"Narod je za granice sa Kosovom, želim i da zapamti..." - B92.net\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ istakao je da je uvek spreman za razgovor o svim kompromisnim rešenjima i da ga ponudi našem narodu.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 11.10.2018. | 15:36\nLicemerna izjava predsednika.\nNarod nije za postojece "granice" na Jarinju, narod je za to da Kosovo i Metohija ostanu u Srbiji, da nema granica na Jarinju, vec da budu na Prokletijama, da ne bude podele Kosmeta.\nTo sto sada postoje granice, narod to dozivljava kao nesto privremeno, dok traje okupacija Kosova i Metohije.\n(Ostoja, 11. oktobar 2018 20:04)\nKoji je to narod koji nesto "ocekuje" i sta cini da se to ostvari?\nNarod zeli da se ova agonija vise okonca,na bilo koji nacin,da se vise ne trace ni vreme ,ni resursi.Oni koji toi ne zele ,jesu deo svercera,kriminalaca i probisveta,koji uzivajau na racun Srbije i ludila koje je tamo,kao i SPC,koje ne pamti kada je u poslednji put u istoriji imalo toliku vlast ,kakvu trenutno ima na Kosovu.\nZa razliku od mnogih,ja idem cesto u Mitrovicu i Gracanicu i ne dopada mi se to sto vidim,vec naprotiv.U gracanici svi imaju kosovska dokumenta,tablice sa "KS",pojedinci uzimaju kredite i Albanskim bankama,po izuzetno povoljnim uslovima,ali se ne odricu pomoci Srbije.\nU Mitrovici je doslovni haos.\nKriminal je uzasan,prostitucija je dostigla neslucene razmere,posto ima puno "studentkinja",koje dolaze tamo da kupe diplome,posto e to i jedini razlog zasto bi mlada osoba dole ikada isla.Istina,to mogu da urade i u Leposavicu,ali nije toliki izbor.\nDroge i oruzja ima koliko hoces,nocu se bodu nozevima po ulicama,bez nade da se to promeni.\n(Pobesneo Maks, 12. oktobar 2018 05:44)\nSrbija je uvek imala jasan i cvrst stav po pitanju KiM. Vazno nam je da sacuvamo mir i bezbednost na KiM, da nasim ljudima pruzimo apsolutnu podrsku, svake vrste. Spremni smo za dijalog, ali nikada necemo priznati nezavisnost tzv Kosova.\n(maki, 12. oktobar 2018 00:17)\nPretsednice, svaki pogresan korak koji mozete napraviti, mnogi kazu, odvesce vas na bunjistu istorije zajedno sa ljubimcima. Kosovo je Srbija i tako mora da ostane za uvek. Nema promene u narednom milenijumu.\n(Andreja Analiticar Belosvetski, 11. oktobar 2018 23:33)\nNarod veruje predsedniku,svojim radom i trudom zaslusio je poverenje gradjana RSrbije.\n(nadica, 11. oktobar 2018 22:55)\nУстав Вучићу, Устав гледај. И шта сад, постао си видовита Зорка па знаш шта народ хоће. О којим границама са Косовом ти причаш? Јер оне што сте ти, Марко и Ивица признали па сад можете на север Косова сам кад вас коалициони партнер пусти. Они пре вас су чак и изборе по законима Србије доле организовали све док ви вајни србољупци и патријоте нисте поново зајашили. Узгред, пошто кажеш да вас већина грађана Србије подржава, тако бар Вулин и Ђурић причају, како то сад да тебе нико не разуме. Па подај оставку онда.\n(Прота Матеја, 11. oktobar 2018 22:52)\nOni, tamo neki nas upropastiše\n(tonto, 11. oktobar 2018 22:50)\nLepo je što predsednik poštuje volju naroda.\n(Jovanka, 11. oktobar 2018 21:52)\n- Koje to?\nA ne mogu vam još sve reæi... Znaèi neæete?\n- Pa šta to, pobogu?!\n- Šta to znaèi “razgranièenje”?\nAko vam kažem, propašæe pregovori. Jeste li za razgranièenje?\n- Pa ne znam šta podrazumevate pod tim..\nReæi æu vam za dva meseca.\n... prodje 6 meseci ...\nA joj, propala je moja politika! Kuku majko! Eto vam sad vi što niste hteli moj predlog.\n- Koji predlog???\n- Koje ono?!?\n- A šta ste podrazumevali pod tim?\nVideæete vi za 15, 20 godina! I biæe vam žao što ste bili protiv!\n- Protiv èega?\n- Èega èoveèe božiji!?! Reci veæ jednom za šta se taèno zalažeš!\nPa neæu da vam kažem, propalo je. Vi ste krivi što niste bili za to.\n- Koje toooo????!!!??\n(Supergenije, 11. oktobar 2018 16:09)\n(marija, 11. oktobar 2018 21:23)\n"Ali želim da narod zapamti da sam bio za drugaèije rešenje, pa æe se neko u narodu setiti za 20 godina da smo mogli više i bolje. "\nPodseti nas molim te za koje si ti to resenje bio? Samo si pricao o nekom famoznom predlogu ("kompromisu") koji ces da obelodanis za mesec-dva, i na kraju nista. Sad ispade narod je kriv jer je protiv? Protiv CEGA?\n(dovla, 11. oktobar 2018 21:05)\nKosovo je Srbija. Tacka\n(Marko, 11. oktobar 2018 16:09)\nDjuriæu, ti li si?\n(zmitjkoe, 11. oktobar 2018 20:49)\nNazalost, uvek smo spremni da kritikujemo, nikad da hvalimo.\n(daca, 11. oktobar 2018 20:47)\nameri rekli još 90-tih miloševiæu NEMA PODELE KOSOVA!!!\nponekad pomislim, da srbiju vode retardi, tu ne mislim na precednika(on je drugo)\n(hadžija, 11. oktobar 2018 20:47)\n(Ljiljana Petroviæ, 11. oktobar 2018 20:19)\nNismo mi za granice koje si ti postavio. Narod æe ih kad tad skloniti.\n(sah 88, 11. oktobar 2018 20:18)\nA. V. ostaje dosledan, sve svoje neuspehe prebacuje na druge, ovoga puta na NAROD, a taj narod zapravo pojma nema sta A.V. uopste hoce sa Kosovom, osim sto mu je veoma stalo da nesto uradi, rekao bi bilo sta.\n(milke, 11. oktobar 2018 20:18)\nNismo mi za granice isko si ih ti pistavio! Mi æemo ih jad tad skloniti!\n(sah 88, 11. oktobar 2018 20:17)\nOk. I ja sam narod i gadi mi se predsednik drzave koji je i predsednik svoje stranke. Hocu da vise nije predsednik drzave. Dakle, kada dajes ostavku omrazeni njihov (jer moj nisi ) predsednice. Narod hoce.\nInace, odlicno odigrano. Nista nije resio. Kriv je narod. A da ste moj plan poslusali sve bi bilo super. A plan niko ziv ne zna, a verovatno ni on.\n(fizicar, 11. oktobar 2018 20:03)\nKosovo je Srbija, sve ostalo je Lidl.\n(Pile 120 dinara, 11. oktobar 2018 19:47)\nPredsednik uvek zna sta i kako da kaze.\n(Ivana, 11. oktobar 2018 19:45)\nTrebalo smo primeniti to rešenje i saèuvati srpski živalj na Kosovi, a vojno možemo povratiti Kosovo kada se za to ukaže društveno/istorijska prilika!\n(Veljko, 11. oktobar 2018 19:43)\nNarod ti je okrenuo ledja, zapadni prijatelji takodje.\nSkloni nam se vise, muka nam je vise i da te gledamo i slusamo.\n(car je go, 11. oktobar 2018 19:32)\nTesko je pitanje Kosova. Danas je cak i teze od same istorije Kosova, bas iz razlga sto se tice buducnosti ove srpske pokrajine\n(Danijel, 11. oktobar 2018 19:30)\nRazgranicenje? Razmena teritorija? Podela Kosova? Prvo, nisi ti to izmislio. Drugo, nikakva razmena gde mi dajemo nase a dobijamo isto nase ne dolazi u obzir!\n(Marko, 11. oktobar 2018 18:40)\nObjavite komentar, zar je to toliki problem???\n(Samo da kazem, 11. oktobar 2018 18:05)\nVidimo mi dobro šta je tvoj zadatak Vuèiæu. Biæe deseteraca o tebi.\n(Nodi, 11. oktobar 2018 17:45)\nPredsednik uvek ima prave reèi za svakog.\n(dac, 11. oktobar 2018 17:41)\nA fotka....Baš sam se raznežio...Imate li još ovakvih?\n(Èièa Miloje®, 11. oktobar 2018 17:25)\nVucic je uvek bio spreman da pomogne svom narodu\n(viki, 11. oktobar 2018 17:24)\nPo jevrejskom principu! Dogodine u Prizrenu! Za sve one koji sad kažu, pa idi tamo! Da, hoæu, prvi æu iæi, ajte zamnom!\n(drug Crni, 11. oktobar 2018 17:23)\nstotinu puta bravo !!!!\nNušiæ bi nam pozavideo na vremenu u kojem živimo.\n(berkut Orao., 11. oktobar 2018 17:19)\nNe preporuèujem (-2162)\nDa si ti bio ministar u Vladi dok se vodio rat na Kosovu, da si huškao iz Beograda, da si putovao po svetu dok su ljudu ovde ginuli,... bio bi kriv?\nSreæom nisi, ... ili jesi?\n(TLZP, 11. oktobar 2018 17:10)\nE moj doktore pre cemo mi do Nisha nego vi do Prizrena pozdrav iz Ohrida\n(onako u prolazu, 11. oktobar 2018 17:00)\nProblem vec dugo postoji, ali pokusajmo naci trajno resenje za problem KIM. Važna je podrška od strane Srbije da bi naša braæa opstala na Kosmetu!!!\n(Saša, 11. oktobar 2018 16:40)\nKaze se "trbuhom za kruhom", onda se i rimuje.\n(Lele, 11. oktobar 2018 16:29)\nMnogi junaci sede preko bare i pametuju a Kosovo ni na mapi ne znaju da pokazu.\n(Bojana, 11. oktobar 2018 16:28)\nPa dobro, ajde nam veæ jednom kaži, šta je to kompromis, razgranièenje? Kakvo rešenje nudiš, pa da vidimo hoæemo li da podržimo ili ne? Gde misliš da bude Ranilug, u Albaniji ili u Srbiji, a gde æe završiti Bujanovac, kako šta? Voleo bih da vidim kartu, crno na belo!\n(drug Crni, 11. oktobar 2018 16:26)\nEvo, sam gradjanska elita, i protiv sam razgranièenja KiM sa Srbijom, i protiv sam priznavanja nezavisnosti Kosova i protiv sam da KiM udje u UN, a vi Predsednièe?\n(Deyan, 11. oktobar 2018 16:24)\nZna li iko o kojem se njegovom resenju radi-protiv koga je bio narod?\n(Sqw, 11. oktobar 2018 16:23)\nNe, nego ne da mama Angela.\n(Delije Monako, 11. oktobar 2018 16:20)\nPredsednik je dao izjavu da razmislja o razgranicenju, onako uzgred, pre tri meseca u fabrici mesa.\nRekao je da ce o tome da detaljno prica i iznese svoj plan Srbiji kada dodje pravo vreme koje, ocigledno, nije doslo.\nU srpskom parlamentu nije raspravljano o tome, sta god da je to trebalo da ukljucuje. Nije odrzan srpski referendum o cemu god da je trebalo da se glasa. Na ulicama nisu bile nikakve demonstracije i paljevine protiv tog njegovog predloga, sta god da je taj predlog trebalo da bude.\nMeni nije jasno sta drugo moze da bude zapisano u vezi odgovornosti srpskog naroda i nepostojeceg glasanja o nepostojecem predlogu u nepostojecem unutrasnjem dijalogu.\n(istorija, 11. oktobar 2018 16:18)\nPredsednik je uvek spreman na kompromis.\n(Jokica333, 11. oktobar 2018 16:15)\nMa ne pricajte svasta. Niko ovoliko nije cenio misljenje gradjana i ako se ko u istoriji politicara interesovao za nase misljenje onda je to Vucic.\n(Darija, 11. oktobar 2018 16:15)\nZamena teza, kao i uvek Vucicu. Narod je za jevrejski pristup. Dogodine u Prizrenu! Pa makar bilo i za 1000 godina.\n(Viktor, 11. oktobar 2018 16:14)\nZnaci propao ti je plan zbog Jeremica, Djilasa i Jankovica....\nTebi je ovako najbolje, ne radis nista, trujes nas pricama o Kosovu... tebi dobro, zamlacujes narod...\n(Sagueanay, 11. oktobar 2018 16:13)\nPrekratite muke i sebi i nama: referendum sa pitanjem , da li ste protiv toga, da Srbija prizna Kosovo kao državu?.\n(milan kostiæ, 11. oktobar 2018 16:13)\nNajgore moguæi ishod Kosovskog problema je da to ostane zamrznuti konflikt. Mora se pronaæi kompromis i dogovor sa Albancima. Vuèiæ odlièno razume problem Kosova i jedini je politièar u Srbiji, koji pokušava taj problem na neki naèin da reši. Eksponenti preðašnje žute vlasti nisu imali hrabrosti da nešto utièe po tom pitanju. Bojim se da kako vreme prolazi sve æe biti manje povoljnih moguænosti po nas za rešavanje ovog problema.\n(Aritonoviæ, 11. oktobar 2018 16:12)\nSvi znamo da je Vucic spreman za kompromise i za resenja sa svim zemljama, mi smo uz njega i podrzavamo ga.\n(Kapiten, 11. oktobar 2018 16:10)\nnarod je za jeftine pilice i batake\n(stok@, 11. oktobar 2018 16:06)\nVucic na krajnje bezobrazan nacin izvrce cinjenice! Narod nije za izdaju i za predaju Kosova Siptarima. Granice Srbije su poznate, a granice tzv. Kosova ne priznajemo! Vremena se menjaju, vise se zuri Siptarima nego nama! STOP IZDAJI SRBIJE I PRIZNAVANJU NEZAVISNE DRZAVE KOSOVO! DOGODINE U PRIZRENU, ALI I PRISTINI, PECI, UROSEVCU, GNJILANU!!!\n(Doktor, 11. oktobar 2018 16:04)\nTa dva crna orla nemoj da nas plaše ...\n(vladad, 11. oktobar 2018 16:02)\nPriznaj nezavisnost Kosova i kraj. To je najbolje rešenje. Ko hoæe tamo da živi nek ostane ko neæe nek ode. Mi u EU i oni u EU granice æe biti nebitne onda.\n(janbo, 11. oktobar 2018 15:55)\nDa nije Poljske ne bilo ni Poljaka. Narode moj!\n(Kralj Ibi, 11. oktobar 2018 15:54)\nBilo sta da mu narede iz Brisela, on ce hrabro izaci pred kamere i saopstiti narodu.\n(DEX, 11. oktobar 2018 15:53)\nDakle, da rekapituliramo: kome je bolje kad ode u inostranstvo, taj je bahat, a to što mu je bolje je razlog da Njemu bude tužno i teško. A sa tim priznavanjem grešaka je bolji od onog što je pre 20 godina bio ministar za informisanje, pa zatvarao redakcije novina i zaplenjivao im opremu samo zato što su izgovarali èinjenice koje nisu u interesu vlasti.\nI sad to volšebno znaèi da narod želi da se Kosovo otcepi?\nVreme je da Voða pronaðe nove scenariste. Ovi sadašnji su se potrošili.\n(Sule, 11. oktobar 2018 15:52)\nKao prvo i prvo ne možeš ti ništa znati na osnovu " rekla kazala " , to mora biti glasanje pa da vidimo.\nKao drugo, Tadiæ te ispalio na finjaka...kada je trebalo da se potpiše priznanje on te ostavio da se ti bakæeš time, jer tako si i došao na vlast ( da te podsetimo Kosovo je Srbija ).\nNeka nam je bog u pomoæ s tobom na èelu.\n(Mat, 11. oktobar 2018 15:51)\nA koje rešenje imate Predsednièe? Nikako da ga èujemo.\n(Boban, 11. oktobar 2018 15:47)\nKako onih koji su za celokupno nezavisno Kosovo, tako i onih junaka koji su doveli do nezavisnog Kosova, koji su od jednom postali veliki hrabri heroji, iako ne idu u Kosovsku Mitrovicu, Zubin Potok, koji više vole da se slikaju po Njujorku i Londonu, da svoju decu šalju tamo...\n——- Ako je malo ovih gore “junaka” predsenièe, zašto ste stali sa vašom idejom, njih ima malo, tih “junaka” i ne mogu da utièu na odluke veæine.\n(IvanGrozni, 11. oktobar 2018 15:47)\nJa nisam a iz naroda sam, ne znam nikoga ni ko je za a družim se sa narodom. Èudno\n(Urke, 11. oktobar 2018 15:46)\na Ðilas, Jankoviæ, Jeremiæ??\nrazoèarao si me.\nnarod je za granicu na Košarama, izdajnièe.\n(jer sam mnogo pametan, 11. oktobar 2018 15:42)\nKosovo je oduvek bilo bolna tacka Srbije. Nadam se da ce predsednik Vucic doneti pravo rešenje za KiM.\n(Dunja, 11. oktobar 2018 15:38)\nKad je video da je sa Lidlom ispao blam, sad otvaramo novi spin. Kosovo je Srbija, a ko misli drugacije, neka se odjavi sa platnog spiska i penzionog fonda Srbije.\n(Jasno, 11. oktobar 2018 15:32)\nTelefonske zice zuje, kralj nam Petar porucuje ... (iz Londona bratskog grada) ;)\n(podsetnik iz 1940tih, 11. oktobar 2018 15:32)\nSta je on to hteo?!?\nDa menja Presevsku dolinu za sever Kosova???\n(niny..., 11. oktobar 2018 15:32)\nЂилас, Јеремић и Јанковић су криви што имамо границе са Косметом. Јел тако , о, велики вођо?\n(матори, 11. oktobar 2018 15:28)\nNikad ali nikad u istoriji ni jedna majka,majcina nece roditi ovakvog demagoga!!!\n(bokimrak, 11. oktobar 2018 15:27)\nMa za sve su krivi masoni, sunèeve pege, Ðilas i Jankoviæ...\n(mnogo sam pametan iako sam bosanac, 11. oktobar 2018 15:24)\nSlièno prebacivanje krivice na narod kao u govoru Miloševiæa kada je konaèno priznao poraz na izborima, "vi ste birali ... a ja idem da se odmorim"!\n(Ne šalim se!, 11. oktobar 2018 15:24)\nPa covece, ti nisi ni rekao sta je tvoj predlog bio. Tajio si, tajio, i na kraju nam ni ne rece o cemu se tu radilo.\nA sad procas kako je narod protiv tvog predloga. Kog predloga covece?\n(marko, 11. oktobar 2018 15:21)\nA junaci koji su doveli do nezavisnosti su...?\nAko me secanje ne vara,da nije srecni dobitnik garsonjere od 130 kvm iz 99god. jedan od njih?\n(boj, 11. oktobar 2018 15:19)\nA jesu li ti junaci ukinuli srpske institucije na severu KiM i preneli Ustavna ovlascenja iz Beograda u Pristinu ili ti? Dali su ti junaci potpisali 41 tehnicki sporazum u Briselu sa Hasim Tacijem? Dali su ti junaci uvek u Briselu vodili sa 5:0 ili ti? Dali su ti junaci spavali na patosu u Briselu ili ti.Znas sta? Ti da si icemu u mladosti vredeo ne bi bio slan najcrnje SRS ali si bio problematican kako se volis sa tim i hvaliti.Boris Tadic ti je ostavio KiM kako je i zatekao a ti sto trgujes i prodajes Kosovo to je nesto zbog cega ti treba budes rasejan i zamisljen a Tadic da mirno spava.\n(Veljo, 11. oktobar 2018 15:19)\nne znam šta æe biti za 20 g.,ali znam šta je bilo pre 20g\nbio si ti Vuèiæu i mnogo si doprineo ovome što se danas dešava\n(Napo Leon, 11. oktobar 2018 15:18)\nNarod je i za granice sa Vojvodinom, Šumadijom, Sandzakom....\n(Srbija Danas, 11. oktobar 2018 15:16)\nЗа мишљење народа расписати референдум...Нико нема право да говори шта мисли народ.\nНего због чега није проглашен Дан жалости услед погибије 12 људи у Уторак?! Ваљда је то нешто што се подразумијева а не отварање супермаркета?\nЈесу ли Пинк тј Задруга и Хепи тј Парови јачи од државе па не смије да се донесе одлука која би штетила њиховој гледаности?(читај заради)\n(Само кажем, 11. oktobar 2018 15:16)\nA šta si ti hteo???\nReci veæ jednom... pa æemo onda reæi šta je bolje... za 10-15 god.\n(nellesu, 11. oktobar 2018 15:13)\nNarod kaže da je Kosovo Srbija. Taèka.\n(Sava Drugi V5, 11. oktobar 2018 15:06)\nPitaj ti narod predsednice sta zeli, pitaj javno i na referenduu pa ces dobiti odgovor.\n(9, 11. oktobar 2018 15:06)\nNe preporuèujem (-2474)\nTebi me treba ovakav narod. Stvorices ti novi, bolji narod!\n(Kobster, 11. oktobar 2018 15:06)\nNe preporuèujem (-3818)\nznaaamooo sve....Prosla vlast je kriva i za Kosovski boj 1389\n(est, 11. oktobar 2018 15:03)\nNe preporuèujem (-3371)


