sve napisala! Jako mi se dopadaju proizvodi na slikama, iako nisam probala, vjerujem da su odlični. ♥♥♥\nSara Plavsa 08. октобар 2017. 04:15\nHvaka ti Amina, odlicni su <3\nImágenes Tristes 08. октобар 2017. 02:36\nNisam probala ovo ikako, ali mi se čine kao odlični proizvodi. Zaista mi se dopadaju i odlični su. Ovo je stvarno odlična recenzija ❤❤❤\nHvala Marija, i jesu :)\nЗвездана 10. октобар 2017. 05:15\nДрага Саро, хвала пуно за леп и занимљив текст о утисцима, драго ми је да су ти се производи допали. ☺\nSara Plavsa 11. октобар 2017. 06:37\nHvala Vama Zvezdana, ocekujte i grupnu recenziju uskoro!\nMedina Beslagic 14. октобар 2017. 06:06\nOvo nisam probala, ali jako mi se dopada kako si uradila recenziju i sve detaljno objasnila.\nSara Plavsa 14. октобар 2017. 15:19\nhvala draga Medina\nIrena Jablanović 23. октобар 2017. 11:36\nprelepe fotografije draga <3\nSara Plavsa 28. октобар 2017. 12:27\nHvala Irena, kiss\nIngrid Makeup Haul | K&P


Istopolni brak u Kanadi - Wikipedia, slobodna enciklopedija - Википедија, слободна енциклопедија\nIstopolni brak u Kanadi\nJužna Afrika (2006)\nNovi Zeland (2013)\nMeksiko (1 + DF)\nSAD (12 + D.C.)\nUjed. Kraljevstvo (2005)\nOtok Man (2011)\nAustralija (4 države + APT)\nSAD (8 država)\n1 Rezolucijom Nacionalnog pravosudnog saveta Brazila broj 175 određeno je da nadležni organi ne mogu odbiti registraciju braka između osoba istog pola. Na ovu rezoluciju je moguća žalba Vrhovnom sudu Brazila.\n2Evropski sud za ljudska prava presudio je da države nemaju obavezu da dozvole brakove istopolnim osobama, odbacivši na taj način zahtev jednog austrijskog para da im država omogući da stupe u brak. Sedmočlani panel sudija jednoglasno je presudio da njihov zahtev ne štiti Evropska konvencija o ljudskim pravima i u obrazloženju odluke dodao da će, iako postoji "rastući konsenzus u Evropi o pitanju zakonskog priznanja brakova istopolnih osoba", prepustiti pojedinačnim državama da odluče u kakvim oblicima on može biti zasnovan.\nIstopolne zajednice u Evropi\nOvaj članak zahtijeva stilsku doradu. Članak treba preurediti tako da stilom zadovoljava zahtjeve Wikipedije.\nU periodu između 2003. i 2005. godine viši sudovi 9 provincija su izglasavali neustavnost zabranje istopolnih venčanja i priznavali su istopolne brakove u svojim jurisdikcijama. Konačno je kanadski Parlament doneo zakon o Građanskom braku, 20. jula, 2005., kojim se na nacionalnom nivou istopolni brak izjednačavao sa ranije postojećim brakom između osoba različitih polova.\nKanada je jedina država, čiji zakon ne zahteva da su osobe koje se venčavaju državljani/državljanke Kanade, pa se veliki broj istopolnih parova venčao u Kanadi, bez obzira na to da li se njihv brak priznaje u njihovim državama. Zapravo, ovi brakovi su u dva slučaja poslužili kao osnova za uticaj na promenu zakona u drugim državama: u Irskoj i Izrealu.\nPrilikom imigracije ili dobijanja državljanstva, ne pravi se razlika između istopolnih i heteroseksualnih parova.\nDobavljeno iz "http://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Istopolni_brak_u_Kanadi&oldid=1471274"\tKategorije: Članci za sređivanjeIstopolni brak po državamaLGBT u Kanadi\tNavigacijski meni\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 06:16, 10 ožujak-март 2013.


HAMILTON O BAJDENU I BALKANU: Moguće rešenje spora Beograda i Prištine | Novosti.RS\nHamilton je za Glas Amerike rekao da SAD i EU treba da posvete koordinisanu pažnju preostalom delu "neintegrisane Evrope" i upozorio da Evropa nikada neće biti celovita i slobodna dok Zapadni Balkan ne bude uključen u glavne evropske tokove.\n"Predsednik, koji verovatno poznaje Balkan bolje nego ijedan američki predsednik u istoriji SAD, spreman je da sarađuje sa Evropskom unijom o uspostavljanju, kako novog tipa (transatlantskog) partnerstva, tako i pružanja uzajamne podrške", rekao je Hamilton.\nMeđutim, kako je naglasio, to podrazumeva da se i zemlje u regionu "bolje uzajamno usaglašavaju".\nU tom kontekstu ocenio je da su zanimljive inicijative, koja već postoje, kao što su ideja o stvaranju "mini-zajedničkog tržišta" i uspostavljanje "mini-Šengena".\nHamilton je, takdoje, ocenio da je štetna nedavna izjava bivšeg premijera privremenih prištinskih insttitucija Ramuša Haradinaja da bi "neuspelu" saradnju sa EU i Beogradom, tzv. Kosovo trebalo da zameni pojačanim nastojanjem za ujedinjenje sa Albanijom.\n"Oni su veoma racionalni po pitanju odnosa sa Srbijom, ali on (Kurti) dugotrajni spor ne smatra i prioritetnim zadatkom. Radna mesta i pravda, kako je rekao, imaju prioritet", tvrdi Hamilton.\nHamilton je naglasio da on lično ne veruje u perspektivu stvaranja "Velike Albanije", navodeći da tako nešto ne bi pomoglo da dođe do napretka, već bi predstavljalo "faktor destabilizacije".\n"Kurti smatra da se najbolji deo tog sporazuma odnosi na uzajamno priznanje. Kosovo se i dalje bori za sticanje šireg priznanja u svetu. Činjenica je i to da je Izrael učinio nešto važno za Kosovo. Jerusalim je nasleđen od Trampa, tamo je preseljena i američka ambasada. Pitanje je da li će tako i da ostane. U međuvremenu, Evropska unija i u ovom slučaju gubi na uticaju, jer nekoliko njenih sopstvenih članica ne priznaju Kosovo. Kakav uticaj EU može da očekuje kada postoje podele u samom njenom bloku?", upitao je Hamilton.\ndijalog Beograda i Prištine Srbija SAD Srbija EU DŽozef Bajden


Zahvaljujući odličnoj višegodišnjoj međusobnoj saradnji sa Fondacijom potrudili smo se da prepoznamo trenutne potrebe i obezbedimo podršku u vidu različitih tehničkih uređaja za pripremu i skladištenje namirnica, zatim uređaja za održavanje čistoće pa sve do uređaja za zabavu. Iskreno se nadamo da će ovi uređaji olakšati svakodnevni život i doprineti da stanovnici ovog Dečijeg sela odrastaju u boljem i bezbednijem okruženju.- kaže direktor malopradaje OMV Srbija Nikola Bozalo.\nDvadeset dve godine nakon što je ŠKODA FABIA debitovala, češki proizvođač automobila predstavlja četvrtu generaciju svog popularnog malog automobila. Sada se zasniva na modularnoj platformi MQB-A0 Volkswagen Grupe i najprostraniji je automobil u svom segmentu, hvaleći se unapređenim karakteristikama udobnosti i brojnim naprednim sistemima bezbednosti i asistencije\nMaj 5, 2021 Opelov DIREKTOR Lohscheller primio je nagradu “Međunardni Kombi godine” za novi Opel Vivaro-e Međunardni Kombi godine 2021: Komisija evropskih specijalnih novinara izabrala je električni Opelov kombi Član žirija IVOTY-a, Johannes Reichel uručuje pehar u Opelovom sedištu u Russelsheim-u Rüsselsheim. Opelov izvršni direktor Michael Lohscheller primio je nagradu Međunarodni kombi godine za novi […]\nSve generacije, sve verzije imaju nešto zajedničko, što na sreću ni sa ovom poslednjom, nije promenjeno – robustni, dopadljivi izgled pravog terenskog vozila, kvalitetne motore, sasvim zadovoljavajuću opremu i relativno (ovo relativno samo zbog naših mizernih prosečnih plata) nisku cenu.\nOČEKUJU SE GUŽVE.PRATITE OBAVEŠTENJA\nJoš se sećamo kilometarskih kolona na putevima uoči Vaskršnjih praznika. Sada, kada se oni završavaju očekuje se povratak u gradove, pre svih Beogradu će pohrliti njegovi stanovnici, a to opet, znači da možemo da očekujemo povećan intezitet saobraćaja, pa i gužve. Reagovale su i nadležne institucije, pre svih JP Putevi Srbije, čije saopštenje prenosimo u […]\nStellantis prvi u prodaji u prvom tromesečju 2021. godini u Evropi Amsterdam, 29. april 2021. godine – Stellantis u prvom tromesečju 2021. zauzima prvo mesto među proizvođačima automobila sa tržišnim udelom od 23,6% u sektorima putničkih automobila i lakih komercijalnih vozila. U uslovima umerenog razvoja evropskog tržišta od 3,8%, rezultati koje je postigla kompanija Stellantis […]\nAlfa Romeo tri puta na prvom mestu među nagrađenima „Najbolji brend u svim klasama“ Više od 60.000 čitalaca magazina AUTO BILD izabrali su dizajn modela Alfa Romeo kao pobednika u tri kategorije. U studiji o odlukama o kupovini „Najbolji brendovi u svim klasama u 2021.“ Alfa Romeo bio je na vrhu u kategorijama kompaktnih automobila, […]\nOd kako se pojavio na drumovima, tamo davne 1957. automobil iz radionice snova genijalnog dizajnera Dante Đakoze, “fiat 500” je doneo osmeh na lica vozača..I to je ono najvažnija kada pričate o “ćinkvećentu”. Da li je restilizovan, da li su mu ugrađene najnovije lektronske “džidža-bidže” nije toliko bitno.\nSuzuki, Subaru, Daihatsu, Toyota i Mazda postigli sporazum o zajedničkom razvoju tehničkih specifikacija komunikacionih uređaja za vozila sledeće generacije.\nPotpuno nova KONA N sa osmostepenim N DCT menjačem i 2.0 Turbo motorom pruža beskompromisne performanse kupcima. Za maksimalno zadovoljstvo u vožnji, potpuno nova Hyundai KONA N biće dostupna sa osmostepenim menjačem sa dvostrukim kvačilom i 2.0 Turbo motorom “Fun to drive” iskustvo vožnje za sportski stil Sopstveni razvoj kvačila N DCT prošao je rigorozno […]


Niški Portal | Direktorka Specijalne bolnice ‚‚Sokobanja" u poseti Domu zdravlja Kuršumlija\nsubota 11-07-2020 04:32\nDirektorka Specijalne bolnice ‚‚Sokobanja" u poseti Domu zdravlja Kuršumlija\nIzvor: Niški portal | 23-Sep-2019 | 17:12\nDirektorka Specijalne bolnice ‚‚Sokobanja" dr Vesna Milanović obišla je danas Dom zdravlja u Kuršumliji gde je razgovarala sa direktorkom te zdarvstvene ustanove dr Uranijom Petrović.\nDirektorku Specijalne bolnice ‚‚Sokobanja" dr Vesna Milanović u Kuršumliji je sačekala direktorka Doma zdravlja dr Uranija Petrović.\nNakon razmena iskustava i potreba direktorka Specijalne bolnice ‚‚Sokobanja" dr Vesna Milanović u pratnji direktorke Doma zdravlja Kuršumlija dr Uranije Petrović obišla je hitnu medicinsku službu, stacionar kao i zgradu nove laboratorije Doma zdravlja u Kuršumliji kojom je bila posebno oduševljena.\n- Sve je lepo sređeno i oduševljena sam veličinom zdravstevne ustanove, kao i svemu što sam videla, kazala je dr Vesna Milanović tokom posete DZ Kuršumlija.\nOna je na sastanku sa načelnicima i direktorkom Doma zdravlja u Kuršumliji dr Uranijom Petrović svojim kolegama, detaljnije objasnila na koji način da upućuju pacijente u Specijalnu bolnicu ‚‚Sokobanja" po pravilniku o medicinskoj rehabilitaciji u stacionarnim zdravstvenim ustanovama specijalizovanim za rehabilitaciju.\nDirektorka Specijalne bolnice ‚‚Sokobanja" dr Vesna Milanović se prilikom posete više upoznala sa načinima rada Doma zdravlja u Kuršumliji, a direktorka te zdravstvene ustanove dr Uranija Petrović zahvalila se koleginici na poseti uz dogovor da će lepu saradnju nastaviti i na dalje.\nPrva dama Srbije Tamara Vučić posetila Kuršumliju, deci podelila poklone\nSvakog dana umre 147 osoba od bolesti srca!\nOpština sa juga Srbije pobedila kao "Izuzetna destinacija Evrope"\nAleksandar Vučić polaže kamen temeljac za novu fabriku!