October 2018 – Napredak F.C.\nPartizan F.C. – Napredak F.C. 1:1\nPosted by admin on October 27, 2018 November 1, 2018\nPartizan-Napredak 1:1(1:0) TEAMS: Partizan Napredak 88 STOJKOVIĆ Vladimir (G) 06 VALIENTE Hernandez Marc 08 ĐERLEK Armin 09 NIKOLIĆ Nemanja 10 JANKOVIĆ Marko 11 PIRES Gomes Ricardo Jorge 15 MARKOVIĆ Svetozar 16 ZDJELAR Saša 72 UROŠEVIĆ Slobodan 73 MILETIĆ Nemanja 77 ZAKARIĆ Goran 45 PETROVIĆ Nikola Read More …\nOstojić: In good mood before Partizan\nKosanovic: Partizan have an interesting concept of the game The match of the thirteenth round of Serbia SL , Partizan-Napredak, is playing on Saturday, October the 27th, beginning at 16:00 at the FK Partizan Stadium in Belgrade. Head coach, Milorad Kosanovic, said that the match against Partizan is completely different than the game played in Read More …\nCUP: Borac F.C. – Napredak F.C 0:4\nPosted by admin on October 24, 2018 October 25, 2018\nCUP:Borac-Napredak 0:4 (0:0) FK Borac FK Napredak 41 MASLAREVIĆ Mateja 12 JANJUŠEVIĆ Njegoš 4 TASIĆ Nikola 22 OTAŠEVIĆ Vladimir 43 FILIPOVIĆ Veljko 49 BOGIĆEVIĆ Veljko 26 PERIĆ Nemanja 14 ŠUTIĆ Nikola 8 KUVELJIĆ Dušan 20 FIĆOVIĆ Stefan 9 TRIPKOVIĆ Nikola 45 PETROVIĆ Nikola (G) 41 PETROVIĆ Nemanja 25 BORANIJAŠEVIĆ Nikola 22 VEŠKOVAC Dušan 02 KOSTIĆ Miroljub Read More …\nKosanovic: To overwinter in CUP Announcing the match of the eighth finals of the Serbian Cup between the Football Club Borac and the football club Napredak, head of the professional staff Milorad Kosanovic said that Borac is a club with a long tradition and that its current position on the PLS table does not reflect the Read More …\nNapredak F.C. – Radnik F.C. 1:1\nPosted by admin on October 20, 2018 October 22, 2018\nNapredak-Radnik 1:1(1:0) TEAMS: Napredak Radnik 45 PETROVIĆ Nikola (G) 02 KOSTIĆ Miroljub 03 PROJIĆ Josip 10 VULIĆ Miloš 17 VUKANOVIĆ Aleksa 22 VEŠKOVAC Dušan 25 BORANIJAŠEVIĆ Nikola 40 OSTOJIĆ Miloš 67 SAMUEL Regis Baha 72 NDIAYE Ibrahima 90 ZEC Đuro 01 VASILJEVIĆ Nikola (G) Read More …\nCUP: Napredak F.C. – Metalac F.C 2:0\nCUP:Napredak-Metalac 2:0 (1:0) FK Napredak FK Metalac 45 PETROVIĆ Nikola (G) 02 KOSTIĆ Miroljub 05 MARINKOVIĆ Marko 10 VULIĆ Miloš 17 VUKANOVIĆ Aleksa 25 BORANIJAŠEVIĆ Nikola 40 OSTOJIĆ Miloš 03 PROJIĆ Josip 72 NDIAYE Ibrahima 67 SAMUEL Regis Baha 20 ZEC Đuro 12 KOSTIĆ Ivan 8 IVANOVIĆ Aleksnadar 11 GRBOVIĆ Nikola 14 KECAP Admir Read More …\nVojvodina F.C. – Napredak F.C. 0:1\nPosted by admin on October 6, 2018 October 9, 2018\nVojvodina – Napredak 0:1(0:1) TEAMS: Vojvodina Napredak 01 ROCKOV Emil (G) 05 SANIČANIN Siniša 07 ĐURIĆ Milan 10 ARSIĆ Lazar 19 CHOUCHOUMIS Diamantis 22 MILOJEVIĆ Nemanja 23 ĐURIČIN Ognjen 26 SREĆKOVIĆ Nikola 30 STOJKOVIĆ Aranđel 33 VESELINOVIĆ Ranko 93 OKEUHIE Eza Vincent Read More …