Tema: Presuda Martiću,potvrda umešanosti JNA i Srbije\nMIlan Martic osudjen na 35 godina zatvora\nHag -- Haški tribunal bivšeg predsednika Republike Srpske Krajine Milana Martića osudio na 35 godina zatvora.\nMartić je osuđen za zločine protiv čovečnosti, uključujući ubistva i mučenja civila, i razaranje sela naseljenih Hrvatima. Tužilaštvo je tražilo doživotnu kaznu zatvora, a odbrana oslobađajuću presudu.\nSudije su zaključile da je Martić odgovoran za ubistva nekoliko stotina ljudi od 1991. do 1995. Martić je osuđen i zbog izdavanja naredbe o dvodnevnom neselektivnom bombardovanju Zagreba kasetnim bombama, u maju 1995, kada je poginulo sedam civila, a više od 200 ih povređeno.\nVećina zločina je počinjena nad starijima, pritvorenima i civilima. Posebna ranjivost tih žrtava doprinosi ozbiljnosti zločina, izjavio je predsedavajući sudija Bakone Moloto.\nMartić, bivši policajac, bio je jedan od najistaknutijih zvaničnika RSK od 1991. do 1995. Tužilaštvo je tvrdilo da je Martić usko sarađivao sa Slobodanom Miloševićem i Radovanom Karadžićem u projektu etničkog čišćenja u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini.\nSuđenje je počelo 13. decembra 2005, a završeno 16. novembra prošle godine.\nMartić se predao Tribunalu 15. maja 2002, a šest dana kasnije je, u prvom pojavljivanju pred sudijom, izjavio da nije kriv.\nPade mi nesto napamet , rekoh dal ko zna da li je ijedan Albanac, Hrvat ili Bosnjak dobio vise od 2 godine zatvora za zlocine pocinjene nad Srbima ? Dosad je najvise dobio Naser Oric i to 2.5 godine zatvora za ubistvo preko 3000 Srba.\nDal ima jos neko ko je dovoljno glup da poveruje da je haski "sud" pravedan?\n12.06.2007., 11:48 #2\nRe: MIlan Martic osudjen na 35 godina zatvora\nDupli arsini haske "pravde":\n- Milan Martic, zbog ubistva vise stotina civila osudjen na 35 godina zatvora\n- Naser Oric, zbog ubistva vise hiljada civila osudjen na 2 godine zatvora. Docekan u Sarajevu kao nacionalni heroj, primljen od strane bosnjackog rukovodstva.\n12.06.2007., 11:54 #3\ndobili su naravno da Oriceva kazna nije jedina http://www.un.org/icty/bhs/frames/cases.htm ima ovde uglavnom sve a sto se tice Hrvata glavnokomandujuci Oluje tek cekaju na sudjenje\n12.06.2007., 11:58 #4\nVidi, da se neradi o duplim standardima vec o naredbi amerike hagu da delim kazne prema njegovom nalogu, pa sta mislis koliko bi onda trebalo da rebnu Aliji, Tudjmanu, Slovencu??? Nazalost, jeste dupli standardi!! Samo ko ce ubediti ove samozvane demokrate, da nevalja raditi sa amerima i hagom!!! Lepo im rece Bush nasim samozvanim demokratama sta misli o kosovu!! Eto sad se mudzosi primii na njegov govor, pa misle vec da je nezavisno!!!\n12.06.2007., 11:59 #5\na znas sta meni pade na pamet...kad se govori o mladicima i karadzicima i o njima kao zlocincima cesto se kao argument iznosi to "pa oni nisu osudjeni, vec samo optuzeni"...\nsta cemo sad sa ovim slucajem?\n12.06.2007., 12:02 #6\nCudi me da nije dobio dozivotnu...i to jako! Ebiga,kad smo mi zlocinacki narod U skladu s tim ja sam mala agresorka\n12.06.2007., 12:06 #7\nДобили су и Бошњаци и Хрвати, али за међусобно злочине.\nЗа злочине на Србима, нико није добио ни 10 година.\nНије проблем само број осуђених Срба. Проблем је што су једино Срби осуђени на високим(политичари), средњим(генерали) и ниским(обични војници, подофицири) инстанцама. Осталима су углавном судили генералима. Умро је Туђман и Алија.\nДобро, али где су њихови потпреседници, заменици, министри одбране, полиције...\nНама само што нису оптужили и спремачице у државним установама. Очекујем ускоро оптужбе против директора наших текстилних фирми, јер су помагали злочина тако што су војску опремали одећом.\nТреба им понудити да Србија призна независно Косово, под условом да Харадинаја, Тачија и Чекуа испоруче Србији.\n12.06.2007., 12:09 #8\nПо мени, Хаг није ни требао да постоји. Да нам суде они који су повели рат.\nЛепо је требало да ми испоручимо Младића БиХ, а они нама Орића.\nНе желе, не желимо и ми. Милошевића ми није жао, јер је он потписао да ће испоручивати Хагу, жао ми је осталих, а још више, што хрватски, бошњачки и албански злочинци нису завршили тамо.\n12.06.2007., 12:11 #9\nPravo da vam kažem, žao mi je čoveka. On je nesrećnik izmanipulisan, a nije jadnik loš, kroz njega su vladali drugi. Stvarno mi ga je žao.\n12.06.2007., 12:44 #10\nako se ne varam, kompletna dokumentacija na osnovu koje je haradinaj pozvan na sudjenje u hag dostavljena je dok je vladan batic bio ministar pravde. znaci mogli smo mi da radimo na tome da svaki od tih hrvatskih ili albanskih zlocina nad srbima bude lepo procesuiran i osudjen a pravda zadovoljena ALI... morali bi smo prethodno da isporucimo sve nase ratne zlocince (ili da im sudimo ovde kao skorpionima) kako bi imali moralno pravo da drugima nabedjujemo za njihove zlocine. e tu je stvar pukla, radije ce mo mi da uradimo sve u nasoj moci da zastitimo "nase" a po cenu toga da "njihovima" ne fali ni dlaka s glave. umesto politike osudjivanja zlocina (nasih i njihovih) nastupila je politika relativizacije istog ( "...nismo mi, oni su nama..." ) i u krajnjem slucaju podrske zlocinima ("noz, zica, srebrenica" "bulevar ratka mladica" i sl.).\ni sto onda kukate kad orica docekuju kao heroja kada ste i vi sami za to da zlocince proglasimo herojima?\n12.06.2007., 12:47 #11\nTako je to kad se provincijski pandur prasinar sa sve brkovi igra narodnog vozda dobro je jos i prosao, steta samo sto je onaj koji ga je ubedio da je veliki vodja nije osudjen vec je crko pre presude :-( mozda Mile nije ni kriv da je bio pametniji ne bi bio pandur vec barem psihijatar ko Raho i Jovo .\n12.06.2007., 13:00 #12\nIskreno mislim da je Raša i umro da ne gleda tu bruku i sramotu. Bio je izuzetno pametan, što se ne može reći za njegovu ćerku.\n12.06.2007., 13:10 #13\n.malo ,malo....cajac je dobro prosao(mili )ne mogu da kazem pa da me hebes..uostalom cemu je on uopce i isao tamo u hag..pa nije on neka velicina da se druzi sa ostalom svitom...obicni pandur..trebalo mu je suduti u Cro kao pobunjeniku...za jednog zandara..prilicno velika pozornost....\n12.06.2007., 13:12 #14\nJelooooo!!!pa kak si mi ?bedevija dobila sto je i zasluzila.. napravio je previse zla i nama a i svojima....\n12.06.2007., 13:24 #15\nRTL..txt...presudom Milanu Marticu Haski je sud potvrdio namjeru JNA i Srbije da stvore jedinstvenu srpsku drzavu etnickim ciscenjem dijelova Hrvatske... "Ta se drzava trebala stvoriti uspostavom paravojnih jedinica i izazivanjem incidenata kako bi JNA mogla prvotno intervenirati radi razdvajanja strana,a kasnije kako bi osigurala teritorije koji su trebali biti dio srpske drzave"...navodi se uz presudu i dodaje da je Martic podrzavao tu viziju....to si Jeri "zaboravio" napisati\n12.06.2007., 14:05 #16\nMartićev zatvor inkriminira JNA i Srbiju\nDesetljeća kazne vođi krajinskih Srba potvrdio umiješanost JNA i Srbije u zločine u Hrvatskoj. Napad na Kijevo označio prekretnicu u ulozi koju je JNA imala u ratu.\nHaški je sud prvostupanjskom presudom, kojom je bivši vođa krajinskih Srba Milan Martić osuđen na 35 godina zatvora, potvrdio umiješanost JNA i Srbije u zločine u Hrvatskoj počinjene u okviru zločinačke ideje stvaranja jedinstvene srpske države etničkim čišćenjem dijelova Hrvatske.\n"Dokazi su pokazali da je Slobodan Milošević prikriveno namjeravao stvoriti srpsku državu. Ta se država trebala stvoriti uspostavom paravojnih jedinica i izazivanjem incidenata kako bi se stvorila situacija da JNA može intervenirati. Prvotno je JNA intervenirala radi razdvajanja strana no kasnije kako bi osigurala teritorije koji su trebali biti dio buduće srpske države", navodi se u obrazloženju presude.\nTo je potvrđeno dokazima na terenu gdje je do 26. kolovoza 1991. JNA razdvajala snage, navode suci i ističu da je "napad na Kijevo označio prekretnicu u ulozi koju je JNA imala u sukobu u Hrvatskoj i od tog trenutka JNA sudjeluje u napadima na većinska hrvatska područja i sela zajedno sa snagama MUP-a SAO krajine i TO".\nOd kolovoza 1991. do početka 1992. godine ove združene snage napale su većinska hrvatska sela i područja uključujući Hrvatsku Kostajnicu, Cerovljane, Hrvatsku Dubicu, Baćin, Saborsko, Poljanak, Lipovaču, Škabrnju i Nadin.\nDokazi pokazuju, kako je utvrdilo Vijeće, da su napadi izvršeni radi povezivanja srpskih sela i područja preko nesrpskih područja te da su tijekom tih napada nad nesprskih stanovništvom počinjeni zločini ubojstva, razaranja, pljačke, zatočenja, mučenja i okrutnog postupanja.\n"Dokazi jasno pokazuju da je čelništvo SAO Krajine i RSK-a, uključujući Milana Martića, podržavalo viziju Slobodana Miloševića o stvaranju države pod srpskom dominacijom".\nPlan povezivanja srpskih sela i područja nastavljen je tijekom cijele 1992. godine s oružanim sukobima i napadima uključujući takozvanu operaciju koridor, odnosno vojnu operaciju s ciljem povezivanja hrvatske i bosanske krajine sa Srbijom. U toj su operaciji sudjelovale snage RSK-a pod zapovjedništvom, između ostalih i Milana Martića.\nVijeće je istaknulo da su se napadi odvijali po obrascu po kojem su hrvatska sela prvo granatirana, zatim su u njih ušle snage a potom je došlo do ubijanja i nasilja, pljačke i paljenja i na kraju do iseljavanja stanovništva.\n"Vijeće je zaključilo da iseljavanje Hrvata i nesrba nakon tih napada nije bilo posljedica vojne akcije nego primarni cilj", navodi se u obrazloženju u kojem se ističe da su Vijeću podneseni značajni dokazi o progonu nesrpskog stanovništva.\n"Raspravno vijeće utvrdilo je van razumne sumnje da je zajednički cilj udruženog zločinačkog pothvata bio uspostava etničkog srpskog teritorija iseljenjem Hrvata i drugog nesrpskog stanovništva".\n"Dokazima je utvrđeno da je čelništvo SAO Krajine i RSK-a, a posebno Milan Martić, tražilo i dobilo značajnu financijsku, logističku i vojnu pomoć iz Srbije. Ta je podrška dolazila iz MUP-a i Službe za državnu sigurnost Srbije, JNA i Republike Srpske u BiH".\n"Potpora iz Srbije trajala je tijekom čitavog razdoblja koje obuhvaća optužnica", navode suci koji ističu da je jedan svjedok opisao vojsku tzv. RSK i JNA kao jedinstvenu organizaciju raspoređenu na dva različita mjesta.\nVijeće je utvrdilo da da su među ostalima "Blagoje Adžić, Milan Babić, Radmilo Bogdanović, Veljko Kadijević, Radovan Karadžić, Slobodan Milošević, Ratko Mladić, Vojislav Šešelj, Franko 'Frenki' Simatović, Jovica Stanišić i kapetan Dragan Vasiljković sudjelovali u ostvarivanju zajedničkog cilja udruženog zločinačkog pothvata".\nmoj komentar: dobio je to št je zaslužio... nadam se da će i ovi gore spomenuti dobiti barem toliko a neki i više od Martića\n12.06.2007., 14:09 #17\nevo ja napisao pa Jerry neka se pokrije ušima što prezentira vesti na pola...\nevo čitajte...za šta je osuđen i (posebice radikali) stavite prst na čelo :shock:\n12.06.2007., 14:12 #18\nSvi Srbi u jednoj državi :-) :-) :-)\n12.06.2007., 14:15 #19\nKazem ja lepo da je uvek Srbin Srbinu cinio najvece zlo...\n12.06.2007., 14:16 #20\nna Srbiju si mislila?\n12.06.2007., 14:20 #21\nNeeee,ona je mislila to sto je rekla,a sad da li bi se ta drzava zvala Srbija ili nekako drugacije,za to se vec treba organizovati peticija\n12.06.2007., 14:22 #22\nza one koji misle da Hrvati nisu dobili velike kazne za svoje zločince...\ntreba još malo pričekati...dobro se zna da se trenutno vodi sudski postupci protiv nekoliko osumnjičenih Hrvata\npo meni ni jedan ne bi trebao dobiti ispod 30 godina zatvora, naravno ako mu se dokaže da je ratni zločinac\na oni koji brane ratne zločince i stavljajući mu etiketu heroja su za mene još veći zločinci...ili pojednostavljenu rečeno su neobrazovana i @lupa bagra\n12.06.2007., 14:24 #23\nprisjest će vam bilo kakve peticije kad vam u zatvor strpaju na jedno 35 godina i Šešelja, Mladića, Karađića i ostale "heroje" ubice nevinih civila i djece\nista stvar vrijedi i za hrvatske, muslimanske i albanske "heroje"\nPoslednji put ažurirao/la tokyo : 12.06.2007. u 14:34\n12.06.2007., 14:27 #24\nMa kojih 35 godina???Pa 40 im ne gine! Ovo sa Marticem me mnogo zacudilo,sto nije dobio +5 godina... Ebiga,izgleda smo od rodjenja predodredjeni za dozivotne kazne\n12.06.2007., 14:35 #25\nDa se mene pita, trebao je i on i onaj obešeni zubar i onaj ispod lipe da odgovaraju prvo što zbog njihove ludačke politike u Hrvatskoj više nema Srba, što su uradili sve što je odgovoaralo onom mrtvom Tiletovom generalu da se za vek vekova reši Srba u Hrvatskoj, pa tek onda mu suditi za raketiranje civila po Zagrebu i za ostalo što mu se stavlja na teret.\nPrvo za sve ono što su uradili Srbima, pa tek onda drugima.\nPoslednja poruka: 09.10.2008., 12:06\nPoslednja poruka: 15.04.2007., 18:01


Učite od najvećih književnika: Kolika je samodisciplina potrebna da bi se ostvario cilj? | OD KNJIGE DO DUŠE\n← Šta je Noć veštica i zašto se obeležava?\nЈАПАНСКО ДРУШТВО И ШИНТОИЗАМ →\nRad na svakom projektu, ma koliko mali bio, zahteva određenu samodisciplinu. Ali možete li zamisliti išta teže nego sesti i napisati knjigu, i to dobru knjigu. Pročitajte kako su to radili ili rade neki od najpoznatijih svetskih književnika, i možda otkrijete pristup ili pronađete inspiraciju koja će vam pomoći na putu ostvarivanja svojih životnih ciljeva ili čak manjih, svakodnevnih zadataka.\nNijedan od ovih pisaca nije imao priručnik koji bi im rekao koji je najbolji način pristupa tako zahtevnom poslu kao što je pisanje knjige, ali su uz pomoć pokušaja i grešaka pronašli su onaj koji je za njih najbolji.\nZa Ernesta Hemingveja (Ernest Hamingway) je poznato da je pisao stojeći i u svom pristupu radu bio je podjednako poetičan i pragmatičan. On je ovako opisao svoj proces rada:\n„Kada radim na knjizi ili priči, pišem svako jutro, ukoliko je moguće, odmah sa izlaskom sunca. Nema nikoga ko bi vas uznemiravao, i prijatno je i hladno kada počneš da radiš, a ugreješ se dok pišeš… I pišeš sve dok ne dođeš do toga da i dalje imaš energije i ideju za ono što će se sledeće dogoditi, a onda se zaustaviš u iščekivanju sutrašnjeg dana, kada ćeš sve početi iz početka. Kada se zaustaviš, u isto vreme si i ispražnjen i ispunjen, kao nakon vođenja ljubavi. Ništa ne može da te povredi, ništa da se desi, ništa nije bitno, do sutrašnjeg dana. A to iščekivanje narednog dana je najteže preživeti.“\nHaruki Murakami je godinama unazad na čelnoj poziciji kladionica za narednog dobitnika Nobelove nagrade za književnost, i ljubitelji njegovog pisanja se nadaju da je baš ovo njegova godina. Njegova samodisciplina u radu je fascinantna. On kaže:\n„Kada pišem roman, ustajem u četiri ujutro i radim oko pet-šest sati, zatim trčim 10 kilometara ili plivam kilometar i po ili radim i jedno i drugo, zatim malo čitam i slušam muziku. U krevet odlazim u devet sati. Ove rutine se držim svakog dana, bez izuzetaka. Ponavljanje postaje jako bitna stvar, ono je jedan vid hipnoze. Na taj način ja hipnotišem sebe kako bih dosegao dublje stanje uma.“\nVilijem Gibson (William Gibson) je napisao možda najpoznatije cyberpunk delo ’Neuromanser’, ali je sam proces pisanja za njega uvek bio težak. U intervjuu za Paris Review iz 2011. on kaže:\n„Kada pišem knjigu, ustajem u sedam. Proverim svoje mejlove i konzumiram dnevnu dozu interneta, kao što danas to radi većina ljudi. Popijem šoljicu kafe, a tri dana nedeljno idem na pilates. Zatim sednem i pokušam da pišem. Ukoliko se baš ništa ne desi, dam sebi dozvolu da pokosim travnjak. Ali najčešće samo sedenje i pokušavanje je dovoljno da bi se započelo sa radom. Napravim pauzu za ručak, nakon koje se vratim i pišem još malo. Zatim obično dremnem. Dremka je jako bitna za moj proces. Ne san, već to stanje padanja u san, kada se misli komešaju.\nKako napredujem sa knjigom, proces postaje sve zahtevniji. Na početku, radna nedelja mi traje pet dana, a svaki dan radim od deset do pet sa pauzom za ručak i dremku. Na samom kraju, radim sedam dana u nedelji i do 12 sati dnevno.\nPred kraj knjige, kompozicija postaje toliko kompleksna, kao neko hemijski izmenjeno stanje koje će nestati ukoliko mu ne dam sve od sebe. I sve što je neophodno je da jednostavno pišem sve vreme. Budno stanje kada ne pišem, postaje veliki problem. Uvek mi je drago kada se taj period završi.“\nPosted on 1. novembra 2017., in Biblioteka, Knjige, časopisi, pisci i javna lica. Bookmark the permalink.\t1 komentar.\najovanovic74 | 1. novembra 2017. u 07:15


Zakazana 29. sednica Skupštine opštine Smederevska Palanka\nPetak, 10. septembar, u 10 časova. Na dnevnom redu 32 tačke\nPredsednik SO Smederevska Palanka, Petar Milić, zakazao je dvadeset devetu sednicu lokalnog parlamenta za petak 10. septembar sa početkom u 10 časova. Na dnevnom redu biće 32 tačke za razmatranje i eventualno usvajanje a najjzanačajnije se odnose na odluku o usvajanju Lokalnog akcionog plana za rodnu ravnopravnost za period od naredne 4 godine, kao i na Izveštaje o radu, poslovanju i finansijske izveštaje Javnih preduzeća i ustanova na teritoriji naše opštine.\nDonošenje Odluke o usvajanju Lokalnog akcionog plana za rodnu ravnopravnost Opštine Smederevska Palanka za period 2021 – 2025\nRazmatranje Godišnjeg izveštaja o radu Opštinske uprave Opštine Smederevska Palanka za 2020.godinu\nRazmatranje Izveštaja o radu Opštinskog pravobranioca za 2020.godinu\nRazmatranje Finansijskog izveštaja o poslovanju JKP „Vodovod“ u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Izveštaja o poslovanju JKP „Palanka 2020“ u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Finansijskog izveštaja JP „Palanka razvoj“ u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Izveštaja o radu i poslovanju JP „Morava“ Velika Plana za 2020.godinu\nRazmatranje Godišnjeg finansijskog izveštaja PU„Čika Jova Zmaj“ u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Izveštaja o radu Centra za socijalni rad u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Izveštaja o radu Dnevnog boravka za decu, omladinu i odrasle sa smetnjama u razvoju „PUŽ“ u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Finansijskog izveštaja o radu Doma zdravlja u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Izveštaja o radu Arhiva „Veroslava Veljašević“ u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Izveštaja o radu Biblioteke „Milutin Srećković“ u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Izveštaja o radu Narodnog muzeja u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nRazmatranje Izveštaja o radu Kulturnog centra u Smederevskoj Palanci za 2020.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Programa korišćenja subvencija JKP „Vodovod“ u Smederevskoj Palanci iz budžeta Opštine Smederevska Palanka za 2021.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Godišnjeg plana poslovanja Narodnog muzeja u Smederevskoj Palanci za 2021.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene Programa poslovanja Biblioteke „Milutin Srećković“ u Smederevskoj Palanci za 2021.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Plana i programa rada Ustanove Kulturni centar u Smederevskoj Palanci za 2021.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Programa poslovanja Arhiva „Veroslava Veljašević“ u Smederevskoj Palanci za 2021.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Finansijskog plana Predškolske ustanove „Čika Jova Zmaj“ u Smederevskoj Palanci za 2021.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Plana rada Doma zdravlja u Smederevskoj Palanci za 2021.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Finansijskog plana Centra za socijalni rad u Smederevskoj Palanci za 2021.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Finansijskog plana Dnevnog boravka za decu, omladinu i odrasle sa smetnjama u razvoju u Smederevskoj Palanci za 2021.godinu\nDonošenje Rešenja o davanju prethodne saglasnosti na Pravilnik o radu JKP „Palanka 2020“ u Smederevskoj Palanci\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Cenovnika Sajma poljoprivrednih mašina i alata JKP „Palanka 2020“ u Smederevskoj Palanci\nDonošenje Rešenja o davanju saglasnosti na Izmene i dopune Cenovnika za izradu i izvođenje građevinskih radova JKP „Palanka 2020“ u Smederevskoj Palanci\nPredlog Plana rada Opštinskog štaba za vanredne situacije za 2021.godinu\nUtvrđivanje Predloga Rešenja o razrešenju predsednika i članova Komisije za vraćanje zemljišta koje je prešlo u društvenu svojinu po osnovu poljoprivrednog zemljišnog fonda i konfiskacijom zbog neizvršenih obaveza iz obaveznog otkupa poljoprivrednih proizvoda i imenovanju predsednika i članova Komisije\nDonošenje Rešenja o razrešenju predsednika i člana Komisije za izradu Godišnjeg prorama zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta i imenovanju predsednika i sekretara Komisije\nDonošenje Rešenja o razrešenju člana Školskog odbora OŠ „Heroj Ivan Muker“ u Smederevskoj Palanci (predstavnika Saveta roditelja) i imenovanju člana Školskog odbora (predstavnika Saveta roditelja)\nDonošenje Rešenja o razrešenju člana Školskog odbora Srednje škole „Žikica Damnjanović“ u Smederevskoj Palanci (predstavnika Saveta roditelja) i imenovanju člana Školskog odbora (predstavnika Saveta roditelja)\nMeđunarodna izložba "I na kraju-svetlost" u Memorijalnoj galeriji "Dušan Starčević" u Palanci\nU nedelju, 26. septembra, u 18 časova\nOB "Stefan Visoki": Na lečenju od koronavirusa 80 pacijenta, 3 osobe su preminule\nNa Kovid pedijetriji, zbog teže kliničke slike, hospitalizovano je troje dece\nDom zdravlja S. Palanka: 49 novozaraženih, 268 pregleda pacijenata\nPozitivan test su imali 33 odrasle osobe i 16 deteta.


VOZAČI, OVO VAS ČEKA: Većina automobila neće proći tehnički pregled zbog ovog UREĐAJA! | Happy BSC portal\nPrema izmenama Zakona o bezbednosti, katalizator će postati najprodavaniji proizvod zbog automobila zagađivača.\nOd 5. jula biče pooštren tehnički pregled na osnovu izmena Zakona o bezbednosti, katalizator postao najtraženija roba.\nPrema prvim procenama, više od 100.000 vozila neće moći da se registruje od 5. jula zbog nepropisne količine izduvnih gasova, tačnije – zbog neispravnog katalizatora ili nedostatka ovog uređaja. A cena katalizatora kreće se od 50 do čak 1.500 evra zavisno od toga da li je univerzalan, zamenski ili originalan, to jest zavisno od marke automobila.


Slovenija: Oduzeli oružje islamistima iz Sirije\nSlovenačka policija zaplenila je veću količinu oružja u Ljubljani i Vrhniki tokom pretresa dve kuće lica koje su se navodno već borila na strani islamskih ekstremista u Siriji, objavila je...\nCrvena uzbuna: Teroristi pred vratima\nPrvi put u istoriji Australije nivo pripravnosti podignut je do stepena "visok", što znači da je teroristički napad na domaćem tlu verovatan. U svakodnevnom životu, to znači da građani mogu da...\nTinejdžerke iz BiH novo lice džihada\nDve austrijske devojke poreklom iz BiH Samra Kešinović (16) i Sabina Selimović (15) otišle su u džihad u Siriju i pozivaju i druge vršnjake da slede njihov primer, piše američki dnevnik...\n“Kosovo je najveća baza radikalnog islama na Balkanu“\nPolitikolog religije Miroljub Jevtić ocenio je da je baza radikalnog islama na Balkanu najveća među Albancima i da je najbolji dokaz za to činjinica da je na samoproglašenom Kosovu nedavno u...\nIslamska država regrutovala 6.000 ljudi\nSunitski ekstremisti iz Islamske države Iraka i Levanta regrutovali su u julu 6.000 ljudi za sukobe u Siriji, saopštila je danas sirijska opoziciona Opservatorija za ljudska prava.\n"Radikalni islam ušao u sve institucije vlasti BiH"\nAlbanska parada radikalnog islama\nU džihadu Albanci i Bosanci\nIstraživanja švajcarskog nedeljnika "Zontagscajtung" na Fejsbuku i ostalim mrežama su pokazala da je oko 15 osoba iz ove zemlje otišlo u Siriju i pridružilo se borbama islamista. Prema rečima...\nvecernji.hr 10 komentara\nSirija: Ko ne pređe u islam, razapnu ga na krst\nDirektorka katoličke škole u Damasku, sestra Ragad, šokirala je svet svojim svedočenjem o patnjama hrišćana u Siriji, koje je Radio Vatikan emitovao baš na Veliki petak.\nTajne provere štite od džihadista\nJedna od najmoćnijih bezbednosnih službi, Australijska kriminalistička komisija (ACC), uključena je u borbu protiv muslimanskog ekstremizma, tako što sprovode tajne i prinudne provere ljudi za...\nBošnjak iz Sjenice poginuo u Siriji\nBošnjak iz Sjenice Mujo Hamidović poginuo je na sirijskom ratišu, čime je postao 15. Bošnjak, a četvrti Sandžaklija koji je poginuo na ratištu u Siriji, preneli su portali u Raškoj.