YUCOM: Pravo na pravično suđenje u fokusu druge analize "Ljudska prava i Covid -19" - Dijalog.net\nNaslovna Društvo YUCOM: Pravo na pravično suđenje u fokusu druge analize “Ljudska prava i Covid -19”\nBeograd, 05. maj 2020. – Komitet pravnika za ljudska prava YUCOM pripremio je drugu po redu analizu koja hronološki prikazuje izmene u obimu uživanja garantovanih prava i način regulisanja izmena tokom prvog meseca vanrednog stanja (15.03.2020. – 15.04.2020. godine).\nUz analizu je objavljena i ocena usaglašenosti aktivnosti i mera svih grana vlasti sa zahtevima vladavine prava i principima ograničenja ljudskih prava.\nFokus ove analize stavljen je na pravo na pravično suđenje, posebno elemente prava na pristup sudu, prava na nezavisnost i nepristrasnost u suđenju, prava na javnu raspravu i načelo neposrednosti, prava na pravnu sigurnost.\nAnaliza je sprovedena uz podršku Tima Ujedinjenih nacija za ljudska prava u Srbiji. Izneta mišljenja ne odražavaju neophodno i stavove Ujedinjenih nacija.\nDruga analiza „Ljudska prava i Covid -19“ je dostupna na sajtu YUCOM-a.\nPrethodno Gruhonjić: Jedan od načina otpora režimu je ukrupnjavanje medijske scene u Srbiji\nSledeće CEP: Uticaj Kine u Srbiji će porasti u onoj meri u kojoj EU to dopusti\nTop Tags konkurs mediji Društvo Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija evropske integracije lokalna samouprava istraživanje OCD Evropska unija Civilno društvo ljudska prava vladavina prava mladi Evropska komisija


- Pripadnici kosovske policije su i u neobeleženim, civilnim vozilima. Sa sigurnošću se može reći da su na prelazu u najmanje četiri civilna vozila - kaže izvor "Blica".\nAKCIJA "ČELIČNI PRSTEN" Oglasila se i kosovska policija: Tačno je, pokrenuli smo akciju\nsony vucicevu reakciju ocekujem.\nkoje budale pa nece valjda izazvati rat???!!!\nvucko Vucicevi prijatelji samo implementiraju briselski sporazum.\nqwq Bizarno objasnjenje.\nNatasa Pristina ne prestaje sa provokacijama!\nZD Prvo ,ce da nas biju , pa da nas hapse , pa da nas proteraju !\nA.B. Na sve nacine pokusavaju da zastrase nas narod i oteraju ih sa ognjista.\nMuzicar Ne brini ! Svi ti su prijatelji i uspesni biznismeni !?\nHa2o Pa i to je velika stvar tamo se bar mogu junaciti do besvesti pa im posle bude mnogo lakse.


Za potrebe našeg klijenta tražimo promoterke/ promotere za promocije usluga mobilnog operatera.\n- Promocije na ulici i u tržnim centrima\n- Prezentacija i podela promo materijala\n- 3-4h dnevno\nPrijave putem sledećeg linka (oglas br. 395) http://www.sservis.rs/prijavazaposao


Nagrada "Drainac" pesniku Milošu Jankoviću - JuGmedia\nNagrada „Drainac“ pesniku Milošu Jankoviću\nPROKUPLJE – Ovogodišnji dobitnik nagrade „Drainac“, koja se dodeljuje na srpskom jezičkom području je pesnik Miloš Janković, za zbirke pesama „Opsenarnik “ i „Melemnik“ iz 2013. godine u izdanju Apostrofa.\nČlanovi žirija profesor Goran Maksimović, Miljurko Vukadinović i Dragan Barjaktarević naveli su da je “ Janković među autorima koji su se pojavili devedesetih godina 20.veka jedan od najizrazitijih pesnika, koji se izdvaja ne samo kvalitetom svoga dela, već i brojem objavljenih knjiga“.\n„On je pesnik „velike energije i raznolikih interesovanja“, „pesnik promena“, koji je antologijsku izrazitost u savremenom srpskom pesništvu, u vezanom i slobodnom stihu, ostvario u domenima otadžbinske lirike, potom angažovane u jedinstvenom poetskom projektu duhovno-religijsko-otačaske poezije bogoslovske inspiracije, stoji između ostalog u Saopštenju žirija za dodelu nagrade „Drainac“.


Mitraljezi, sjajni oklop, strašni dizel motor, termovizijske kamere, žiroskop: Ovo je nova "aždaja" Vojske Srbije | Najnovije vesti - Srbija danas\n01.09.2020. • 11:52 Srbija Danas\nPosadu BRDM-2MS čini pet članova – komandir, vozač, nišandžija i dva izviđača\nPosadu BRDM-2MS čini pet članova - komandir, vozač, nišandžija i dva izviđača. Vozilo savlađuje vertikalni nagib od 30 stepeni i bočni nagib od 25 stepeni. Brzina kretanja po asfaltnom putu iznosi 90 do 100 km/h, a po zemljanim putevima 40 do 50 km/h.\nSrbija Vojska Srbije borbeno vozilo BRDM BRDM-2MS


Ostvarenja saradnja sa Transferom | IPM\n+381 11 31 22 371office@ipm.rs\tSerbian\nNaslovna UslugeTehničko održavanje objekata Održavanje higijene u objektima Zaštita od požara (ZOP), bezbednost i zdravlje na radu (BZNR) i obezbeđenje imovine Održavanje zelenila Usluge transporta Ostale usluge Reference Galerija O nama Kontakt Naslovna UslugeTehničko održavanje objekata Održavanje higijene u objektima Zaštita od požara (ZOP), bezbednost i zdravlje na radu (BZNR) i obezbeđenje imovine Održavanje zelenila Usluge transporta Ostale usluge Reference Galerija O nama Kontakt Ostvarenja saradnja sa Transferom\nmar132017vestiSa zadovoljstvom želimo da objavimo da smo od 01.01.2017. godine uspostavili saradnju sa kompanijom TRANSFERA, jednom od najperspektivnijih kompanija iz oblasti logistike, transporta i spoljne trgovine u Srbiji, gde će se IPM truditi da kroz svoju zonu odgovornosti da skroman doprinos razvoju naseg cenjenog klijenta.\nCategory: vesti13. marta 2017.\tAuthor: International Property Management\nhttp://ipm.rs\tInternational Property Management se bavi upravljanjem svim uslugama, neophodnim za pravilno funkcionisanje poslovnog, industrijskog ili stambenog objekta.\nPost navigationPreviousPrevious post:Obaveštenje o promeni adreseNextNext post:TotalObserver softver\nOstavite odgovor Odustani od odgovora\tYour email address will not be published. Required fields are marked *CommentName *\nKontakt podaci\t+381 11 31 22 371\nPoslednje vestiObaveštenje o promeni adrese8. maja 2017.Ostvarenja saradnja sa Transferom13. marta 2017.TotalObserver softver18. novembra 2016.Naše uslugeTehničko održavanje objekata\nO nama\tInternational Property Management se bavi upravljanjem svim uslugama, neophodnim za pravilno funkcionisanje poslovnog, industrijskog ili stambenog objekta. Mi ne prodajemo te usluge, već u Vaše ime, upravljamo uslugama i izvršiocima tih usluga, a koje ste ponovo Vi odabrali.\nLokacija\tUslugeTehničko održavanje objekataOdržavanje higijene u objektimaZaštita od požara (ZOP), bezbednost i zdravlje na radu (BZNR) i obezbeđenje imovineOdržavanje zelenilaUsluge transportaOstale uslugeSertifikati i standardi\t© 2017 International Property Management DOO


Fizičke aktivnosti kao lek za bes\nD. C. 5. jula 2010. 00:00\nUkoliko vas očekuje sastanak sa šefom koji će vas, znate, izbaciti iz ravnoteže i razbesneti, veoma bi dobro bilo da pre sastanka odete na trčanje ili u teretanu – ističu stručnjaci za fizičke aktivnosti.\nIstraživanje jednog od tih stručnjaka pokazalo je da fizička aktivnost pre nekog bitnog događaja koji nosi opasnost po raspoloženje, može ublažiti dolazak besa. S obzirom na to da je ovo istraživanje bilo malo po obimu, potrebna su dalja obimnija istraživanja koja će uključiti veći broj osoba i na taj način potvrditi rezultate ove preliminarne studije, navodi dr Tom, inicijator istraživanja.\nFizička aktivnost deluje kao sredstvo za smirenje, pružajući zaštitu od napada besa, nalik vezi između aspirina i srčanog udara, ističe dr Tom, a rezultati su zvanično predstavljeni na godišnjoj konferenciji Američkih koledža za sportsku medicinu u Baltimoru.\nU samo istraživanje bilo je uključeno 16 zdravih osoba sa koledža koje su imale mali prag tolerancije i čija je glavna karakteristika bila da se jako lako iznerviraju. Pre i nakon tridesetominutne vožnje bicikla umerenog intenziteta učesnicima u istraživanju pokazani su slajdovi sa slikama za koje se sa sigurnošću smatra da izazivaju bes (Hitler, ubistvo…) u kombinaciji sa slikama koje se koriste radi umanjivanja straha, izazivanja osećanja prijatnosti ili indiferentnosti. Pre i nakon tridesetominutnog odmora, ispitanici su gledali iste te slike. U određenim fazama istraživanja od učesnika se zahtevalo da ocene svoj bes na skali od 1 do 20, na kojoj veći brojevi odgovaraju većem intenzitetu besa.\nNakon fizičkih aktivnosti, prosečan intenzitet besa izmeren nakon dela sa slikama blago je porastao, 7 poena u odnosu na početni od 6,3 poena pre gledanja slajdova. Budući da je razlika toliko mala, postoji verovatnoća da su ovi rezultati slučajni.\nNakon perioda odmora, rezultati su doživeli iznenadni porast sa 8 poena pre prezentacije sa slikama na 10 nakon prezentacije, što je primetna razlika.\nIpak, i pored druge grupe rezultata, značajni deo i dalje nije bio dosledan. Nije se pokazalo da fizička aktivnost umanjuje intenzitet besa. Kada je meren intenzitet besa učesnika na skali 0-9, gde su veći brojevi označavali intenzivniji bes, prosečan rezultat iznosio je 4,2 poena pre fizičke aktivnosti u poređenju sa 3,9 poena nakon fizičke aktivnosti. Dakle, razlika je previše mala da bi se mogla smatrati validnom.\nI pored toga što svrha ovog istraživaja nije bila da utvrdi na koji način fizička aktivnost može da ublaži bes uopšte, dr Tom je otkrio da su bes i agresivnost u direktnoj vezi sa sniženim nivoom supstance koja umirijuće deluje na nas i naše opšte rasploženje (serotonin).\nSelektivni inhibitori na bazi serotonina često se koriste kao sredstva za lečenje ozbiljnijih poremećaja u raspoloženju, jer povećavaju nivo serotonina u mozgu i sprečavaju pojavu nasilnog ponašanja. Zbog toga se i smatra da je fizička aktivnost jedno od mogućih rešenja analiziranog problema.\nbavljenje sportomrekreacija i bessmanjenje besasportsport i besstresna zanimanjafizička aktivnostfizička aktivnost i smirenje\nSvaki dan je dva sata vozio bicikl pa se pohvalio rezultatom…