Mihajlović: Dobro je da su iz "Elektromreže Srbije" javno rekli da nisu protiv Zakona o korišćenju OIE - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Mihajlović: Dobro je da su iz „Elektromreže Srbije“ javno rekli da nisu protiv Zakona o korišćenju OIE\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, rekla je danas da je dobro da su iz „Elektromreže Srbije“ javno rekli da nisu protiv Zakona o korišćenju obnovljivih izvora energije (OIE).\nMihajlović je u saopštenju izrazila očekivanje da će u skladu sa takvim stavom, doprinositi energetskoj tranziciji Srbije „čiji važan deo predstavlja povećanje učešća zelene energije“, saopštio je njen kabinet.\n„Drago mi je da čujem od EMS da nisu protiv čistih izvora energije i zakona koji uređuje ovu oblast, a koji je usklađen i sa regulativom EU i čije donošenje je bilo važno za otvaranje klastera 4“, rekal je ona.\nUkazala je na stav EMS prilkom pripreme Zakon o korišćenju OIE.\n„Verujem da u EMS-u dobro znaju ono što su rekli i nama kad smo zajedno pripremali Zakon o korišćenju OIE, a to je da Srbija neće ni sutra, ni do kraja meseca, ni do kraja godine, a ni u narednih 10 godina, dobiti toliko zelene energije čije bi priključenje ugrozilo funkcionisanje elektroenergetskog sistema“, rekla je ona.\nNavela je da je „energetska tranzicija proces koji je Srbija tek započela i koji će trajati narednih 30 godina“.\nUkazala je da će se tokom tog procesa „mnogo toga promeniti i u načinu kako dobijamo energiju i u tome kako je trošimo“.\n„U tom procesu učestvujemo svi, od države koja donosi zakone, preko velikih preduzeća koji ih sprovode, do privrede i građana“, rekla je Mihajlovićeva.\nIzrazila je zadovljstvo „što su i EMS, kao i EPS i Agencija za energetiku, ipak stali na stanovište Ministarstva da je zelena energija budućnost Srbije i na tome zajedno treba da radi kompletan energetski sektor“.\n„Što se nas tiče, vrata Ministarstva uvek su otvorena i za EMS i za sva druga preduzeća i institucije, da daju svoje predloge, da aktivno učestvuju u donošenju propisa i da kao zemlja budemo uspešniji u energetskoj tranziciji“, navela je Mihajlović.\nElektromreža SrbijeZorana MihajlovićBerograd


The Banker: Ruske banke povećale dobit za 369 odsto - Bizlife.rs\n20:22 Zagreb, 05/07/2017\nRuske banke su znatno su poboljšale svoje pozicije na listi najvećih banaka, prenosi magazin The Banker koji je rusku Sberbanku rangirao kao lidera među bankama Rusije, Centralne i Istočne Evrope.\nSberbanka se podigla za 15 pozicija u odnosu na prošlu godinu i sada zauzima 36. mesto na listi najvećih svetskih banaka, prema rangiranju magazina.\nThe Banker je vodeći međunarodni magazin koji izveštava o poslovanju banaka. Lista “Top 1.000 World Banks” kreira se na godišnjem nivou i uključuje 1.000 najvećih banaka u svetu po kriterijumu osnovnog kapitala, koji se u Sberbanci povećao za 47 odsto u protekloj godini.\nRuske banke, zajedno s brazilskim i indijskim bankama, znatno su poboljšale svoje pozicije na listi u odnosu na prethodnu godinu. Prema podacima magazina, ukupna dobit ruskih banaka povećala se za 369 odsto, odnosno na 14,6 milijardi dolara u 2016. godini.\nSberbanka je najveća banka u Rusiji i vodeća svetska finansijska institucija na ruskom tržištu.\nDrži gotovo jednu trećinu ukupne aktive ruskog bankarskog sektora, ključni je poverilac nacionalne privrede, ali i najveća štedna banka u Rusiji.\nCentralna banka Ruske Federacije je osnivač i glavni deoničar Sberbanke, koja ima više od 135 miliona klijenata fizičkih lica, više od 4 miliona korporativnih klijenata u 20 zemalja i najveću distributivnu mrežu u Rusiji s gotovo 17.000 poslovnica.\nMeđunarodne operacije obuhvataju Veliku Britaniju, SAD, CIS, Centralnu i Istočnu Evropu, Indiju, Kinu, Tursku i druge zemlje.\nbankarstvo rusija lista sberbanka istocna evropa the banker


50 originalnih pjesama - Crnogorske pjesme (Poleće soko) - Croatia Records\nCrnogorska tradicionalna i suvremena narodna glazba iznjedrila je prave glazbene bisere te je kao takva zaslužila ovu kompilaciju od 50 orginalnih pjesama. Na izdanju se nalaze veliki narodni hitovi koji njeguju jednostavnost i dubinu crnogorskog glazbenog nasljeđa.\n“Od običnih seoskih priča, preko malih ljubavi, velikih tuga, preko vizije slobode, mitova i legendi, do varoških tema oblikovanih drugom vrstom melodije, crnogorska tradicionalna i savremena narodna muzika je kroz različite stilske, melodijske, možda ne tako raznovrsne forme, ipak posebna vrsta autentičnog muzičkog izraza. Kao takva, na ovim prostorima, zavrijedila je posebno mjesto u radovima muzikologa, kompozitora, kolekcionara muzike i u srcima običnih ljudi.“, piše u knjižici autor izdanja Dražen Bauković.\nLjepota i autentičnost ovih narodnih pjesama dobila je posebnu dimenziju kroz izvođenja: Ksenije Cicvarić, Branke Šćepanović, Drine Ćupić, Božidara Ivaniševića, Ismeta Krcića, Dimitrija Bate Radulovića, Ljubomira Đurovića, Dragoljuba Drage Kovačevića, Čedomira Pešića, Nikole Karovića i Zorana Kalezića.\n“Svijet crnogorske narodne pjesme, u letu sokola, je pred vama u slikama i melodijama nadahnutim pjesmom rodnog kraja, gorštačkih predjela, kolektivnih slavlja, ljubavnih nadigravanja, sjetnih starogradskih melodija i najtananijih emocija.“, zaključuje Bauković.\nOznake: folk, narodna