Novosti | Festival Stari Grad\nMuzički festival Stari sklopio je ugovor o zlatnom sponzorstvu sa regionalnim liderom u oblasti turizma "FIBULA AIR TRAVEL". Partner našeg zlatnog sponzora za Novi Pazar je Turistička agencija "Karavan".\nXII muzički festival STARI GRAD - Novi Pazar (konačan program)! 12.08.2016 - 14.08.2016. NOVI PAZAR. Ulaz besplatan! Rezervacije na 0644644112 . Dobrodošli!\nVodeći mobilni operater u zemlji i regionu i ove godine biće ključni partner muzičkog festivala Stari Grad. Kao i godinama unazad, ovo parnerstvo dovešće do unapredjivanja festivalskog koncepta i programa. Za sve poslovne korisnike biće organizovana prezentacija MTS-ovih usluga tokom drugog festivalskog dana (13.08. u 14 h) u galeriji Kulturnog centra Novi Pazar.\nPoslednje pripreme za ovogodišnji Muzički festival Stari grad u Novom Pazaru su u toku, a u okviru kojeg će publika biti u prilici da sluša pet žanrovski različitih koncerata.\nXII MUZIČKI FESTIVAL STARI GRAD (12.08. - 14. 08.)\nSTAGE SEBILJ: 12. avgust: Ničim izazvan (21h) 13. avgust: Lena Kovačević (20:30h) 14. avgust: Divanhana (20:30h) STAGE BAŠTA KC: 13. avgust: Aleksandra Radović (22h) 14. avgust: Vlatko Stefanovski trio (22h)\nSTARI GRAD 2015\nKoncertom Sergeja Ćetkovića biće otvoren 11. MUZIČKI FESTIVAL STARI GRAD koji se održava u subotu 8. Avgusta 2015 godine na gradskom šetalištu u Novom Pazaru sa početkom od 20 časova.


Argentina treća na Kopa Amerika, Mesi isključen (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\n07 juli, 2019 1\nU finalu Kopa Amerika večeras igraju Brazil i Peru\nFudbalska reprezentacija Argentine pobedila je Čile sa 2:1 (2:0) i posle tri decenije osvojila treće mesto na Kopa Amerika.\nArgentinci su poveli u 12. minutu kada je Serhio Aguero vešto iskoristio pas Lea Mesija.\nDeset minuta kasnije bilo je 2:0, a strelac je bio Paolo Dibala.\nČileanci su smanjili u 58. minutu pogotkom Arturo Vidala iz penala, koji je dosuđen posle konsultacija sa VAR-om, jer se prekršaj dogodio na samoj ivici kaznenog prostora.\nObe ekipe su veći deo meča odigrale sa igračem manje, jer su u 36. minutu Lionel Mesi i Gari Medel dobili direktne crvene kartone nakon međusobnog guranja na ivici fizičkog obračuna pored gol-aut linije, kada je lopta već izašla izvan terena.\nČileanci su još od 17. minuta ostali bez napadača Aleksisa Sančeza, koji je zbog povrede morao da napusti igru.\nU finalu Kopa Amerika večeras igraju Brazil i Peru.\nMarko Pavlović · 07 juli, 2019 10:54\nBravo! Napred Brazil!


Prirodni lekovi protiv depresije – Radio COOL OPOVO 107,70mhz FM107.70mhz Fm MAGAZIN\nPrirodni lekovi protiv depresije svako od nas se u zavisnosti od raznih okolnosti ponekad oseca depresivno. Povremeni osecaj tuge je najnormalnije ljudsko osecanje isto toliko koliko i osecaj srece. Medjutim, ukoliko ste tokom duzeg vremenskog perioda izrazito neraspolozeni bez prepoznatljivog razloga postoji mogucnost da je u pitanju depresija a ne samo prolazno neraspolozenje.\nOvakvo stanje nije ni malo prijatno a ni zdravo. Dugotrajna nelecena depresija moze prouzrokovati jos teze psihicke poremecaje, zato je treba shvatiti ozbiljno i na vrema leciti.\nDakle, nije sramota biti depresivan i treba znati da je ova bolest uglavnom izleciva.\n4. U prici vezanoj za neurotransmitere bitnu ulogu igra serotonin, poznat i kao hormon srece. Naime, hemijski proces izmedju hormona i nervnih celija daje nam sposobnost da osetimo zadovoljstvo i srecu. Nedostatak serotonina u organizmu definitivno dovodi do loseg raspolozenja i depresije. Ovaj hormon nastaje u telu kao reakcija na hranu koju jedemo. Zato osobe koje pate od depresije treba da unose hranu koja podstice lucenje serotonina sto ce lancano izazvati bolje raspolozenje. Namirnice koje uticu na povecanje nivoa serotonina su crna cokolada, avokado, piletina, jogurt, sir i sve namirnice bogate omega-3 masnim kiselinama. Dakle, tu su i orasi, riblje ulje, seme lana. Verovali ili ne, ovo je zaista “hrana za srecu” kojom mozete leciti depresiju.\n5. Vitamin D – Ukoliko patite od depresije koja se po pravilu pojavljuje samo u zimskom periodu, verovatno da se radi o nedostatku vitamina D. Ovaj vitamin proizvodi se u telu pod uticajem suncevih zraka a on zatim, takodje utice na podizanje nivoa serotonina u mozgu. Osim toga, vitamin D ucestvuje i u procesu proizvodnje neurotransmitera dopamina jos jedne vazne supstance odgovorne za raspolozenje. U zimskom periodu kada ima veoma malo suncanih dana moze lako doci do nedostatka vitamina D u organizmu, pa dok cekate prolece pokusajte da ovaj vitamin nadoknadite kroz ishranu. U razvijenim zemljama sveta najpoznatiji prirodni lek za to jeste ulje jetre bakalara. Zatim, mogu posluziti i sardine, skusa i losos. Ipak, ne ocekujte cudo dok vas sunce ne ogreje i na vasem licu izmami sjajan osmeh.\n6. Fizicka aktivnost – Mozda ce zvucati kao fraza ali “u zdravom telu zdrav duh” je vise nego istinita izreka. Redovna fizicka aktivnost, hodanje i vezbanje podsticu mnoge bitne procese u telu koji cine da se ne samo fizicki vec i mentalno osecamo zdravo. Zatim, ne dozvolite da vas preplavi dosada. Od dosade samo jedan korak vodi do depresije a od depresije uz fizicku aktivnost i manuelne poslove samo smo nekoliko koraka do zdravog raspolozenja.\n7. Prirodni ambijent – Depresija je sve rasprostranjenija bolest savremenog drustva od koje daleko cesce oboljevaju osobe koje vecinu svog zivota provode u gradskoj vrevi okruzene betonom i tehnickim uredjajima, od onih koji zive na selu, rade u basti, imaju kontakt sa zivotinjama i slicno.\nBoravak u prirodi, pored vode, zelenila, cvrkut ptica, plavetnilo neba, miris zive vegetacije, definitivno nikoga nece ostaviti ravnodusnim. Cak i kratak boravak u prirodi izuzetno prija mentalnom zdravlju. Zato, okrenite svoje lice prirodi kad god za to imate slobodan momenat i iznenadicete se efektom. U prirodnom ambijentu depresija lako postaje proslost.


2426\tObjavljeno 26 januar 2020 Autor: Bojan Trgić\n- Ko je organizuje?\nMikro mreža i ta ekipa.\n- Ma neću ići. Imam nekog posla.\nPoštovani, proslava Dana Republike Srpske počinje u 11 časova na platou Kulturnog centra, gdje će obraiti politički vrh našeg grada, nakon toga biće organizovan prevoz na centralnu proslavu Dana Republike u Banjaluku.\nOvaj poziv se ne odbija. Pogotovo ga ne odbijaju profesori, koji slijepo slušaju establišment i svojim primjerom pokazuju kako učenici ne treba da misle svojom glavom. Profesora srpskog jezika i književnosti nema na promociji knjiga, profesora fizičkog vaspitanja na utakmicama, profesora psihologije na raznoraznim radionicama, niti ostalih profesora ima na predstavama i brojnim drugim kulturnim manifestacijama. Čast izuzecima.\nPrije nešto više od mjesec dana udruženje „Centar modernih zanja“ je organizovalo predstavu „E moj vaspitaču“ u Kulturnom centru Gradiška. Posjećenost je bila izuzetno mala, iako smo sve škole napismeno, a neke u usmenom obavijestili o ovom događaju. Đaka iz srednjih i osnovnih škola skoro da nije ni bilo, tek poneki roditelj s djetetom je došao, da ne govorim o profesorima, kojih nije bilo ni na vidiku.\nŠta rade ti profesori?! Da li se njihov posao svodi na to da dođu u školu, ispričaju svoje i završe čas? Jesu li svjesni da oblikuju nečije glave, razmišljanje i ostalo. Kada vidim da neko kritikuje mlade, kao da mi prstom bode oko. Za jednu kritiku mladih, potrebno je deset kritika obrazovnog sistema.\nSrce me zabolilo kada sam vidio koliko malo ljudi je prisustvovalo promociji knjige Neleta Krajlića u KC-u. Pa zar nisu generacije stasale uz Nadrealiste i Zabranjeno pušenje, zar vam nije važno ni to što se kultni skečevi i dan danas prepričavaju. Profesore, gdje si? Šta radiš? Možda je Nele u pravu kada profesoru Miljenku Popoviću kaže: „šta pa profesore“.\nProfesore, ko je tebe ucijenio? Ko ti je ubio entuzijazam mog profesora Gaše, koji je znao đake naučiti da čitaju. Sjećam se kada sam na času srpskog pričao o Ani Karenjini, tada srednjoškolac kome je sve bilo bitnije od Ane Karenjine je pročitao tih hiljadu stranica. U svom izlaganju sam rekao rečenicu „ona njega nije vol'la“, Gašo mi je dao dvicu. Kada sam ga pitao zašto profa dvica, jer sam ocjenu tek naknadno vidio, kratko mi je odgovorio „možeš ti mnogo bolje da se izražavaš“. Gašo je meni približio književnost, naučio me je da čitam, da zavolim čitanje, a ne da mi je to moranje.\nKoliko će đaci poštovati profesore direktno zavisi od profesora i škola, njihovog autoriteta, koji se formira upravo na vaspitanju i obrazovanju, a ne samo pukom predavanju gradiva. Profesori se ne oglašvaju nigdje, sve ide mimo njih, ćute i na društvenim mrežama i ne utiču ja javno mnjenje zaboravljajući da im je to misija kao i predavanje na času.\nNa kraju se možemo zapitati koliko ima đaka koji na profesore gledaju upravo onako kako glasi jedna rečenica iz Glave šećera „I ono jadno nekog uči“, a riječi e moj profesore su dopuštene svakome, pa se mi možemo pitati zbog čega nam je ovako u društvu.


Javna tajna: Ko ubija policajce u BiH, ko štiti ubice, a kako se montiraju procesi...? | DEPO Portal\nČEMU SE MOGU NADATI 'OBIČNI SMRTNICI'\nJavna tajna: Ko ubija policajce u BiH, ko štiti ubice, a kako se montiraju procesi...?\nNedjeljni magazin15.11.19, 12:27h\n“Ubiju policajce i nikome ništa. Pa čemu se onda možemo mi, obični smrtnici, nadati. U BiH je pravda spora i nedostižna"\nPiše: Admir Drinjaković\n#policija #ubistva #montirani procesi #politička elita #pravda #istina #kriminal #javna tajna


Zakazivanje novog pregleda - medex.emis.ba\nOdaberite polikliniku sa liste\n- Poliklinika "Atrijum" Sarajevo - Poliklinika "Karabeg" Sarajevo - Poliklinika Agram Sarajevo - Dental Ortodont Centar Dr Bandić Sarajevo - Poliklinika SaNaSa Grbavica Sarajevo - Poliklinika Dr. Nabil Sarajevo - Poliklinika "Dr. Al Tawil" Sarajevo - Poliklinika Orthos Sarajevo - Poliklinika SaNaSa Ilidža Ilidža - Poliklinika "Sunce" Zenica\nKliknite na gornji izbornik i odaberite polikliniku gdje želite rezervisati termin za pregled. Unesite nekoliko rijeći koje predstavljaju naziv poliklinike i nakon filtriranja liste pritisnite tipku Enter.\nZa generalnu pomoć nazovite nas na telefon:\nDetalje svih poliklinika pogledajte na sljedećem linku:\n[ poliklinike ]\nU slučaju da Vam više odgovara direktan poziv, možete direktno konatktirati odabranu polikliniku na telefon:\nZa nastavak procedure, kliknite na dugme 'prihvati'


Novak-Djokovic-cestitao-rodjendan-malom-japanskom-teniseru-Kodjiru-video | Sport | Ostali sportovi\nNovak oduševio još jednog klinca - "japanskog Đokovića": Kažu da je loš momak, a on dokazuje da je car! (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n15.07.2021. / 09:17\nNovak Đoković obradovao je japanskog tenisera Kođira čestitkom za šesti rođendan.\nZnaju zapadni mediji često za Novaka Đokovića da kažu da je "loš momak", ali zaboravljaju da uvijek i za svakoga nađe vremena!\nObradovao je poklonom jednog dječaka poslije Rolan Garosa, potom i djevojčicu na Vimbldonu, dok je mladom japanskom teniseru Kođiru Nosukeu, koji ga obožava, na divan način čestitao šesti rođendan i tako ga oduševio.\nNjegov otac često na društvene mreže kači snimke sa treninga, na kojima se vidi da Kođiro dosta kopira iz Novakove igre, a sada mu je idol čestitao i rođendan!\n"Srećan rođendan, Kođiro prijatelju! Izgledaš sjajno, pratim tvoj tenis i tvoj napredak, želim ti sve najbolje i nadam se da ću te vidjeti na Olimpijskim igrama!", kazao je Đoković koji je tako ispunio veliku želju malog Japanca.\nU video-poruci Novaka Đokovića mnogi su vidjeli i potvrdu da će učestvovati na Olimpijskim igrama, ali je vrlo vjerovatno da je ona snimljena ranije, prije odluke o zabrani publike.\nNovak Djokovic surprises a young Japanese fan.pic.twitter.com/B0qozdkRrA\n— José Morgado (@josemorgado)July 14, 2021\nPogledajte i kako Kođiro uči od Novaka...\nUpravo gledate Druga strana mirnog Ulcinja: Noćni život o kome se priča! 0 Video Pre 47 min Posjetili smo Ulcinj i uvjerili se da su sve priče o noćnom provodu istinite!


Reporteri VAmateri: Članovi PSD Magleš u poseti Sloveniji - Valjevo\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 23. May 2018.\tComments Off on Reporteri VAmateri: Članovi PSD Magleš u poseti Sloveniji\nU okviru radničkih sportskih igara Gorenja uvek ima pešačenje do nekog od vrhova u blizini Velenja. Ove 2018 g. to je bio Paški Kozjak 1108 mnv, nas četvoro planinara i prijatelja PSD Magleš nakon takmičenja u kuglanju smo iskoristili priliku u učestvovali sa ostalim kolegama iz matične firme Gorenje Velenje ( oko 120 učesnika) u pohodu na Paški Kozjak.\nUjutro nas budi cvrkut ptica u Banji Dobrna gde smo smešteni,ustajanje u 06:00 i spremanje jer nam prevoz do centra Velenja odakle počinje pešačenje stiže u 06:45.\nJutarnji vazduh miriše i mami u šetnju po parku banje dok prevoz ne stigne. Hvala kolegama Alenki i Joži na svesrdnoj i nesebičnoj pomoći da organizujemo se i učestvujemo u ovom pohodu.\nVoda dobro dođe da se ugasi žeđ,mada ima i drugih tečnosti pogodnih za te svrhe. Za sam vrh smo ostavili Valjevsko pivo da nazdravimo na uspešnom usponu.\nOdmor nakon uspona u planinarskom domu na 960 mnv.\nObeležje na vrhu postavljeno 01.05.2018. U dalji se vidi Uršlja Gora 1699 mnv. Vidimo se na novim akcijama PSD Magleš Valjevo.\nSamo V E D R O.\nPaški Kozjak PSD Magleš Slovenija Valjevo\t2018-05-23\nTagged with: Paški Kozjak PSD Magleš Slovenija Valjevo\nPrevious: Poljoprivrednici našeg kraja posetili Međunarodni sajam poljoprivrede\nNext: PSD Magleš Valjevo – Izložba slika povodom 70 godina postojanja


Honor forum - zvanična podrška proizvođača - Strana 6\nHonor forum - zvanična podrška proizvođača\nStrana 6 od 12 Prva ... 2345678910 ... Poslednja\nPrikazani rezultati od 76 do 90 od ukupno 167\nTema: Honor forum - zvanična podrška proizvođača\n09.03.2018., 11:01 #76\nRAM: 4X4GB Kingston 1333MHz\niscekujemo ga sa nestrpljenjem.\n09.03.2018., 11:40 #77\nKupio sam Honor 9 pre tri dana, preko Telenora. Za taj model sam se odlučio najviše zbog odličnih iskustava sa modelom Honor 7 koji sam koristio dve godine...\nNe radi mi "autorotate" opcija. naravno, proverio sam da li je uključena... Da li se ovo često pojavljuje kao problem kod ovog modela? Čini mi se da sam video po netu da se sa 8com dešavalo... Da li je to softwerski problem? Zeleo bih da izbegnem slanje uradjaja u servis ako je moguće, tim pre što ne izgleda kao hardwerski problem nego bug? Da li će možda predstojeći update operativnog sistema da otkloni ovaj bug?\nHvala unapred na konstruktivnom odgovoru koji podrazumeva više od "vratite telefon na fabrička podešavanja / hard reset" i ostalih zahvata koji u 99% slučajeva nemaju efekat sem po nerve\n13.03.2018., 15:22 #78\nVendor official support\nCitiram korisnika: DilanDog\nznamo da možda naši predlozi rešenja nisu uvek najpopularniji ali dajemo rešenja koja su se u praksi pokazala najdelotvornija\nBug u softveru ne postoji jer bi u tom slučaju svi uređaji sa tom verzijom softvera imali identičan problem. Kao što si i pretpostavio jeste prvi predlog rešenja data factory reset. Naravno, iskoristi mogućnost backup-restore opcije preko SD kartice i na taj način ti proces vraćanja na fabrička podešavanja neće uticati na podatke i podešavanja.\nUkoliko to ne pomogne, sledeća opcija koja takođe nije popularna je servis. Ukoliko bude potrebno da se telefon šalje na servis, možeš nam pisati pa da se dogovorimo sa njima da se telefon pregleda po prioritetu.\n20.03.2018., 10:52 #79\nHonor 8 lite ima problem sa auto regulacijom pozadinskog osvetljenja.\nProblem je nastao kada sam uradio zadnji update.\nPoslato sa PRA-LX1 uz pomoć Tapatoka\n21.03.2018., 11:11 #80\nCitiram korisnika: dejan.stanic84\nda li si probao da nakon update-a uradiš data factory reset? Koja je verzija softvera (build number) sada u tvom telefonu?\n22.03.2018., 23:06 #81\nC432B189 verzija softvera.\nSa resetom je probano i nije dalo rezultate.\n23.03.2018., 18:22 #82\nCitiram korisnika: Honor Srbija\nu prethodnom postu smo naveli da je naš savet da se informacije sa stranih foruma uzimaju sa dozom rezerve jer verzije softvera za Srbiju ili bilo koju drugu zemlju ne moraju da budu iste i zasebno se testiraju.\nDa li si nakon update-a probao da uradiš backup a potom data factory reset? Može da se desi da je prilikom update-a došlo do greške i u takvim situacijama vraćanje na fabrička podešavanja može da reši problem.\nUkoliko to ne pomogne, sledeća opcija je odlazak u servis. Sam softver za Srbiju je puštanja testiran i na njemu nije uočen problem koji si naveo.\nJavi nam ishod i da li možemo još nekako da pomognemo\nNapokon sam uspeo da rešim problem i to preko Honor-Personal Center foruma. Uradio sam Wipe cache partition i GPS je ponovo počeo da radi.\n23.03.2018., 18:34 #83\nCPU: Intel G4560\nOS: Win 10 Pro (x64)\nJedno pitanje za vas.\nKrajem maja,pocetkom juna mi istice ugovor u telenoru i hteo bi opet neki mob kod njih uzeti da bude opet vasa marka posto sam sa sadasnjim Honor 5x zadovoljan i to 2 komada.\nE,sad mi se svidja neki u rangu mate 10 lite,pa me zanima posto sigurno taj mate nece biti za 2 meseca u ponudi,jel se ocekuje neki slican njemu po specifikaciji tad?\nCini mi se da stize p20 lite,ali koliko videh ima nesto slabiju specifikaciju od mate,a voleo bi ili isti ili jaci da bude od tog mate 10 lite.\nPoslato sa KIW-L21 uz pomoć Tapatoka\n27.03.2018., 14:34 #84\nIzgleda da je to to za Huawei podrsku...nema vise\n29.03.2018., 15:35 #85\nkako mogu da proverim koliko sam pricao ( odlazni i dolazni pozivi) da li mozda ima neka aplikacija, posto ne mogu da nadjem na uredjaju(honor 8 dual sim)?\n09.04.2018., 08:24 #86\nCPU: I5 7600 + Artic Cooling Freezer Xtreme Rev. 2\nMoBo: Asus Z270-K\nRAM: 2x4GB Kingston HyperX 2400\nVGA: MSI 1050Ti\nMON: Dell 23''\nHDD: Samsung 850, Seagate 1TB\nOPT: Optiarc 7200S\nCase: ThermalTake V4, Cooler Master 750W\nCitiram korisnika: DZOSUA\nIzgleda da Honor ipak nije drugačiji...\n12.05.2018., 17:33 #87\nJa imam Honor V9, na internacionalnom trzistu poznatiji pod nazivom Honor 8 Pro. S obzirom da sam Honor kupio u Kini, imam kineski softver gde sam sam integrisao Google service u potpunosti. Medjutim, iako mi je telefon na engleskom, mnoge stvari su i dalje na kineskom. Model mog telefona je DUK-TL30 (u poredjenju sa blizancem Honor 8 Pro - DUK-L09). Ono sto mene zanima je - da li postoji internacionalni firmware rom za Honor V9? Ako postoji, da li neko moze da mi okaci pun naziv tog firmware-a? Ili da li je moguce da se firmware sa Honor 8 Pro stavi na Honor V9, posto govorim o telefonima koji su u potpunosti isti, samo im je naziv razlicit? Unapred hvala!\n16.05.2018., 12:05 #88\nimam jedno "nezgodno" pitanje ali nadam se da cete mi iskreno odgovoriti (jer na kraju oba telefona su serije Huawei )\nvec dugo se dvoumim izmedju kupovine Honor 8 lite i p10 lite, te sam gledao dosta usporedbe i na kraju nisam uspio sam da dodjem do zakljucka.\nDa li bi mogli da ukratko usporedite neke prednosti i mane ova dva telefona. Vidim da su cijenom priblizni, a i performansama.\n16.05.2018., 18:50 #89\nRAM: 48GB DDR4\nVGA: GTX 1060 3GB\nMON: 2x DELL P2414H\nHDD: samsung 970 evo\nCase: Thermaltake V51\nTV: LG 47LB700\nZasto kod nas nema HONOR 10? Zasto ce kod nas cena 50% veca nego u celom svetu ?\nDark Angel: Ja licno preferiram Zalmanove coolere i sama pomisao da su mi u kucistu daju subjektivno neki lep osecaj Bane87: Kada su ventilatori na LOW, vlada apsolutna tisina.\n17.05.2018., 20:48 #90\nCitiram korisnika: isnogood\nNema, zato sto je tek izasao. Bice.\nSto se tice cene, kao i sve u ovoj pisljivoj drzavi je tako. Ako hocete normalne cene i normalnu drzavu, onda se izlazi na ulice i debele demonstracije, a ne da se sedi kuci u letargiji. Zna se kako se sve resava.\nNavigacioni meni Honor - podrška proizvođača Vrh\nSva vremena su po GMT +2. Trenutno vreme: 11:30.