UVOD: "Guarana" je energetsko piće veoma popularno među mladima. Zbog visokog sadržaja kofeina (tri puta više nego u kafi), podstiče nervni sistem i telesnu snagu i izdržljivost. Iako je akutno trovanje kofeinom raritet, zadnjih godina su objavljeni izveštaji koji navode rizike prilikom primene "guarane" i opisuju njegove značajne interakcije sa drugim lekovima. Prikazujemo sedamnaestogodišnjeg astmatičara, na redovnoj terapiji teofilinskim preparatima koji doživljava srčani zastoj nakon konzumacije ovog energetskog napitka. CILJ RADA: je da se još jednom skrene pažnja na mogućnost interakcije "guarane" i teofilina u smislu akutnog trovanja kofeinom, njeno blagovremeno prepoznavanje i lečenje. PRIKAZ SLUČAJA: 12.12 2004 god. u 5h, doktorki na telefonskoj centrali GZZHMP u Beogradu panično je upućen poziv za hitnom medicinskom intervencijom: "dete ne diše". Lekarska ekipa zatiče 17-ogodišnjaka bez pulsa, srčane radnje i disanja sa širokim, jednakim ali nereaktivnim zenicama na SAK. Odmah su primenjene mere KPCR-a: kompresija grudnog koša, plasiranje erveja i ventiliranje ambu balonom, otvaranje dva venska puta i u brzoj i.v. infuziji primena 0,9% NaCl i Ringer lactata. Na EKG monitoru registruje se VF i nakon DC šoka jačine 200J uspostavljen je sinusni ritam frekvence 110/min. Tokom reanimacije od roditelja se dobija heteroanamnestički podatak da je mladić dugogodišnji astmatičar, na redovnoj terapiji tbl. Aminofilina a' 100 mg, da je oko 22 h prethodne noći uzeo redovnu noćnu dozu leka i nakon toga otišao na žurku gde je sem 2 šoljice kafe popio i 3 flašice energetskog napitka "guarane". Po povratku kući subjektivno se loše osećao i ubrzo ga roditelji zatiču bez svesti, agonalnog disanja, u kom momentu je i pozvana služba "94". Nakon ovih podataka, primenjeno je oko 300 mg Urbasona. Tokom 30-minutne reanimacije dolazi do oporavka ROSC i disanja, svest je na nivou sopora a zenice se diskretno sužavaju i tromo reaguju na svetlost. Prebačen je do UC na dalju opservaciju i lečenje. Mladić je i danas živ sa minimalnim neurološkim sekvelama u smislu dizartrije. ZAKLJUČAK: Proizvodi zdrave hrane a među njima i energetski napitci na deklaraciji moraju imati prošireni spektar upozorenja o riziku ispoljavanja neželjenih interakcija sa lekovima.\nSPREČITE UBICU BR .1 !!!\nMirjana Milićević, Aleksandar Jolić, Miljan Jović\nKardiovaskularne(KVS) bolesti su vodeći uzrok smrti, značajan su uzrok invalidnosti, prevremene smrtnosti (pre 65 god.) i sve većih troškova zdravstvene zaštite. U osnovi patofiziologije većine kardiovaskularnih bolesti je ateroslkeroza. Proces aterogeneze počinje u još u najranijem životnom dobu, u proseku oko 10 godine života, najčešće asimptomatski i nepredvidivo.Dosad ne postoji ni jedan pouzdani postupak otkrivanja ovog procesa, a kada se ispolji već je kasno – koronarna bolest je tu. Retrogradnom analizom obrađeni su podaci iz protokola Službe hitne medicinske pomoći (januar, april, jul,oktobar) za 2004. godinu. Iz obrađenih podataka vidi se da je patologija KVS najzastupljenija. Na neke faktore rizika za nastanak ateroskleroze možemo da utičemo (način ishrane, gojaznost, hiperlipidemija, dijabetes melitus, hipertenzija, pušenje i fizička neaktivnost),dok na druge ne možemo (genetske osobine, pol, godine starosti). Zbog fatalnih posledica ateroskleroze a nemogućnosti njenog lečenja (to je ustvari lečenje komplikacija već ispoljene ishemijske bolesti srca) cilj ovog rada je da za trenutak skrenemo pažnju, svima koji žele da lepše, bolje i kvalitetnije prožive svoje buduće dane i svojoj deci ostave recept za zdraviji, duži, srećniji i bogatiji život, na PREVENCIJU. Možemo sprečiti ubicu br.1 ako znamo ko je to, ako to stvarno hoćemo i budemo dovoljno istrajni u borbi isključivanja i kontrolisanja faktora rizika, pomoću mera primordijalne, primarne, sekundarne i tercijalne prevence.\nPOGLED U OGLEDALO - KOLIKO ZAISTA POZNAJEMO PRVU POMOĆ?\nMiljan Jović (1), Dragan Živković (1), Slaviša Milutinović (1), Ljiljana Jović (2)\nZDRAVSTVENI CENTAR ZAJEČAR, (1) SLUŽBA HITNE MEDICINSKE POMOĆI, (2)SLUŽBA OPŠTE MEDICINE\nPoznavanje osnovnih mera prve pomoći deo je zdravstvene kulture svakog pojedinca, a dužnost je i obaveza zdravstvenih radnika na prvom mestu. Svaki spašen ljudski život opravdava postojanje čitavog sistema zdravstvene zaštite. Spašavanje akutno unesrećenog pacijenta trebalo bi da predstavlja jedan od prioriteta u zdravstvenom sistemu. Međutim, pomenuta kategorija podrazumeva ne samo aktivaciju medicinskog osoblja, već i obrazovanje opšte populacije. Crveni Krst i srodne organizacije bi trebale imati vodeću ulogu u tome. U želji da se u tretmanu akutno unesrećenog pacijenta ispoštuje tzv. "zlatni sat" neophodna je pomoć i aktivni doprinos građanstva. Prvi momenti koji proteknu od akcidenta obično prođu u panici i besomučnom okretanju broja "94", umesto da se preduzmu odlučne mere u spašavanju. U radu su prikazani rezultati ankete koja je rađena krajem 2004. godine. Anketa je obuhvatila 200 radnika Zdravstvenog centra Zaječar i 200 građana, slučajno izabranih. Osnovna ideja ankete je bila da se na slučajnom uzorku ispita koliko zdravstveni radnici poznaju osnovne postulate prve pomoći, a koliko to poznaju građani, tj. nemedicinska populacija. Takođe je ispitivana i spremnost ispitanika da pomognu Službi Hitne Pomoći u kritičnim situacijama. Na kraju je svaki od ispitanika dao ocenu rada i predloge za poboljšanje rada SHMP Zaječar. Ova anketa je dala veliki doprinos boljem sagledavanju problema i usmerila razmišljanja o daljim koracima koje valja preduzeti u cilju poboljšanja rada i pružanju adekvatne usluge svim pacijentima SHMP Zaječar.\nAleksandar Jolić, Mirjana Milićević, Miljan Jović\nS obzirom na prirodu posla, t.j. svoju namenu i ime, prirodno je da je kao takva Služba hitne medicinske pomoći (SHMP) upućena na HITNE SLUČAJEVE. Praćenjem zdravstvene problematike, a po šiframa bolesti (MKB 10) iz zvaničnog protokola SHMP u toku 4 jednomesečna perioda i to januara, aprila, jula, i oktobra 2004. godine, kao reprezenata pikova godišnjih doba i klimatskih oscilacija, pokušali smo da ukažemo na predominanatnu zdravstvenu problematiku sa kojom se sreće osoblje ove službe u svom radu. Sve to u cilju ukazivanja na interpoliranje sa problematikom službe opšte medicine i jako povećano radno naprezanje osoblja i opreme u SHMP, što u ambulanti, što na terenu, što je evidentno pogotovu u periodu neradnih dana, vikenda i državnih praznika, kada služba opšte medicine radi smanjenim kapacitetom. U ovakvim periodima evidentno je određeno povećanje broja pregleda i usluga u SHMP na oba fronta - terenskom i ambulantnom, što povlači zauzimanje kapaciteta, pogotovu terenskih, i opreme ovakve službe nekad banalnom problematikom. U praćenom periodu nije bilo radnog dana bez pacijenata sa povredama, hipertenzijom, obstruktivnom bolešću pluća, ali i sa povišenom telesnom temperaturom, neurasteničnim tegobama... Ne misleći naravno da je bilo kakva simptomatologija banalna za pacijenta samog, već da li je ta ista posledica za njega životno ugrožavajućeg stanja, odnosno povrede ili bolesti. Naravno sve ovo nije rađeno u cilju statistike radi nje same, već zbog ostavljanja prostora za bolje ukazivanje pomoći u SHMP onima kojima je najpotrebnija a zbog kojih SHMP i postoji - akutno obolelim i to kod urgentnih, t.j. stanja koja ugrožavaju život obolelog, a da isti ne bi ostali uskraćeni za adekvatnu medicinsku pomoć u ovakvim periodima ili po staroj narodnoj - da od šume ne vidimo drvo.\nEDEM PLUĆA – URGENTNO ZBRINJAVANJE\nIgor Milosavljević, Divnica Milijić, Marina Milosavljević\nEdem pluća je patološko stanje u kome postoji abnormalna količina ekstravaskularne tečnosti u plućima, odnosno kada je količina transudirane tečnosti veća od količine koja se može odstraniti limfom. U kliničkoj slici edema pluća dominiraju:naglo nastala dispneja teškog stepena, čujno krkljanje u grudima, jak strah pacijenta od ugušenja, bledilo, hladna i preznojena koža, slabost, adinamija i ponekad penušavo-sukrvičav ispljuvak. Auskultacijom se mogu čuti srednji ili krupni vlažni šušnjevi difuzno na plućima. Najčešći uzroci edema pluća su infarkt miokarda, aritmije i naglo pogoršavanje srčane insuficijencije prouzrokovano fizičkim naporom,hladnoćom ili stresom. Edem pluća se brzo razvija i za kratko vreme može da dovede do smrti pacijenta, pa je neophodno započeti lečenje na mestu gde se pacijent zatekao. Što se tiče terapije edema pluća u prvoj liniji, koriste se tri osnovna leka: kiseonik,Lasiks i Nirmin. Kiseonik treba davati preko inhalacione maske sa maksimalnim protokom.Lasix (odnosno Yurinex) se daje brzo intravenski i to 1-2 ampule od 40 mg, a može se davati na svakih 20-30 minuta.Nirmin se daje sporo intravenski u dozi od 0.3mg (1/3 ampule od 1mg ) na svakih 3-5 minuta sve dok postoji dispneja. Ukoliko pacijent ima hipotenziju ( kada je sistolni pritisak niži od 100 mmHg ), onda je Nirmin kontraindikovan jer snižava tenziju i može da dovede do ireverzibilnog šoka i cardiac arrest-a. Najozbiljnija komplikacija edema pluća je kardiogeni šok, koga po statistici preživi 1% pacijenata, pa je zbog toga neophodno pravovremeno i adekvatno lečenje edema pluća još na terenu. Bolesnike u edemu pluća sa gubitkom svesti usled asfiksije ili kardiogenog šoka, treba odmah intubirati i aspirirati tečnost iz disajnih puteva. Inače, sve pacijente koji su bili u edemu, bez obzira što su na terapiju odlično odreagovali , treba hospitalizovati.\nPREHOSPITALNI TRETMAN AKUTNOG TROVANJA OPIJATIMA\nNegovan Vasilijić, Lela Mihajlović, Mirko Dositijević, Željko Milojić\nNajčešće korišćena opijatna supstanca je heroin. Heroin je klasifikovan u štetne supstance I klase i njegovo posedovanje, distribucija i korišćenje podleže zakonskim merama. Cilj rada je prikaz akutnog trovanja heroinom na terenu,sa slikom vitalne ugroženosti u dvadesetsedmogodišnjeg M.R. iz Knjaževca, usled intravenskog predoziranja heroinom. Akcident se dogodio nakon dva sata po izlasku iz Okružnog zatvora Zaječar, gde je izdržavao kaznu zbog upotrebe narkotika. Kada je majka ugledala sina na podu kupatila bez svesti, otežanog disanja i sa špricem u ruci, putem telefona poziva Službu hitne pomoći. Pravovremeni izlazak ekipe SHMP, brza dijagnostika na terenu uz pomoć fizikalnog pregleda i heteroanamnestičkih podataka majke kao i adekvatne terapije (uspostavljen venski put i primenjena infuziona terapija,otvaranje disajnih puteva i plasiranjem erveja i postavljanjem pacijenta u koma položaj) a bez specifičnog antidota u torbi, doktoru SHMP ostaje samo da takvog bolesnika transportuje u Hitnu službu, gde nastavlja dalju terapiju. Broj respiracija pada ispod 10/min, plasiramo endotrahealni tubus, primenjujemo asistiranu ventilaciju i aplikujemo specifični antidot naloxon paranteralno. Zahvaljujući ranom pristupu i početku KPR (oslobađanju vazdušnih puteva i stabilizovanju ventilacije) kao i specifičnoj terapiji, pacijentu su vraćene životne funkcije. Pacijent radi lečenja zavisnosti upućen u adekvatnu ustanovu, uz prethodni pregled psihijatra zbog pokušaja suicida. Predoziranje opijatima jeste ozbiljan medicinski problem koji se na terenu često sreće i budući da je po život ugrožavajuće stanje, iziskuje urgentnu i stručnu dijagnostiku i terapiju. Lekarske torbe doktora Hitne službe na terenu trebalo bi da sadrže specifične antidote, koji bi, edukacijom svih doktora, bio primenjivan na terenu samo u indikovanim stanjima.\nZDRAVSTVENI CENTAR ZAJEČAR, (1) SLUŽBA OPŠTE MEDICINE, (2) SLUŽBA HITNE MEDICINSKE POMOĆI\nKardiopulmonalna reanimacija (KPCR) kao zbir medicinsko – tehničkih radnji u teorijskom smislu predstavlja jasan sled logičkih postupaka koji imaju za cilj održavanje vitalnih funkcija akutno unesrećenog. U zavisnosti ko radi i sa kakvom opremom, KPCR moze imati dva nivoa koji nemaju oštre granice, već se prožimaju u realnoj situaciji – osnovna životna potpora (Basic Life Support – BLS) i proširene mere reanimacije, odnosno viša životna potpora (Advanced Life Support – ALS). Ekipe Službe hitne medicinske pomoći su opremljene za višu životnu potporu – reanimobil, defibrilatori, neophodni medikamenti, kiseonik, respiratori...Međutim, vreme potrebno ovakvoj ekipi da stigne do akutno unesrećenih pacijenata nekada može biti veoma dugo, ako imamo u vidu vreme od 5 minuta koji su dovoljni da nastupe ireverzibilna oštećenja prvenstveno mozga ali i drugih vitalnih organa. Rano započeta reanimacija umnogome povećava šanse ovakvih pacijenata da prežive. Služba opšte medicine se neuporedivo ređe sreće sa ovakvim dramatičnim situacijama, i raspolažu sa veoma skromnom ili nikakvom opremom za ovakve situacije. U radu smo prikazali jednu ovakvu reanimaciju na terenu koju su radili lekari i tehničari Službe opšte medicine, gde je uprkos skromnoj opremljenosti ipak pobedio entuzijazam.\nBOL U GRUDIMA NEKARDIJALNOG POREKLA U ISPITIVANOJ GRUPI\nMiloš Protić, Svetlana Mladenović, Slađana Jovanović, Mirjana Dimitrijević\nSekcija opšte medicine Srpskog lekarskog društva i Katedra opšte medicine Medicinskog fakulteta u Beogradu provela je multicentricno ispitivanje geneze bola u grudima. Ova inicijativa je provedena i u Zaječaru, primenom jedinstvenog metodološkog pristupa sa anketnim upitnikom kao instrumentom istraživanja. Obuhvaćen je period od 1. XII 2002. do 30. IV 2003. godine. Naš tim je, metodom slučajnog izbora, obuhvatio uzorak od 103 ispitanika, oba pola, starosne strukture od 44 do 65 godine. Provedena je evaluacija kardijalnog ishemijskog i neishemijskog uzroka bola u grudima, kao i bola nekardijalnog porekla (muskuloskeletne, pulmonalne, gastrointestinalne i psihogene geneze). Za osvetljavanje epidemiološke zastupljenosti oboljenja kardiovaskularnog sistema, to razdvajanje etiologije bola u grudima nekardijalne geneze je od posebnog praktičnog značaja. Provedena je baterija ispitivanja. Pošlo se primenom sintagme "da je kvalitetna anamneza i do 80% dijagnoze", a što nas je usmerilo na vid obrade ispitanika. Cilj našeg ispitivanja je da se ukaže na zastupljenost bola u grudima nekardijalnog porekla na prvom i kontrolnom pregledu. Pokazalo se prisustvo kostohondritisa, artritisa, hipertonusa grudnih mišića, pa i preloma rebara. Bol pulmonalne geneze bio je prisutan kod pleuritisa, bronhitisa i pneumonije, kod plućne embolije i spontanog pneumotoraksa. Od strane digestivnog trakta, bol u grudima je pratio ezofagealni spazam, gastritis i ulkusnu bolest, holecistitis i malignitet proksimalnog dela ovoga trakta. Psihogeni bol u grudima je odraz najčešće somatizovane anksioznosti, pa i depresije. Ispitivana skupina je obuhvatala 72 (69,9%) osobe ženskog i 31 (30,1%) osobu muškog pola, ukupno 103 (100%). U osoba muškog pola smetnje su bile najčešće u 6. i 7. deceniji života, njih 21 (20,3%), a kod žena ove smetnje su prisutne nešto ranije, u 5. i 6. deceniji života, njih 46 (44,6%). U ispitivanoj grupi bol u grudima sa obeležjima da je muskuloskeletnog porekla imalo je 23 osobe, a kod kojih je provedena obrada pružila potvrdu kod 22 osobe. Kod onih sa obeležjima bola u grudima pulmonalne geneze bio je prisutan kod 4 osobe. Kontrolna obrada je ukazala na ove smetnje još kod 2 osobe (ukupno 6). Za bol u grudima digestivnog porekla pri prvom pregledu bio je kod 3 osobe, a kontrolom je potvrđen još kod 1 osobe (ukupno 4 osobe). Prvi pregled je kod 10 osoba usmeravao da se radilo o bolu u grudima psihogenog porekla, a pri drugom pregledu potvrđen je još kod 6 osoba (ukupno njih 16). Od ukupnog broja ispitanika (103) na prvom pregledu ukazivalo je na bol u grudima nekardijalnog porekla kod 41 (39,8%) ispitanika. Na drugom pregledu razlog za ove smetnje bio je još kod 14 osoba (ukupno njih 55 ili 53,3%). Učinimo li osvrt da je na I pregledu bilo 62-oje sa kardijalnom etiologijom, a potvrđena je kod 48-oro, jasnija je neophodnost u minucioznom poznavanju razdvajanja i diferencijalne dijagnostike simptoma bola u grudima i potrebe za sto preciznijom kako radnom tako i definitivnom dijagnozom ovog klinički važnog simptoma.\nJEDAN SLUČAJ POLIRADIKULONEURITISA\nIvana Stanković, Verica Pavlović\nDOM ZDRAVLJA BELA PALANKA, SLUŽBA OPŠTE MEDICINE\nPacijentkinja Lj. S. stara 63 godine, javila se lekaru zbog uvećanih limfnih žlezdi na vratu, bolova u mišićima nogu i ruku i opšte slabosti. Obrađena je biohemijski, neurološki i internistički. U daljem traganju za dijagnozom lečena je na Institutu za reumatologiju u Beogradu i na Infektivnoj klinici u Nišu gde je i postavljena dijagnoza poliradikuloneuritis - M. Gillen – Bare. Prikazujemo tok bolesti propraćen biohemijskim parametrima, rezultatima EMG-a, lumbalne punkcije i neurološkim nalazom. Fizikalni tretman daje značajno poboljšanje.\nHIPERTENZIJA KAO FAKTOR RIZIKA ZA POJAVU APOPLEKSIJE\nBrankica Milošević, Julija Budimirović, Miroslava Paunović\nApopleksija je fokusni poremećaj moždane funkcije s naglim razvojem, koji nastaje zbog patološkog procesa vaskularnog porekla. Arterijska hipertenzija je jedan od najvećih rizika za pojavu apopleksije. Cilj rada je sagledavanje učestalosti apopleksije i uticaja hipertenzije, kao faktora rizika, na njenu pojavu. Podaci su dobijeni retrospektivnom analizom evidencije protokola Zdravstvene stanice Kalna od 2000. do 2004. godine i iz zdravstvenih kartona pacijenata. Ispitanike smo posmatrali prema godinama starosti i polu, a hipertenziju smo klasifikovali prema visini krvnog pritiska. Za petogodišnji period registrovano je 70 pacijenata sa cerebrovaskularnim inzultom. Od toga 41(58,57%) su muškarci i 29(41,43%) su žene. Najveći broj obolelih je u dobnoj grupi preko 71 godinu. Hipertenzija je registrovana kod 91,43% pacijenata, s tim što je teška hipertenzija, kao značajan faktor rizika, bila prisutna kod 44,28% obrađenih pacijenata. 62,28% obrađenih pacijenata se ranije nije lečilo od hipertenzije, pa se može zaključiti, da bi rano otkrivanje i lečenje hipertenzije najverovatnije dovelo do smanjenja broja obolelih od apopleksije.\nUČESTALOST MALIGNIH BOLESTI KOD PACIJENATA ZDRAVSTVENE STANICE KALNA\nNeoplazma ili tumor označava masu izmenjenih ćelija koje pokazuju nepravilan i progresivan rast. Maligne bolesti su u stalnom porastu i po učestalosti se nalaze na drugom mestu, odmah iza bolesti srca i krvnih sudova. Cilj rada je sagledavanje učestalosti malignih bolesti kod pacijenata Zdravstvene stanice Kalna. U istraživanju su korišćeni podaci uzeti iz zdravstvenih kartona pacijenata Zdravstvene stanice Kalna. Ispitanike smo posmatrali prema godinama starosti, polu i zanimanju, a malignome prema međunarodnoj klasifikaciji bolesti, povreda i uzroka smrti. Ukupno obolelih je 33 što čini 1,93%. Od toga 15(45,45%) su muškarci i 18(51,55%) su žene. Najveći broj obrađenih je u dobnoj grupi preko 71 godinu. Karcinom kože je najčešći tip malignoma i kod muškaraca i kod žena, i od njega je obolelo 12 osoba (36,36%). Predominantno se javlja na koži otkrivenih delova tela i najverovatnije nastaje zbog dugotrajnog izlaganja suncu pri bavljenju poljoprivredom. Na drugom mestu po učestalosti su karcinomi dojke, njih 6 (18,18%). Na osnovu dobijenih podataka zapažamo da nema nijednog obolelog od karcinoma respiratornih organa, što je u neskladu sa podacima Svetske Zdravstvene Organizacije i Jugoslovenske fondacije za borbu protiv raka, po kojima je karcinom pluća vodeća lokalizacija malignoma u našoj zemlji i svetu.\nMALIGNA OBOLJENJA NA TERITORIJI OPŠTINE KNJAŽEVAC U PERIODU OD 2000-2004. GODINE\nMiroslava Paunović, Vesna Tasić, Maja Gurginov, Brankica Milošević, Julija Budimirović\nKancer je ćelijski poremećaj kod koga je karakterističan: gubitak normalnih mehanizama rasta, smanjenje ili nedostatak diferentovanih ćelija, sposobnost da vrši invaziju lokalnih tkiva i da daje metastaze.Kao uzročnik smrtnosti, maligna oboljenja su na drugom mestu odmah iza kardiovaskularnih bolesti. Cilj rada je da prikaže učestalost malignih oboljenja na teritoriji opštine Knjaževac u periodu od 2000 do 2004. godine.Podaci su dobijeni analizom zdravstvenih kartona Onkološkog dispanzera službe Opšte medicine.Za posmatrani vremenski period registrovan je 291 pacijent. Od toga je 196 bolesnika (67,36%) ženskog, a 95 (32,64%) muškog pola. U odnosu na godine starosti najveći broj obolelih je između 61-80. god. (64,60%), što nam ukazuje da su karcinomi bolest starijeg životnog doba. Prema lokalizaciji malignog oboljenja na prvom mestu je karcinom dojke (30,58%), slede karcinomi urogenitalnog sistema (27,83%), digestivnog sistema (16,49%), karcinomi kože (11,02%), maligne bolesti limfnog i krvnog tkiva (6,87%), karcinomi respiratornog sistema (4,82%) i karcinomi centralnog nervnog sistema (2,40%). Malignim oboljenjima pripada značajno mesto u svakodnevnom radu. Ona nisu tako retka a njihov broj je u stalnom porastu. Uslov da bolest bude izlečena a bolesnik vraćen porodici, radnom mestu i normalnom životu jeste primarna prevencija, rano otkrivanje, pravovremena dijagnoza i adekvatno lečenje.\nUPOREĐIVANJE POJAVE UČESTALOSTI METASTAZA KOD UZNAPREDOVALOG KARCINOMA DOJKE LEČENIH RAZLIČITIM HEMIOTERAPIJSKIM PROTOKOLIMA\nDragan Perišić, Milica Čekerevac, Biljana Vukašinović\nUVOD: Jedan od najčešćih malignih tumora u dvadesetom veku je karcinom dojke. Preko jedan milion ljudi, uglavnom žena oboli godišnje od ovog maligniteta. Prema podacima Američkog Insituta za kancer, preko 30% ljudi umrlih od svih maligniteta, umrli su od karcinoma dojke. Incidenca oboljenja je oko 110 na 100 000 žena i ima trend rasta. U Sjedinjenim Američkim Državama malignitet se dijagnostikuje kod dve trećine obolelih u neinvazivnom ili stadijumu sa negativnim limfnim žlezdama, dok se u našoj zemlji većina obolelih javlja doktorima u uznapredovalom stadijumu oboljenja. CILJ RADA: Obuhvatao je analiziranje korišćenja različitih kombinacija citostatika u pokušaju zaustavljanja razvoja malignog oboljenja, zatim nastojanje smanjivanja učestalosti javljanja metastaza, kao i produžavanje preživljavanja METODOLOGIJA: Za istraživanje korišćeni su podaci obolelih od uznapredovalog karcinoma dojke njih 98. Oni su bili podeljeni u dve grupe, prva grupa pacijentkinje koje su primale hemioterapiju po CMF protokolu njih 69, i druga grupa pacijentkinja koje su tretirane hemioterapijom po protokolu FAC njih 29. Mesta istraživanja su bila Onkološki Dispanzer i Služba Patologije Zdravstvenog centra Gornji Milanovac. Vreme istraživanja obuhvatalo je period od januara 1998 god do decembra 2002 godine. REZULTATI: Pacijentkinje na hemioterapiji koje su tretirane po protokolu CMF (endoxan, metotrexat, 5 Fu) imale su značajno manji broj metastaza, duže preživljavanje, manju smrtnost i bolest je kod većeg broja pacijentkinja bila pod kontrolom. Ordiniranje hemioterapije po protokolu FAC (5 Fu, adriablastin, endoxan), bilo je rezervisano, za pacijentkinje višeg kliničkog stadijuma, sa većim brojem pozitivnih limfnih žlezda i to je imalo za posledicu pojavu značajno većeg broja metastaza i povećanu smrtnost. ZAKLJUČAK: U današnje vreme akcenat u zbrinjavanju maligniteta dojki treba staviti na pravovremenom dijagnostikovanju tumora, i adekvatnom hirurškom tretmanu. Uznapredovale karcinome dojke lečiti na osnovu prognostičkih faktora, individulanim multimodalnim pristupom jer se samo na taj način može doći do kontrole oboljenja i produžavanja i podizanja kvaliteta preostalog života.\nHEMATOLOŠKA TOKSIČNOST CITOSTATIKA\nDragan Perišić (1), Boban Stanojević (2) ,Tomislav Pejović (1), Slavka Đorđević(1)\n(1) ZDRAVSTVENI CENTAR GORNJI MILANOVAC, (2) ZDRAVSTVENI CENTAR JAGODINA\nUVOD: Hemioterapija, uz hirurški tretman i radioterapiju spada u osnovne modalitete onkološkog zbrinjavanja. Dok se hirurgija i terapija jonizujućim zračenjem koriste za lokoregionalnu kontrolu malignog oboljenja, sistemska terapija u vidu hemioterapije ima za cilj delovanje na tumorske ćelije bilo gde u organizmu. Uloga citostatika je u ometanju deoba ćelija brzo proliferativnih tkiva posebno malignog, ali i ćelija epitela, germinativnih i hematopeznih ćelija. Kako je prosečan vek granulocita u perifernoj krvi nekoliko dana, trombocita 2 nedelje, a eritrocita 4 meseca, to leukopenija i trombocitopenija spadaju u akutna, a anemija u subakutna neželjena dejstva citostatika. CILJ RADA: Bio je da analiziramo uticaj citostatika na hematološki status njima lečenih pacijenata. Pratili smo parametre vezane za bolesnike - pol, starost, performans status, vrstu i stadijum oboljenja, parametre vezane za terapiju - vrstu i broj primenjenih citostatika, kao i procedure u eliminisanju hematološke toksičnosti. METODOLOGIJA: Za istraživanje korišćeni su podaci od 98 pacijenata lečenih hemioterapijom tokom maja i juna 2004. godine u Onkološkom dispanzeru Zdravstvenog centra u Gornjem Milanovcu REZULTATI: Većina (72.4%) pacijenata zbrinjavanih ambulantno citostaticima bile su žene, one su ujedno bile boljeg performans statusa-PS, i njihova medijana iznosila je PS- 1, uz to najveći broj primao je adjuvantnu hemioterapiju zbog karcinoma dojke njih 77.5%. Kod muškaraca nađena je medijana PS- 2, i ubedljivo najveći broj njih 66.7%, primao je HT zbog uznapredovalog karcinoma pluća. Hematološka toksičnost se javila kod 52% pacijenata i to podjednako kod oba pola. Uglavnom su to bili blaži poremećaji, gradusa G1- 70.6% i G2-29.4% a razlog leži u činjenici da se ambulantno ne ordiniraju najagresivniji terapijski protokoli. Toksičnost se najčešće javljala kod obolelih od 50 do 60 godina starosti, njena učestalost je u korelaciji sa opštim stanjem pacijenata i brojem primenjenih citostatika. Po toksičnosti se ističe primena antraciklina. Pojava hematološke toksičnosti naročito gradusa G2 se smatra nepovoljnim prognostičkim parametrom, jer se češće javlja kod progresije i stabilizacije nego kod kompletne ili parcijalne regresije oboljenja. Zbog pojave citopenije kod većine bolesnika terapija je privremeno prekidana i odlagana do korekcije hematološkog statusa dok su kod 25.4% pacijenata korišćeni kortikosteroidi, antibiotici, transfuzije za popravku krvne slike. ZAKLJUČAK: Mada supresija hematopoeze kod ambulantno administriranih citostatika predstavlja jedno od najčešćiih neželjenih dejstava hemioterapije, ni kod jednog pacijenta nije predstavljala razlog definitivnog obustavljanja iste ili promene terapijskog protokola.\nINCIDENCA RAKA DOJKE U JABLANIČKOM OKRUGU ZA PERIOD 1997-2004.\nZDRAVSTVENI CENTAR LESKOVAC, ONKOLOŠKA SLUŽBA\nRak dojke nije samo najčešće MO kod žena već i vodeći uzrok smrti od MO kod žena. Redak je ispod 25 godina i raste sa godinama života. Cilj rada je prikaz kretanja incidence u Jablaničkom okrugu od 1997-2004 g. Incidenca se kreće 1997 .g. 21. 16/100000 stanovnika; 1998 23.65/100000; 1999 19. 09/100000 do 22. 82/100000 2004.g. Odnos muškaraca: ženama = 1% : 99%. 32% obolelih je mlađe od 50 godina a 56% je mlađe od 60 godina. Odnos seosko područje: gradskom području =54.44% : 45.56%, podjednako zastupljeno. Zbog visoke incidence i mortaliteta neophodno je aktivno primeniti primarnu i sekundarnu prevenciju, u cilju otkrivanja što ranijih stadijuma bolesti i otklanjanja faktora rizika.\nSTRES KAO FAKTOR RIZIKA\nLjubica Caranović, Zdenka Janković, Estera Vidaković\nStres je bolest današnjice, produkt opšte savremene potrošačke ere i poprima epidemijske razmere. Postao je sastavni deo našeg života. U bukvalnom smislu stres znači napetost, a fiziološki - duševno i telesno preopterećenje organizma u nekim kriznim momentima. Akutni, trenutni stres prolazi brzo ne ostavljajući na nama teže posledice. Opasno je kad stres postane hroničan, jer utiče na naše telo, a mi ga ne osećamo sve dok nam zdravlje nije ozbiljno ugroženo. Kad smo pod stresom osećamo psihičku napetost, glavobolju, smanjenje koncentracije, nemir, razdražljivost, patimo od nesanice, imamo tegobe srca i organa za varenje, smanjenu volju za životom i radom i dr. Ukratko stres se ispoljava kao psihosomatsko oboljenje. Kad tegobe duže potraju mogu prerasti u oboljenje pojedinih organa, jer hroničan stres izaziva pojavu čira na želucu i dvanaestopalačnom crevu, bolesti srca i krvnih sudova, povišen krvni pritisak, pad imuniteta... Sve ove promene izazivaju hormoni stresa: adrenalin i kortizon, koje luči nadbubrežna žlezda. U toku septembra 2004.godine vođena je anonimna anketa «Da li sam u stresu?», u formi upitnika (prema Likertovoj skali). Popunjavali su je studenti koji su se obratili svom lekaru u ZZZZ Studenata. Tom prilikom anketirano je 128 studenata i prema dobijenim podacima uočava se da su u najvećem procentu, njih 66,4%, skloni blagom stresu, i to mladići 67,1 %, a devojke 65,6%. Ovakvi podaci su dobijeni zahvaljujući kompezatornim mehanizmima kojima mladi ljudi prevazilaze stresne situacije. Njih 72,6% se oseća voljenim što veoma utiče na njihov psihički status. Imaju veliki krug prijatelja i poznanika sa kojima mogu da podele svoje probleme (preko 90%). Kad su ljuti i frustrirani njih 58,5% mogu uvek (35,1%) ili skoro uvek (23,4%) sa nekim da razgovaraju o tome. Ista situacija ne utiče na sve ljude podjednako. Koliko će koga pogoditi zavisi od njegovog obrazovanja, stila života i kulturnog obrasca. Da bismo savladali stres nije nužna samo medicinska kultura već i kultura življenja.\nDOSADAŠNJA ISKUSTVA I PREDLOZI ZA POVEĆANJE EFIKASNOSTI WEB SITE-A TIMOČKOG MEDICINSKOG GLASNIKA\nZoran Cvetković (1), Emil Vlajić (2)\n(1) INFOTREND BEOGRAD, (2) ZDRAVSTVENI CENTAR ZAJEČAR\nČasopis "Timočki medicinski glasnik" (TMG) pojavio se na Internetu u septembru 2003. Za nepune dve godine, do maja 2005, objavljeno je 14 brojeva i suplemenata. Trenutno, elektronsko izdanje prosečno dnevno zabeleži oko 200 poseta, ili 6.000 mesečno, uz stalni porast broja poseta. Iako postoje detaljne statističke analize ostvarenih poseta, na Web-u je nemoguće direktno odrediti ko su posetioci: ne može se tačno reći da li su to osobe medicinske struke, ili neki drugi posetioci, kojima su medicinske teme interesantne. Nezavisno od motiva, ostvareni broj pristupa Site-u pruža nove mogućnosti redakciji TMG i autorima radova, ali donosi i nove obaveze. Nove mogućnosti su: proširenje područja čitanja časopisa, sa naših prostora na ceo svet; afirmacija redakcije TMG i autora radova, zainteresovanost stranih autora za objavljivanje radova u TMG, podizanje stepena referentnosti TMG, novi izvori finansiranja rada Podružnice i TMG itd. Nove obaveze su: postepeno podizanje referentnosti objavljenih radova, povećanje efikasnosti Web Site-a. Povećanje efikasnosti Web Site-a može se ostvariti unapređenjem sledećih elemenata: privlačnost funkcionalnost i komunikativnost. PRIVLAČNOST. Statistike pokazuju da u prvih 10s, od momenta učitavanja Home Page-a, posetilac donosi odluku da li će otići sa Site-a, ili će pogledati ostale sadržaje. Dobro stilizovan Home Page karakterišu: brzo učitavanje; preglednost; jasno naglašene novosti i aktuelne teme; jasna i logična navigaciona struktura i uočljiva opcija za pretraživanje sadržaja celog Web Site-a (Search). Predlog novog dizajna Web Site-a TMG uvažiće navedene preporuke i sačuvaće vizuelnu prepoznatljivost TMG. FUNKCIONALNOST. Redizajnirani Web Site TMG omogućiće: pretraživanje Site-a i izdvajanje sadržaja po pojmovima koje posetilac zadaje; izdvajanje poslednjeg broja časopisa i smeštanje prethodnih brojeva u Arhivu, koja će se nalaziti u zasebnom delu Site-a; bolje pozicioniranje novosti i obaveštenja na Site-u. KOMUNIKATIVNOST. Najpouzdaniji pokazatelj uspešnosti Site-a je broj konkretnih odgovora koji komunikacionim kanalima (Email-ovi; form mail-ovi; telefonski pozivi) stignu od posetilaca. Veći nivo komunikativnosti postićićemo kreiranjem određenog broja anketnih upitnika i drugih formi, za neposrednu komunikaciju posetilaca sa redakcijom elektronskog izdanja TMG. ZAKLJUČAK. Ukoliko se navedeni predlozi za povećanje efikasnosti Web Site-a TMG kvalitetno realizuju, sa velikom verovatnoćom može se očekivati uspeh Site-a i u narednom periodu. Uspeh će biti veći, ako redakcija TMG i autori radova prihvate i podrže buduću komunikaciju sa posetiocima Web Site-a.\nTIMOČKI MEDICINSKI DANI KROZ BROJEVE (TMD STATISTIKA OD 2000. DO 2004.)\nTimočki medicinski dani se održavaju po 24. put ove, 2005. godine. Ovaj skup je od samog početka okupljao lekare sa regiona i brzo postao tradicija u medicinskoj javnosti Timočke krajne. Na ove susrete dolaze i lekari van regiona, a prisutne su i farmaceutske kuće, kojima je ovaj region takodje interesantan. Pogledajmo koji lekari sa kojih regiona i kojih profila učestvuju na Timočkim medicinskim danima.\nU prethodnih 5 godina (2000- 2004. godine) održani su XIX do XXIII dani po redu. U ovom periodu ukupno je prijavljeno 460 radova, i bilo je 722 autora. Od tog broja neki autori su se pojavljivali samo na jednim danima (273), neki su se pojavljivali više puta, a samo devet autora je imalo svoje radove na svih 5 sastanaka. Gledajući regionalnu distribuciju, najviše je bilo radova iz Zaječara (225 ili 49%), 109 je bilo iz ostalih mesta sa regiona, a 124 (26%) radova je bilo van Timočke krajine. Ukoliko se posmatra dinamika, broj radova van Timočke krajne raste, posebno od 2002 godine (tada je sastanak održan u Gamzigradskoj Banji), broj radova iz Zaječara oscilira između 40 i 50 % svih radova, a broj radova iz nekih regioni Timočke krajne raste (Knjaževac, Bor) iz drugih je stacionaran (Negotin) a iz nekih opada (Sokobanja). Najviše radova je bilo iz oblasti interne medicine 94 (20%), potom iz hirurgije i pedijatrije (71 odnosno 61 rad). Slede Opšta medicina i Istorija medicine sa 58 radova, a ginekologija, stomatologija, i ostale grane medicine imaju manji broj radova (52, 34, odnosno 40). Broj radova raste među lekarima opšte prakse (opšta praksa i hitna služba) i naročito u oblasti Istorije medicine. Blagi pad se zapaža među pedijatrima, dok ostale oblasti medicine nemaju značajnije oscilacije u broju prijavljenih radova. Broj radova na Timočkim medicinskim danima može ukazati na trendove među lekarima i biti merilo za stručnu aktivnost kako lekara pojedinačno, tako i zdravstvenih centara u celini. Detaljnija analiza može ukazati i na dinamiku aktivnosti određenih službi zdravstvenih centar u Timočkoj krajini.