Dvokrilna kapija 174 DK 174 | JoilArt kovano gvožđe - Beograd\nDimenzija: L= 2900mm H=1800mm\nDvokrilne kovane kapije izrađujemo od elemenata od kovanog gvožđa koje takođe možete naći u našoj ponudi. Dvokrilna kapija 174 je izrađena kompletno od metalnih cevi i limova #1mm. Dvokrilne kapije sa limovima pružaju dodatnu privatnost i zaštitu. Sve naše kapije se mogu dodatno izmeniti i dodati kovani elementi kako bi dobili unikatnu kombinaciju za vašu kapiju za dvorište. Kontaktirajte nas kako bi ste dobili cenu naših kovanih kapija. Naši modeli se mogu primeniti i na kapije i ograde.


2PCS/divno Uočio Jelena 3/vila Patuljak/terraium Ukras/smole Zanata/bonsai/US/djeci Poklone/ Kategorija Kući Dekor - Collection-cheap.news\nIme : divno uočio jelena 3\nPaket uključuju : 2pcs * divno uočio jelena 3\nSvi predmeti su u skladištu i bit će poslan u roku 7 dana tvoja isplata biti primio i potvrđena. (Bez Vikenda i Praznicima)\nMušterija-šalju u kupovinu iskustvo je uvek bio naš cilj i želimo da budeš potpuno zadovoljan svaki predmet koji si kupovinu na netu iz naše radnje. Ako niste zadovoljni sa stavku da si je kupila od nas, možete se vratiti predmet u 14 dana reda sastanak za povrat novca od cijena, minus isporuka & rukovanje naknade. (Bilo "Slobodna Isporuka" stvar vratila će imati odlazni teretni optužba odbija od ukupnog vratiti.) .Pariz kontaktirajte nas prije nego što se vratiti robu. Povratne


Osječki sastav Kandžija objavio novi album "Plafon" | Balkanrock.com\nNaslovna Vesti Novi albumi Osječki sastav Kandžija objavio novi album „Plafon“\nU samizdatu „Zlatne Žbice“, nakon četiri godine mirovanja, Kandžija se ponovo probudio sjajnim albumom interesantnog naziva „Plafon“. Ovaj projekat sadrži trinaest numera među kojima su uvrštene i one veoma poznate Magična butra, Seljak, Državna sisa.\nIako je čitav bend ostao bez nekih članova, pa je u skladu sa tim naziv benda ostao bez drugog dela naziva „Gole žene“, ekipa koja je ostala nimalo ne zaostaje svojim kvalitetom i krajnjim proizvodom u vidu ovo audio-vizuelnog noviteta. Tu su neizbežni Kandžija, Matej Huljev, Toxara, Filip Mesarić i Goran Pavlović, uz tu ekipu na albumu su izgostovali klavijaturista Davor Zanoški (Elemental) i violinistkinja Barbara Vlainić.\nUkupno gledano, čitava ova koncepcija ima veoma kvalitetnu priču. Makar i da niste ljubitelj hip-hop zvuka, nemelodijskih recitovanja i matrica, treba posvetiti pažnju ovom albumu, jer on je sve, samo ne žanrovski ograničen. Sa druge strane, sami tekstovi pesama toliko su satirični, samokritični, u nekim delovima čak i cinični, da u pojedinim trenucima deluju kao antireklama. Ova ekipa uradila je sjajnu stvar u tom pogledu, veoma zrelu i višeslojnu, da je nemoguće da se nekome ne dopadne makar samo u nekom minimalnom segmentu.\nAlbum se može preslušati na svim muzičkim internet platformama, a najavljeno je i skorašnje fizičko izdanje.\nNovi spot benda Alitor za pesmu Present Tense\nCorey Taylor najavljuje solo album\nSpot za singl “Stvari” grupe Ljudi u glavi\nPrvi singl benda Poslednja TV generacija, “Jeftina pesma”


У недјељу парастос жртвама усташког терора | Јадовно 1941.\nU nedjelju parastos žrtvama ustaškog terora\nU Palančištu kod Prijedora u nedjelju, 26. oktobra, biće obilježeno 72 godine od pokolja u ovom selu, u kome su ustaše za samo jednu noć na zvjerski način ubile 342 stanovnika srpske nacionalnosti, među kojima 226 djece.\nU crkvi u Malom Palančištu biće služena sveta liturgija u 9.00 časova, a parastos za nevino postradali narod u 10.00 časova.\nJerej Srpske pravoslavne crkve Vladislav Vučanović pozvao je porodice i poštovaoce postradalog naroda i sve ljude dobre volje da svojim prisustvom doprinesu da se tragični događaji nikad ne zaborave.\nS ciljem očuvanja sjećanja na nedužno stradale stanovnike Velikog Palančišta prije tri godine osnovano je Udruženje potomaka i poštovalaca civilnih žrtava rata 1941-1945. Veliko Palančište.\nPotpredsjednik Udruženja Miloš Stojanović rekao je da su, prema podacima Istorijskog arhiva u Beogradu, ukupan broj stradalih stanovnika Velikog Palančišta u Drugom svjetskom ratu čine 464 civilne žrtve ustaškog terora i 72 lica stradala u NOB-u, što je skoro polovina od ukupno 1.080 stanovnika, koliko je selo brojalo po popisu iz 1941. godine.\nUdruženje je osnovano u namjeri da povede brigu o civilnim žrtvama na način na koji se vodila i dalje vodi briga o vojnim žrtvama.\nSUBNOR, kao organizacija koja se brine o borcima, uvijek je imala podršku države, dok slična organizacija, ali za pitanja civilnih žrtava, nikada nije postojala, zbog čega su civilne žrtve Drugog svjetskog rata bile uvijek u sijenci vojnih.\nSjećanje na ustaške zločine u Palančištu prijedorski SUBNOR organizovao je protekle nedjelje.\nZa sredinu decembra prijedorski Muzej Kozare planira istorijsku izložbu posvećenu stradanju civila Potkozarja za vrijeme Drugog svjetskog rata u okviru koje će biti prikazan dokumentarni film u režiji akademskog slikara Zorana Radonjića, novoimenovanog direktora Muzeja Kozare.\n20.10.2012. – Veliko palančište: parastos i komemoracija


Osiguranje, rent a car Beograd, aerodrom Nikola Tesla | ZIM\nOsiguranje rent a car vozila - Kombinovano kasko osiguranje sa učešćem u šteti\nSva rent-a-car vozila su osigurana od autoodgovornosti ( obavezno osiguranje u slučaju da naš automobil ošteti drugo vozilo) i takođe sva vozila imaju kombinovano kasko osiguranje sa učešćem u šteti, ukoliko je štetu prouzrokovao najmoprimac (klijent) ili nepoznato NN lice tokom ugovorenog najma (zatečeno oštećeno dok je bilo parkirano, i td.). Učešće u šteti se obračunava po dva osnova, apsolutno učešće i relativno učešće najmoprimca / klijenta u šteti.\nKombinovanim kasko osiguranjem obuhvaćeni su sledeći rizici: saobraćajna nezgoda (sudar, udar, prevrtanje, iskliznuće, survavanje, kao i ostala uništenja ili oštećenja vozila prouzrokovana od iznenadnih događaja pod dejstvom mehaničke sile, nezavisno od volje osiguranika / vozača), oštećenja prouzrokovana iznenadnim termičkim ili hemijskim delovanjem spolja,pada ili udara nekog predmeta, požara, udara groma, eksplozije osim eksplozije nuklearne energije, oluje, grada, snežne lavine kao i pada snega i leda na vozilo, pada vazdušne letilice, manifestacija ili demonstacija, zemljotresa, odron zemljišta ili obrušavanje zemljišta i stena,oštećenja tapacirunga u vozilu prilikom pružanja pomoći licima povređenim u saobraćajnim nezgodama ili na drugi način, namerno prouzrokovane štete na osiguranoj stvari radi sprečavanja veće štete, kao i mere preduzete za smanjenje otklanjanje štete, poplave, bujice i visoke vode i potapanja vozila. Za prijavu štete po kasko polisi potreban je policijski zapisnik ( za sve štete na vozilu preko 200.00 eur ili 24.000 RSD). Potrebna je posebna prijava za svaki štetni događaj, štetu. Trošak izdavanja policijskog zapisnika, kao i eventualne druge administrativne troškove nastale, snosi najmoprimac, odnosno klijent. Trošak izdavanja novih registrarskih tablica, saobraćajne dozvole, registracione nalepnive i zelenog kartona ne pokriva osiguranje i taj trošak snosi najmoprimac / klijent.\na) Ukoliko neovlašćeno da drugom licu da upravlja / koristi automobil. b) Ukoliko upravlja vozilom pod dejstvom alkohola ili droga. c) Ukoliko je vozio neprilagođenom brzinom ili van asfaltiranog puta. d) Ukoliko je prekršio saobraćajne propise i zakone zemlje gde se nezgoda desila. e) Nesavesno postupanje sa vozilom. f) Ukoliko je vozilo parkirano van predviđenog mesta za parking. g) Ukoliko prenosi građevinski materijal, zapaljive tečnosti, tečnosti koje ostavljaju neprijatan miris, hemijske supstance, itd. h) Ukoliko izgubi ključeve i dokumenta, ili ukoliko dođe do krađe kola kao posledica gubljenja ključeva.