Ruska kompanija Kaspersky poznata je po svom antivirusnom softveru, no iz njemačke vlade smatraju kako bi putem njihovih programa Rusi mogli špijunirati korisnike.\nHrvoje Jurman | 16.03.2022. / 11:14\nHakiranje (Foto: Getty Images)\nRazlog zbog kojeg bi korisnici trebali izbjeći korištenje njihovog softvera jest što oni uključuju link na servere Kasperskog. Problem je, kako tvrde u njemačkoj agenciji za kibernetičku sigurnost (BSI), što bi ruski špijuni povezanost računala s ruskim serverima mogli iskoristiti za pristup računalnim sustavima pojedinaca, kompanija i svih koji koriste usluge te tvrtke, pri čemu čak niti u Kasperskom možda neće biti svjesni da se njihov softver iskorištava za ilegalne kibernetičke aktivnosti.\nTakođer, kako naglašavaju iz BSI-a, ne isključuje se niti mogućnost da ruske IT kompanije budu prisiljene protiv svoje volje sudjelovati u ofenzivnim kibernetičkim operacijama, kao što i one mogu biti hakirane te iskorištene kao alat za napad na vlastite korisnike.\nIz Kasperskog odbacuju navedene optužbe iz Njemačke te kažu kako su sve važne operacije prebacili u Švicarsku, a da je korisnicima osigurana najveća razina sigurnosti. Naglašavaju kako su oni privatna globalna kompanija koja nema nikakve veze s ruskom ili bilo kojom drugom vladom. Komentirali su i rat koji bjesni u Ukrajini - kažu da “rat za nikoga nije dobar” te vjeruju kako je za rješavanja konflikata i problema jedino rješenje mirni dijalog.