PARTIZAN IMA NAJBOLjU ŠKOLU U EVROPI: Zemunelo fabrika talenata, slavni Ajaks gleda u leđa crno-belima | Fudbal | Novosti.rs\nV.N. | 21. oktobar 2019. 17:46 | Komentara: 3\nStrahinja Pavlović i Filip Stevanović Foto M.B.\nPARTIZAN ispred Ajaksa, Sportinga, Dinama iz Kijeva... Institut za naučna istraživanja u sportu objavio je danaslistu klubova koji imaju najviše igrača širom Starog kontinenta poniklih u školi, i na njoj su crno-beli, sa 75 fudbalera, prvi, pošto imaju fudbalere u 31 evropskoj zemlji.\nDa podsetimo, Partizan je 2017. bio na 13. mestu ove liste, prošle je napredovao za deset mesta, a ove je za tri igrača preskočio verovatno najveći rasadnik fudbalskih talenata na Starom kontinentu - Ajaks.\nCrvena zvezda se sa 59 fudbalera širom Evrope nalazi na šestom mestu, iza Partizana, Ajaksa, Sportinga i dva Dinama (Kijev i Zagreb), dok je Vojvodina odmah iza crveno-belih sa 56 igrača koji fudbalski hleb zarađuju izvan domovine. Situacija je, naravno, sasvim drugačija kada se u obzir uzme samo pet najjačih liga, gde srpskih klubova nema među prvih 20. Predvodnik je Real Madrid sa 39 igrača, a slede Barselona (34), Lion (30), Mančester junajted (28), Valensija (24)... n


Biljke koje svetle • Poportal\n25/12/2017 02/04/2020 P.Panović0\nTim naučnika (istraživača) sa MIT Univerziteta napravili važan proboj u potrazi za stvaranjem biljaka koje svetle u mraku. Ove njihove svetleće biljke su nazvali „Plant Nanobionics“….\nInženjeri i naučnici sa MIT su ugradili nanočestice u lišće biljke koja je uzrokovalo da biljke „biljke koje svetle“ odnosno biljke su davale prigušeno svetlo neprekidno tri i po sata!\nNjihov je sledeći cilj je kako oni kažu stvoriti biljke koje će dovoljno da svetle da bi mogle na primer da osvetljavaju na primer radni prostor ili deo kuće. Krajnji cilj tim naučnika sa MIT Univerziteta je zamena mnogih funkcija koje trenutno obavljaju električni uređaji.\n„Naša vizija je napraviti biljke koje će funkcionistati na primer kao stona svetiljka – svetiljka koju ne morate priključiti. Svetlost koju pokreće metabolizam same biljke“, izjavio je Michael Strano, profesor hemijskog inženjeringa na MIT Univerziteta i autor nedavno objavljenog istraživanja o nanobionici biljaka.\nPrethodni napori istraživača bili su na primer primena biljaka koje mogu otkriti eksplozive i prijaviti informacije pametnom uređaju, kao i biljke koje mogu pratiti uslove suše. Ipak ovaj tim naučnika se opredelio za osvetljenje, koje čini oko 20 posto svetske potrošnje energije.\nTim MIT je pakovao ove komponente u odvojene nosače nanoćelija, napravljene od materijala koja od strane američke administracije za hranu i lekove klasifikovana kao „generalno shvaćena kao sigurna“. Ovi nosioci pomažu svaku komponentu da stigne u deo biljke, kao i da ih spreči postignu koncentraciju koje bi mogla da bude štetna biljkama.\nStručnjaci sa MIT Univerziteta koji su stvorili „svetleće biljke“ se nadaju će uspeti u bliskoj budućnosti da pretvore drveće – biljke u izvore svetlosti i da stvore svetleće biljke koje će sijati dokle god biljke budu organski žive.


Akušersko nasilje -- stara boljka žena u Srbiji\nAkušersko nasilje — stara boljka žena u Srbiji\nAUTOR Centar za Mame | U Menjamo porodilišta, Važno je\nAkušersko nasilje nije nova tema; to je tema koja je već godinama povremeno aktivna. Ove godine se o njoj dosta govorilo, od nedavnog potresnog svedočenja novinarke, do razgovora mama na društvenim mrežama početkom ove godine.\nI Centar za mame se bavio ovom temom. Trudili smo se da nastavimo ono što je započela građanska inicijativa Majka hrabrost koja je tu temu među prvima pokrenula.\nPre 6 godina smo sproveli istraživanje o iskustvima žena u porodilištima koje je dalo zabrinjavajuće rezultate. Od tada se ništa nije promenilo.\nNaše istraživanje je bilo deo regionalne kampanje Sloboda rađanju čiji je cilj bio da skrene pažnju javnosti na tretman žena i njihova prava na porođaju, kao i na važnost dobre komunikacije između osoblja i porodilja tokom porođaja. Kampanja je okupila aktivistkinje iz svih zemalja bivše Jugoslavije, a sama činjenica da su se žene za samo nekoliko nedelja mobilizovale, organizovale i osmislile kampanju, potpuno volonterski, govori dovoljno o tome da tretman žena ni u jednoj od tih zemalja nije na zadovoljavajućem nivou i da u svakoj treba da se popravi.\nNaše istraživanje pokazalo je da su porodilišta u Srbiji mesta gde trudnice dolaze sa strepnjom i porađaju se u neprijatnoj atmosferi, gde im nepoznati ljudi ne objašnjavaju šta se događa, niti ih podržavaju pri porođaju, već prate svoj plan porođaja i donose odluke umesto njih samih. Stanje žene u trenutku kada na svet donosi novo ljudsko biće zbunjeno je i uplašeno, a iskustvo na porođaju ne dopinosi njenoj dobrobiti, niti doprinosi odnosu sa bebom i partnerom, već ga pogoršava. Iz porođaja je gotovo u potpunosti isključen otac, a i kada prisustvuje porođaju, on je prisutan prvenstveno kao osiguranje da neće biti verbalnog maltretiranja porodilje, a ne kao podrška i pomoć pri porođaju.\nNeke od zabrinjavajućih brojki iz našeg istraživanja su:\n● Samo 37% žena imalo je “privilegiju” da odluči kako želi da se porodi.\n● Iako je medicinsko osoblje u zakonskoj obavezi da pre svakog postupka i zahvata objasni sve pozitivne i negativne strane tog postupka, to je urađeno u samo 24% slučajeva.\n● Skoro dve trećine ispitanica (63%) je tokom porođaja bilo žedno, a petina (20%) gladno.\n● 65% žena nije bilo uključeno u donošenje odluka prilikom sopstvenog porođaja, a 63% žena smatra da njihovo mišljenje nije bilo uvaženo ni poštovano.\n● Osećaj da nemaju kontrolu nad događajima tokom svog porođaja imalo je 73% ispitanica, a skoro polovina (45%) nije se osećalo zaštićeno i sigurno, dok se skoro isto toliko žena (44%) osećalo usamljeno.\n● Skoro polovina ispitanica (46%) izjavilo je da sa doktorkama, doktorima i ostalim osobljem nije imalo odnos poverenja i razumevanja, a kod sličnog broja (43%) osoblje se nije ponašalo ljubazno, uslužno i strpljivo za vreme porođaja i u postporođajnom periodu. Kod velike većine žena (75%) zdravstveni radnici/ce koje su sretale tokom porođaja, nisu se predstavili imenom, prezimenom i/ili strukom.\n● Kada je reč o doktorima/kama, čak 47% žena je izjavilo da nisu poštovali njihove želje, njih 39% nisu saznale ni njihova imena, niti su im objašnjeni porođajni postupci (42%). Skoro svakoj trećoj ženi (29%) doktor/ka se nije ni obraćao tokom porođaja, već je samo davao naređenja medicinskom osoblju.\n● Kod trećine ispitanica (33%), iskustvo sa porođaja je pogoršalo generalno raspoloženje, a kod 19% i lično viđenje sebe. Iskustvo na porođaju imalo je i negativan uticaj na odnos sa partnerom kod 14% ispitanica, a na seksualni život u čak 27% slučajeva. 11% ispitanica je zbog lošeg iskustva odlučilo da nikad više ne rodi dete.\n● Više od polovine ispitanica nije imalo porođaj kakav su želele (56%) i očekivale (55%), ni kontrolu tokom porođaja (68%).\nNaše istraživanje je privuklo ogromno interesovanje javnosti i gotovo da nije bilo medija koji nije izvestio o njemu. Uvek zainteresovani za dobar PR, javili su se nam se i iz Ministarstva zdravlja, sazvali sastanak sa svim načelnicima/cama porodilišta u Srbiji, dali nam priliku da predstavimo rezultate, na kraju predložili neke kozmetičke izmene i obećali dalje promene u bližoj budućnosti.\nNišta se nije promenilo, ni ministar, ni tretman žena u porodilištima.\nMi smo posle kampanje pisali pisma, podsećali na obećanja, zvali i zvali, ali bez rezultata. I ako mi, kao najveća organizacija za prava mama ne možemo da dobijemo odgovor, kako će se bilo šta promeniti?\nMoramo da priznamo, kampanja Sloboda rađanju je jedan od naših najvećih neuspeha. Zašto neuspeha? Njen cilj nije bio da skrene pažnju na višedecenijski problem, nego nešto da promeni… a nismo uspele ništa da promenimo.\nOtkako postoji Centar za mame, mi se zalažemo za aktivno građanstvo. Govorimo i verujemo da ljudi imaju moć da promene stvari, svojim primerom pokazujemo da to može… osim kad se ispostavi da ne može, kao što je primer sa porodilištima. Posle svih ovih godina, shvatile smo da je promena uslova u porodilištima moguća ako se dese ove dve stvari:\nPotrebna nam je veća rodna ravnopravnost. Dr Vuk Stambolović je odavno rekao da kakav je odnos prema ženi u društvu, takav je i porođaj. Pa, hajde da promenimo taj odnos.\nPotrebni su nam drugi ljudi na mestu gde se donose odluke. Mame, ovo je poziv za vas da se uključite. Porođaj je političko pitanje, kao i sve ono što utiče na naše živote. Posle 9 godina aktivizma možemo da zaključimo da se zakoni i prakse koje nisu dobre tako menjaju, ne protestima pa čak ne ni kampanjama, a posebno ne kampanjama na društvenim mrežama. Mame, uključite se. U neku partiju, u neki pokret, pokrenite nešto same. Potrebne su nam drugačije političarke i političari. Uradite to da bi druge žene izlazile nasmejane iz porodilišta, uradite to za vaše kćerke!\nDosta je bilo ovakvog tretmana žena u porodilištima!


Primenjuje se na: SharePoint Online Office za preduzeća Office 365 administrator Office 365 Small Business Office 365 Small Business administrator SharePoint Foundation 2013 SharePoint Server 2013 Enterprise SharePoint Server 2013 SharePoint Server 2016 SharePoint Online Small Business Još... Manje\nKada se prijavite u Office 365, odnosno na korporativni SharePoint Server sajt organizacije, izaberite stavku SharePoint ili Sajtovi u navigaciji pokretanja aplikacija ili na gornjoj traci. Ovo su vaše ulazne tačke u SharePoint.\nOrganizacije koriste SharePoint za kreiranje veb sajtova. U usluzi Office 365 možete da kreirate sajt sa matične stranice sistema SharePoint. Dobijate i SharePoint sajt tima svaki put kada kreirate Office 365 grupu u aplikaciji Outlook Online ili usluzi Office 365. Ako koristite SharePoint Server, možete da kreirate sajt tima ili nekoliko drugih tipova sajtova. Sajtove možete da koristite kao bezbedno mesto za skladištenje, organizovanje, deljenje i pristup informacijama sa bilo kog uređaja. Potreban vam je samo veb pregledač, kao što su Microsoft Edge, Internet Explorer, Google Chrome ili Mozilla Firefox. Preuzmite SharePoint aplikaciju za mobilne uređaje da biste ostali povezani na mobilnim uređajima.\nOtpremanje datoteka u SharePoint biblioteku dokumenata kako biste mogli da im pristupite sa bilo kog mesta\nU sistemu SharePoint Server 2013, kliknite na dugme Novi dokument i potražite datoteku. U zavisnosti od načina na koji je SharePoint konfigurisan, možda ćete prvo morati da izaberete stavku Otpremi postojeću datoteku.\nKliknite da biste otvorili dokument na kojem želite da radite i on će se otvoriti u usluzi Office Online. Ako je aplikacija instalirana na računaru i želite da je koristite, izaberite stavke Uredi dokument > Uredi u aplikaciji <ime aplikacije>. Informacije o bibliotekama dokumenata potražite u članku Šta je to biblioteka dokumenata?\nAko imate dozvole vlasnika sajta, izaberite stavku SharePoint ili Sajtovi, a zatim sajt koji želite da delite i kliknite na dugme Deli .\nPogledajte članak Deljenje sajtova ili dokumenata sa osobama izvan organizacije (samo SharePoint Online).\nAko koristite Office 365, možete da kreirate sajt sa matične stranice sistema SharePoint i on će automatski kreirati Office 365 grupu. Ako kreirate Office 365 grupu u programu Outlook ili aplikaciji „Osobe“, automatski dobijate sajt tima u usluzi SharePoint Online. Više informacija o kreiranju sajtova tima potražite u članku Kreiranje sajta tima u usluzi SharePoint Online.\nImam OneDrive for Business. Kako da odlučim da li želim da ih premestim na SharePoint sajtove tima?\nKreiranje i uređivanje wiki stranice