Venecuela u mraku, uzrok sabotaža?\nVeliki deo Venecuele pogođen je nestankom struje, čiji je uzrok, kako navode vlasti, "sabotaža" na najvećoj hidrocentrali u zemlji.\nTenzije i dalje rastu: "Proterujemo ambasadora Nemačke"\nVlada Venecuele saopštila je da proteruje ambasadora Nemačke Danijela Martina Krinera zbog mešanja u unutrašnje poslove zemlje.\nBrazil ne namerava da predstavi SAD svoju teritoriju za vojnu operaciju protiv Vlade Venecuele, rekao je u intervjuu televiziji "Globo" potpredsednik Brazila Antonio Hamilton Murao, koji se nalazi u...\nVenecuela: Ako nas napadnu, mi ćemo odgovoriti\nJoš jedna valuta nekontrolisano pada\nU jeku krize poverenja argentinski pezos izgubio je gotovo 20 odsto svoje vrednosti u odnosu na dolar u poslednja dva dana zbog čega je centralna banka te zemlje bila primorana da podigne svoju...\nNakon što se oko Kristine Kiršner, bivše predsednice Argentine razbuktao politički skandal, spisak latinoameričkih lidera koji su se našli pod istragom ili čak uhapšeni, sve je duži....


Brad Pitt i Angelina Jolie putuju kao sav običan svet! Pogledajte fotografije! | Lady in The Home - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\nBrad Pitt i Angelina Jolie putuju kao sav „običan svet“! Pogledajte fotografije!\nPogledajte kako Brad Pitt i Angelina Jolie sa svojom decom putuju kao sav običan svet. Naime, poznati glumački par je sa celom porodicom pod ruke, rešio da ode na put do Pariza, ali ovog puta nije im palo na pamet da idu privatnim avionom, već su se odlučili da svojoj deci pokažu kako izgleda putovanje svih običnih ljudi. Bukirali su karte za ekonomsku klasu i sačekali na red za ukrcavanje kao i svi ostali putnici tog leta.\nPorodica se zaputila u Nicu, da proslavi uspomenu rođenja njihovih blizanaca.\nMožemo samo da zamislimo kako su se ostali putnici ovog leta iznenadili kada su ugledali slavnu porodicu kako se ukrcava zajedno sa njima. Nije dugo vremena ni prošlo dok jedan od putnika nije fotografisao bračni par sa decom kako se smeštaju u kabinu aviona. Pre nego što su se ukrcali u avion, morali su da prođu čekiranje, zajedno sa ostatkom putnika sa tog leta. Deca su bez pogovora sačekava svoj red. A ponosni tata je sve vreme bio veseo i nasmejan.\nDrago nam je da nekada vidimo i da su poznati skromni i da žive kao sav normalan svet. Ovog puta poznati par je iskoristio priliku da ovim letom od desetak sati iz Amerike do Pariza pokaže deci kako izgleda kada se ne odrasta u luksuzu i da treba da budu zahvalni na onome što im je Bog dao. Ovom prilikom Brad je čak i dao izjavu: „Ja sam najbogatiji čovek na svetu, jer imam svoju prekrasnu porodicu. Imam divnu decu, koja nas slušaju kada ih vaspitavamo. Otkako sam postao otac ja sam čovek koji ima više ljubavi i razumevanja za sve u životu.“\nŠta reći osim da su Brangelina roditelji za primer!\nFoto: laineygossip.com, dailymail.co.uk,\nZategnite stomak i REŠITE se viška kilograma – VEŽBE pod opterećenjem\nИнтересен за науката – според който всички мъже се различават от жените\nЗабравете за OMBRE – „LAMPA“ косата е новият TREND\nЗНАНИЯ, КОИТО НЕ СА ПОСОЧЕНИ, че пушачите – галерия\nПърва поява Ким Кардашиан в списания преди 29 години – PRESLATKO!


VAŽNO UPOZORENJE: Novi iPhone vas upozorava da vas šef prisluškuje – Net.hr\nVAŽNO UPOZORENJE: Novi iPhone vas upozorava da vas šef prisluškuje\nFoto: Facebook Autor: Tehnoklik.hr 18:27 04.03.2016\nMeđu raznim novostima koje će se naći na još neobjavljenoj verziji iOS-a 9.3, biti će i mogućnost za korisnike da ih iPhone upozori kada god ih njihovi poslodavaoci špijuniraju, piše The Independent.\nNajnovija beta pokazuje malu poruku na telefonima kojima se upravlja pod appleovim Programom za upis uređaja, koji omogućuje firmama da koriste i upravljaju velikim brojem telefona.\n“Ovim iPhoneom upravlja vaša organizacija”, piše poruka na zaključanom ekranu. Informacije o uporabi objašnjavaju kako IT odjel tvrtke može u svakome trenutku pratiti i locirati uređaje kojima se upravlja preko ovog softvrea.\nPoruka ne znači da se taj konkretan uređaj baš tada prati, i ne mogu se promijeniti postavke u vezi praćenja, već to može samo vlasnik uređaja, tj. tvrtka.\nAli ipak pomaže pri podsjećanju korisnika kako osobne nformacije nisu sigurne u uređaju koji je u vlasništvu njihovog poslodavca.\nApple trenutačno vodi brojne bitke u vezi privatnosti, a najprominentnija je ona protiv FBI-a u Sjedinjenim Državama, gdje se bori na sudu oko toga može li ga se prisiliti da otključa telefone. Najnovija verzija iOS-a ne djeluje kao da je povezana s tim raspravama ali dolazi u vrijeme povećanog nadzora appleove sigurnosne politike.\nObavjest o praćenju nalazi se u beta verziji novog iOS-a, što znači da ga Apple može još ukloniti prije nego što puna verzija izađe u javnost.\napple iOS 9.3 praćenje zaposlenika


Vreme 1418 - Lisica i zdral: Djevojka vice s visoka brda\nU starim bosanskim pesmama bezmalo svi prizori su lepi: jedni odražavaju lepotu stvarnog, u drugima se peva o tome koliko bi svet mogao i morao da bude lep\nPetog marta sam nakon prvog gutljaja kafe poželeo da sviram, kao da i ne postoji kleti internet – šta da tražim tamo? Svaki četvrti moj sugrađanin glasao je za vlast, toliko je doduše i onih koji su ispoljili izvesno nezadovoljstvo, ali me ubi onaj svaki drugi stanovnik prestonice koji je otmeno iskulirao glasanje. Ne znam ni zašto sam sinoć pratio trijumf pobednika, uglavnom mi sad treba pošteda, day takoreći off…\nMnogom je čitaocu "Vremena" evolucija (koja nikad ne spava) poklonila, verujem, novi organ da ga čuva od nesnosnog gradiva koje neumorno ponavlja naš najbolji sin, tako sam i ja više gledao svitu kako se shodno zakonima naprednjačke metafizike sortira oko Njegovog vladarskog visočanstva, nego što sam slušao šta pobednik nad pobednicima u svojoj prozi nad prozama opet besedi.\nDa li ste imali generalnu probu ovoga, kao što u američkim filmovima gledamo generalnu probu venčanja? Kako ste se tako nepogrešivo poređali? Kao što se pre partije šaha tačno zna gde koja figura stoji? Pa da! Jedino među onima koji najmanje vrede vlada jednakost: egalite, fraternite, za pione, za redove, za bezimene članove partije nije više važno ko je na kom polju, ali u onom redu gde stoji kraljica, tačno se zna gde stoje topovi, gde konji, gde lovci, a gde tromi, jedva pomični njen bračni drug. Tako i ovde: Ana, desna ruka, maestro Tasovac blizu doktora Stefanovića, ali jednu kvartu iza, tu je i doktor Mali, pa doktorka Aja, doktor Vesić, ali i meni nepoznat doktor nauka u civilu, u kariranoj košulji i mislim farmerkama, to je ceremonijal majstor; vladar je sa ovim doktorom ugostiteljstva naravno na "ti", rutinirano, kano kralj kome je urođeno da sa lakoćom i prirodnošću izdaje svakojaka, pa i posve bedasta naređenja, podseća vladalac slugu da će šampanjac uskoro biti potreban, ovaj kao u pozorištu poskoči: "Od-ma!" Podsetio me na udarničku koračnicu sa omladinskih radnih akcija: "Druže Tito, samo reci / Letećemo kao meci!", špalir se pred njim razmaknu kao Crveno ili koje beše more pred Mojsijem, iščeze karirani da dobavi refreshment, donese ga radosnim, paradnim korakom, stade da petlja oko zapušača, jednim okom motri na čep, drugim peca mig sa najvišeg mesta, jer šampanjac mora da se otvori u trenutku punog govorničkog trijumfa, kao što muzičar na periferiji orkestra ima onim talandarama da zazveči samo jednom. Prilaze mu drugi poznavaoci i lični znanci Dom Perinjona i društvanceta koje će da pije, čačkaju oko zapušača, vladar napokon odobri svečano otvaranje, Držalac boce (Petepre je bio Nosilac lepeze kod faraona) tada muški i u nekoj obesnoj razdraganosti promućka bocu, pa skloni palac sa grlića… Da je vladarska komanda bila "švenkuj po publici", bilo bi mokrih slavljenika, ali je, naoborot, rečeno: "Nemoj da prskaš ljude", nakon čega su i sam pjenušavac i Držalac polako splasnuli…\nMoglo je ispasti i posve drukčije, da je čep izvađen bez ikakvog šuma, ili uz neko jadno i kratko "puk". Da Držalac nije buteljku prodrmao, šampanjac bi ispao kao "Banatski rizling", i tom bi trenutku vladar mogao da se našali: "Protresi tu bocu! Valjda si gledao Formulu! Ovo je naša Formula, trka koju smo em dobili, em smo postavili novi rekord staze i rekord sezone. Isprskaj prvog mene, pa onda i sve naše mile i drage koji su ti u prskometu!"\nBi mi to malo pa sam gledao i umalo ne rekoh drugoplasiranu momčad, slobadiju pod upravleniem Dačić kapetana, nisu drugoplasirani, ali jedini će se priključiti pobedničkoj armadi i sasluživaće kako bog miluje. Oko Dačića se isto stvorio rasad gde se svakoj biljci znade mesto, i kad sam mislio da je hor postrojen, učinilo mi se da radnici kojima ne vidim lica unose naknadno plakat nalik onima gde su bili Marks i Engels, avaj, nije bilo to, bio je to Predrag Marković, live, ne onaj sa bradom (koji sada živi još jedino za to da se kralju vrati oteto), nego pobednik kviza u SFRJ, istoričar i potpredsednik SPS-a, koji je svojim zakasnelim anfasom popunio prethodnu prazninu iza predsednika SPS-a, ušao je porebarke, pa mi je zato izgledalo da aktivisti unose portret ideologa; stajao je ponad svog šefa ako ne baš kano klisurina, ono kao Senta iza Slobe: večeras ću da delujem zamišljeno, ja sam mislilac iz senke, ja sam svoje enormno znanje dokazano u kvizu stavio na raspolaganje SPS-u, magistra vitae pomogla je da naša partija pređe blagosloveni cenzus; poput drugih velikana i ja sam skroman, ozbiljan, i bezmalo tužan, jer usled moje naobrazbe znadem unapred šta će biti, pa mi bude i dosadno, dok se oni kojima je istorija nejasna čude i raduju.\nDobro, šta bi sa naslovnom pesmom?\nBežeći od stvarnosti snimio sam kao instrumental "Bere cura plavi jorgovan", pesmu koja po moemu i ne mora nikud dalje, sve je tu već lepo i dovoljno, isto kao i kad je reč o osobi iz naslova: "Djevojka viče s visoka brda / Djevojka viče s visoka brda / S visoka brda, aman, aman / Iz tanka grla…" Sam svoj Gete, mali Gete, a?! Divim se narodnom geniju, pa jeste to to (samo što se ja ne bih vozio kočijama da gledam rat): mogla je i starija građanka punijeg stasa i promuklog, umornog alta da obznani isto što i devojka, mogla je da se prodere iz jaruge, iz dolje, ili iz kakve vrtače, ali Bosanci nisu to dopustili.


„Izuzetno mi je drago što sam kao student Pravnog fakulteta iz Zenice dobio priliku sudjelovati u, rekao bih, najznačajnijem studentskom projektu u našoj zemlji. Kroz ovih nekoliko mjeseci naučio sam šta sve podrazumijeva pojam marketinga, kako osmisliti i realizovati koncept kampanje i doprijeti do ciljne grupe, a sve to združenim timskim radom. Veliku zahvalnost upućujem Uredu specijalnog predstavnika EU u BiH na čelu sa ambasadorom Wigemarkom koji su nam pružili šansu da iskažemo kreativnost, inovativnost i pokažemo da ova zemlja može bolje. Probudimo se pod svojim nebom“- prokomentarisao je Mirza Imamović, jedan od učesnika Zelenog tima.\n„Projekat EU for YOU je zaista novo iskustvo za mene koje se okončalo jednim divnim snimanjem emisije. Ponosna sam na plasman našeg tima zato što nas je od prvog mjesta dijelio samo jedan maleni bod. Ipak, naš cilj smo ostvatili. Povezali smo mlade ljude i poslodavce, naucili smo kako pokrenuti vlastiti biznis i najvaznije potakli smo mlade ljude da svoje biračko pravo iskoriste na najbolji mogući način, a to je izlaskom na izbore. Zato se radujemo našem uspjehu!“ - svoje vidjenje projekta podijelila je i Ajša Luković, također učesnica Zelenog tima.


11.03.2014 |08:00 Apoteke na KiM troše poslednje zalihe lekova od kada su uvedene Šiptarske UCENE na prelazima o carinjenju robe! | E-Novine Kosova i Metohije\n11.03.2014 |08:00 Apoteke na KiM troše poslednje zalihe lekova od kada su uvedene Šiptarske UCENE na prelazima o carinjenju robe!\nObjavljeno 11/03/2014 od strane kimenovine\nInformacije sa terena govore da su apoteke na KiM ostale bez adekvatnih lekova čak ni za običan grip u apotekama je nemoguće naći adekvatne antibiotike!!!\nNajači lek za kijavicu koji se može naći u apotekama je MARISOL – slana vodica za ispiranje sluznice.\nOstali lekovi koji su narepertoaru su iz starih zaliha sa rokom koji je pri kraju.\nNe dozoljava se normalni protok lekova na administrativnim prelazima! Šiptari i Srpski Janičari – Pogranični Policajci ucenjuju i ne dozvoljavaju prevoz lekova za zdravstvene institucije već se insistira na carinjenje lekova!\nZbog takvih UCENA raste nezadovoljstvo građana prema ovakvom TERORISTIČKOM odnosu Šiptara i Spskih Janičara – Pograničnih specijalaca za čuvanje „granice prema Srbiji“!!!\nOvaj unos je objavljen pod Administrativni prelazi trgovina i putovanje, Bela Zemlja, Brnjak i Jarinje, Merdare, Zdravlje, Zdravlje ljudi, Zdravstvo od strane korisnika kimenovine. Zabeležite stalnu vezu.


Red Dead Redemption 2 stiže na Steam 5. decembra! - PLAY!\nRed Dead Redemption 2 stiže na Steam 5. decembra!\nKada je prvi put bilo otkriveno da Red Dead Redemption 2 dolazi na računare, odmah smo saznali i da će igra na Steam stići nešto kasnije nego na Rockstar i Epic prodavnice.\nNa sreću po Steam fanove, ovoga puta to nisu bili dogovori od po 6-12 meseci ekskluzivnosti, već je bilo u pitanju svega mesec dana.\nSada, nakon tih mesec dana, i zvanično je objavljeno da Red Dead Redemtion 2 dolazi na Steam 5. decembra, kao što možete videti u Tvitu ispod.\nNažalost, dolazak RDR2 na računare je pratio ogroman broj tehničkih problema i bagova, koji su umnogome uspeli da razočaraju fanove i spuste hajp koji se napravio, ali Rockstar radi na tome da te stvari ispegla, i nadamo se da će biti sređene.\nU svakom slučaju, na kraju valja pomenuti da će i Steam verzija najverovatnije morati da se lansira preko Rockstar lansera, tako da imajte i to na umu.\nRelated Items:Red Dead Redemption, Red Dead Redemption 2, Rockstar, Steam


Politika privatnosti - Kućni Ljubimci\nInternet prodanica kucniljubimci.rs, u vlasništvu preduzeća Kalahari komerc d.o.o., obavezuje se da će se strogo pridržavati zakonskih propisa Republike Srbije po pitanju prikupljanja i korišćenja ličnih podataka dobijenih od strane registrovanih korisnika, kao i neregistrovanih korisnika koji nam proslede svoje lične podatke prilikom poručivanja proizvoda sa sajta.\nObavezujemo se da ćemo se pridržavati dobrih poslovnih običaja i etičkih principa u cilju zaštite svih korisnika ovog sajta.\nLični podaci (ime i prezime, adresa, broj telefona i drugi lični podaci) koje prikupimo prilikom registracije korisnika i poručivanja proizvoda, koriste se isključivo za potrebe prodaje i isporuke proizvoda kupljenih preko ovog sajta. Obavezujemo se da ćemo prikupljene podatke čuvati i da ih nećemo prosleđivati trećim licima, izuzev ukoliko se to odnosi na prodaju i/ili isporuku robe, a radi se o prosleđivanju podataka kurirskoj službi sa kojom imamo potpisan ugovor o saradnji.\nU slučaju da nam se obradi neki državni organ, pozivajući se na prava u važećim Zakonima Republike Srbije, sa zahtevom da dostavimo podatke o korisnicima ovog sajta, mi ćemo tu zakonsku obavezu ispuniti. Korisnik/(ci) će o tome pismenim putem biti obavešten/(i), uz traženje njegove/(njihove) prethodne saglasnosti, izuzev kada državni ogran to pravo može ostvariti i drugim putem.\nObavezujemo se da ćemo preuzeti sve mere zaštite ličnih podataka koje prikupimo od korisnika ovog sajta. I pored svih mera koje preuzimamo, ne možete 100% garantovati njihovu bezbednost.\nAžuriranje politike zaštite privatnosti\nKalahari Komerc d.o.o., kao vlasnik sajta kucniljubimci.rs, zadržava puno pravo da povremeno ažurira ovu politiku, te iz tok razloga pozivamo naše korisnike da povremeno pregledaju ovu stranicu ne bi li se upoznali sa novonastalim izmenama.\nNaše poslovanje je u potpunosti prilagođeno Zakonu o zaštiti potrošaća i Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti.


Novi neredi u Atini: Navijači Olimpijakosa podržali Ivana Bogdanova, a onda povredili igrača PAOK-a | Novosti.RS\nNovi neredi u Atini: Navijači Olimpijakosa podržali Ivana Bogdanova, a onda povredili igrača PAOK-a\n16. 02. 2015. u 10:10\nSimpatizeri Olimpijakosa su prvo stavili na ogradu veliki transparet „Pravda za Ivana Bogdanova“, a onda pri vođstvu tima iz Soluna od 2:0 krenuli su da ubacuju flaše i čaše od čega je jedna pogodila igrača PAOK-a\nSkoro da ne prođe nijeda meč u Grčkoj između Olimpijakosa i PAOK-a da ne dođe do ružnih scena. Ovog puta se to desilo na odbojkaškom derbiju ljutih rivala.\nPAOK je pobedio 3:2, ali rezultat je u drugom planu. Simpatizeri Olimpijakosa su prvo stavili na ogradu veliki transparet „Pravda za Ivana Bogdanova“, a onda pri vođstvu tima iz Soluna od 2:0 krenuli su da ubacuju flaše i čaše od čega je jedna pogodila igrača PAOK-a (na snimku 5:41), koji je ostao da leži pa je morao da reaguje i lekarski tim.\nUtakmica je bila na kratko prekinuta, ali posle intervencije policije je nastavljena.\nOdlicna fotografija koja sjajno opisuje stanje u drustvu. Bezakonje. Bogdanov i ova bagra setaju terenom, a policajac, pored njih, komotno odlazi u suprotnom pravcu. Da covek ne veruje. Ova drzava je u mulju, na dnu. Pa jos ne postoji sudstvo da ovog mamlaza posalje 20 god. na robiju, jer i vrabci znaju da mamlaz radi za policiju. Da, zaista cudno sto masa naroda bezi iz Srbije...!!??\n@zoran - Ispasce da ga branim a nije bas tako.Ali ajde da krenemo redom,on je za sva dela dso utakmice sa siptarima odlezao robiju posle onog sa Italijom.Bar koliko ja znam.Nije bas da pratim lik i delo doticnog.Moja poenta odnosi se na utakmicu u kojoj on jeste usao na teren i oko njega se digla najveca frka.Meni nije jasna samo jedna stvar.Svi smo odgledali snimke sa utakmice i videli smo minim desetine drugih ljudi koji su utrcali na teren sa raznih tribina.Neki su se cak i tukli sa siptarima,\n@zoran - neki su ih sutirali kod onog izlaska sa stadiona,na stadion je uletelo pa da kazemo stotinak ljudi ukupno odokativno.I niko ne spominje sve te ljude nego je frka za Bogdanova koji jeste usao na stadion i to je to.Ne kapiram kako ljude koji su imali fizicke konktakte sa siptarima niko ne spominje.Od svega najveca frka je za Bogdanova i onog sto je upadao Strajnicu u program castivsi Vucica.A masa je bezala iz Srbije mnogo pre Bogdanova,kriviti njega za to je besmislica\nPut u propast, bespovratno.\nSlika pokazuje sve I niko nista da ucini zaista jadno od vlasti u nasoj zemlji zar nema niko hrabrosti da mu se suprostavi ! Ko je Bogdanov ljudi ? osoba koja samo stvara problem a najvise reprezentaciji Srbije ! Njega podrzava vecina navijaca zvezde I to je problem kada imaju idola onakvih osobina ! Nisu Bogdanova podrzali samo navijaci Olimpijakosa vec I navijaci zvezde ! U cemu ga podrzavaju ? on radi sta I kako zeli I opet ga podrzavaju indirektno pravdaju njegovo ponasanje!\n@milovan z. - Pitas ko je Bogdanov. Pa saradnik db-a, najveceg zla u Srbiji. Pitas sto ga ne zaustave. Pa zato sto pravda i zakon odavno ne stanuju u Srbiji.\nBogdanov je čovek koji je rekao javno da reprezentacija prodaje igrače za ogromne pare.I da to radi FS i ostala komunjarska viša klasa, boljševici, koja se presvukla ali i dalje rade najunosnije poslove. Nekada direktori kombinata sa 10 hiljada zaposlenih danas menadžeri.\nOsnovna pravila za pranje posteline: Jedno svi moramo da poštujemo