Bljesak.info | Rekordno se smanjio broj migranata koji su ušli u Njemačku\nRekordno se smanjio broj migranata koji su ušli u Njemačku\nVrata se lagano zatvaraju\nMerkel: Mađarska mora primiti izbjeglice ili će biti finansijski kažnjena Njemačka pred novim, velikim izbjegličkim valom Merkel branila svoju politiku iz 2015., ali zagovara smanjenje broja izbjeglica Više od 600.000 raseljenih Sirijaca vratilo se domovima\nBroj migranata koji su ušli u Njemačku prošle godine, smanjio se za 600.000 ljudi\nNjemačka je objavila u srijedu da je 280.000 tražitelja azila stiglo u zemlju u 2016. godini, što predstavlja pad s više od 600.000 ljudi u odnosu na prethodnu godinu.\nNjemačko ministarstvo unutarnjih poslova priopćilo je da je pad broja dolazaka uslijedio zahvaljujući zatvaranju balkanske rute u 2016. i sporazumima o prihvatu migranata između EU i Turske.\nRekordan priliv od 890.000 ljudi dogodio se dok su migranti i izbjeglice putovali kroz Grčku i Balkan.\nOni su išli prema Njemačkoj nakon što je kancelarka Angela Merkel naredila privremenu politiku otvorenih vrata.\nNjena odluka da ukine pravila EU o registraciji tražitelja azila u prvoj članici EU u koju uđu odnosila se na sve veći broj Sirijaca koji bježe pred ratom u svojoj zemlji, ali i na veliki broj ljudi druge nacionalnosti koji se također otiskuju na to putovanje, prenosi BBC.


Foto: @PTVNewsOfficial / Twitter\n- Spasen je i prebačen u bolnicu u gradu Skardu, rekla je Ana Pijunova, koordinatorka spasilačkog tima, dodavši da su u operaciji spasavanja učestvovala dva pakistanska vojna helikoptera.\nGukov je na strmini pakistanske planine bio zaglavljen zajedno sa Sergejom Glazunovim iz Irkutska, koji je u međuvremenu pao i poginuo. Gukov je uspeo da se popne do površine na kojoj je mogao da stoji, na visini od 6.200 metara, a tamo je ostao gotovo bez ikakve opreme jer je većina izgubljena kada mu je partner pao.\nNa sajtu Planinarskog saveza Rusije navedeno je da su Glazunov i Gukov bili među učesnicima ekspedicije koja je planirala da se popne na vrh Latoka-1 u Pakistanu ovog leta radi snimanja filma pod naslovom "Ništa nije zauvek nemoguće". Ovaj tim je najpre pokušao da se popne na vrh ove planine 2017, ali su im vremenski uslovi omeli poduhvat.\nPlanina Latok-1 je deo planinskog venca Karakorum u Pakistanu, a visoka je 7.150 metara. Alpinisti su u opisu svog projekta, na platformi preko koje su sakupljali novac za ekspediciju, naveli da niko ranije nije uspeo da se popne do vrha ove planine sa njene severne strmine. U leto 1978, grupa američkih alpinista popela se na visinu od 7.000 metara, ali je bila primorana da siđe ne stigavši do vrha.


DEČIJA SOBA I CVEĆE - Cvećara Una, Beograd\nHome >> O cveću >> DEČIJA SOBA I CVEĆE\nDEČIJA SOBA I CVEĆE\nImati cveće u dečjoj sobi je bezbedno i verovatno neće izazvati bilo kakve probleme za vašu bebu. Cveće proizvede neku količinu kiseonika tokom dana i neke kolčine ugljen dioksida tokom noći. Iznosi ovih gasova proizvedenih iz vaze za cveće je mali i neće uticati na vašu bebu.\nNovorođenčad osećaju mirise. Bebe pokazuju da mogu da identifikuju miris mleka svoje majke od nekoliko dana starosti. Ako imate veoma jaka mirisna cveće u sobi miris cveća može da zbuni bebu.\nBebe retko pokazuju alergijske reakcije, jer su rođeni sa antitelima stečena od svoje majke, u poslednjih nekoliko nedelja trudnoće. Ova antitela štite ih od razvoja alergije. Novorođenčad često kija i šmrkće, ali to je zato što su njihovi nosne šupljine malene i lako podložne kihanju, ali ne zato što su razvili alergiju.\nPolen iz cveća ljiljana može pasti na odeću i posteljinu i mrljati ih. Osigurajte da vaze sa cvećem budu sto dalje od krevetca i kreveta.\nŽivot u velikim centrima kao što su na primer Beograd ili Novi Sad zbog veće izloženosti stresu može dodatno da optereti atmosferu koja okružuje novorođenčad, potražite rešenje i olakšanje od stresa u online cvećari, dostava pravog cveća u dečju sobu daje brze pozitivne efekte na vaše dete.


nedelja, 02 decembar 2018 14:11\nGrad Pančevo je prošle nedelje obeležilo Svetski dan osoba sa invaliditetom, sa svim Udruženjima čiju su članovi osobe sa invaliditetom. Međuopštinska organizacija slepih i slabovidih je ovaj dan obeležila predstavljanjm svog projetka koji je finansirao Grad Pančevo.\nMeđuopštinska organizacija slepih i slabovidih već godinama realizuje projekta koje finansira Grad Pančevo, a u okviru kojih je i ovogodišnji projekat „Otvori svoje srce i oslikaj život“. U okviru ovog projekta članovi organizacije su se družili sa slikarima i proveli deo leta na Čardaku.\nZa članove ovog Udruženja veoma je značajna psihološka podrška koju su dobijali u toku trajanja projekta.\nViše vesti iz ove kategorije: « Važno rano otkrivaje dijabetesa Ukidanje barijera za osobe sa invaliditetom »


Uskoro rekonstrukcija vodovodne mreže u ulicama Bosanske državnosti, Muhameda Havaije Uskufije, Vladimira Nazora i Brčanska\nDatum objave: 02.11.2018 09:23\nBihaćki gradonačelnik Šuhret Fazlić potpisao je sa Damirom Felićem, direktorom JP Vodovod Bihać ugovor koji se odnosi na "Smanjenje fizičkih gubitaka u vodovodnoj mreži grada Bihaća".\nRiječ je o projektu zahvaljujući kojem će se izvršiti rekonstrukcija vodovodne mreže u ulicama Bosanske državnosti, Muhameda Havaije Uskufije, Vladimira Nazora i Brčanska, te izgraditi 7 mjernih šahtova s mjernom opremom (telemetrija). „Ukupna vrijednost ugovora je 378.000 KM i ovo je projekat koji je rezultat našeg učešća u Projektu MEG u protekle dvije godine.\nOno što posebno raduje jeste činjenica da smo kroz uspješnu realizaciju ovog projekta osigurali donatorska sredstva za rekonstrukciju vodovodne mreže u onim naseljima gdje je evidentiran najveći gubitak vode“ – istakao je gradonačelnik Fazlić.\nPrema riječima Damira Felića, direktora JP Vodovod Bihać, zahvaljujući realizaciji projekta gubitci vode sa sadašnjih 52 posto biti će smanjen za nekoliko procenata. Naglasio je da će kroz rekonstrukciju 2,5 km vodovodne mreže doći do smanjenja fizičkih gubitaka vode i uštede u poslovanju vodovodnog preduzeća koje upravlja sa preko 700 km vodovodne mreže u Bihaću.\nSuinvestitor u ovom projektu je UNDP koji učestvuje u predmetnom projektu s 50 posto sredstava, a prema riječima Gorana Štefatića, projekt menadžera MEG projekta, Grad Bihać u protekle dvije godine trajanja projekta uspješno je implementiralo sam projekat zahvaljujući kojem su osigurana i bespovratna sredstva za rekonstrukciju vodovodne mreže i smanjenje gubitaka.


'GRUJIĆ NAPRETKU NE BI SVIRAO ISTI PENAL KAO PARTIZANU': Analiza sudijskog stručnjaka kome je sve prekipelo! - Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of, Top News\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of, Top News»‘GRUJIĆ NAPRETKU NE BI SVIRAO ISTI PENAL KAO PARTIZANU’: Analiza sudijskog stručnjaka kome je sve prekipelo!\nRedakcija| 2020-08-02T18:55:24+02:00\t2. avg 2020. 18:55|5 Comments|HotSport\nPenal za Partizan u Kruševcu bio je signal Zvezdi da se pismom obrati Fudbalskom savezu Srbije, usledio je odgovor potpredsednika Partizana, Vladimira Vuletića, kako on kaže, zvaničan, a tim povodom se oglasio i sudijski ekspert Raka Đurović, bivši član Komisije za suđenje FSS, koji je godinama komentarisao suđenje i ukazivao na greške svojim kolegama arbitrima.\n– Nema dileme da je kazneni udarac. Igrač Napretka s obe ruke drži ispod pojasa Vitasa. Savio se čak u kolenima, i toliko je očigledno da je napravio prekršaj. Iz aviona se vidi da je penal. Nema veze što fudbaler Partizana nije pao. To vam je isto kada hoćete da šutnete, a neko vas drži. Vi niste pali, samo ste jednostavno bili sprečeni da uopšte uputite udarac. E, sad, da li bi bio gol da je Vitas udario loptu, to je sve hipotetičko pitanje i ne utiče uopšte na to da je bio prekršaj. Sudija Danilo Grujić je doneo ispravnu odluku – rekao je Đurović za portal ‘Nova.rs’ i onda dodao:\nPROČITAJTE JOŠ: DOK SE ‘VEČITI’ PREPUCAVAJU: Evo koliko je kome dosuđeno penala prethodne sezone u Superligi!\n– Uveren sam 99 odsto da ne bi pokazao na penal da je bila obrnuta situacija. Toliko je očigledna kod nas u srpskom fudbalu ta podela na ‘male’ i ‘velike’ klubove, da je to grozno. Sudije se često boje da sude ovakve prekršaje, kao što je ovaj nad Vitasom. Bukvalno svaki korner koji je izveden na taj način ima takvu situaciju. Onda igrači počnu da se bune. Napredak se recimo buni zašto se to svira u 86. minutu utakmice. A bio je penal čist ko suza, tu nema spora. To više čak nije ni gurkanje, nego je to klasično čupanje, pa je još očiglednije. Njemu su igrači dali priliku da završi utakmicu na takav način – zaključio je Đurović.\nCrvena zveda – Novi Pazar 3:0 Napredak – Partizan 1:3\nA post shared by HOTSPORT (@_hotsport) on Aug 1, 2020 at 12:42pm PDT\nTAGOVI: Partizan, napredak, Raka Đurović\nBojan Radovanovic 02.08.2020. at 19:00- Odgovori\t (0)\t (0)\nRece covek koji ne izbiva iz loze Partizana\nAnonimni 02.08.2020. at 19:57- Odgovori\t (0)\t (0)\nko je sledeci …??? koliko kosta nova slicna izjava …?!\nZoranZA 02.08.2020. at 20:40- Odgovori\t (0)\t (0)\nFiorentina protiv Spala i.ala penal u 94 minutu.Molim dezurne cigane da napisu obkavu fudbalskom savezu Italije.\nPinokio 02.08.2020. at 21:30- Odgovori\t (0)\t (0)\nVrana Vrani ne vadi oči,,\nŽarko 03.08.2020. at 10:54- Odgovori\t (0)\t (0)\nZnači,sudija može kad on odluči ili da ga dosudi ili ne u ovakvim situacijama.Ali ovdje ima obostranog držanja,povlačenja pa je opet na sudiji da odluči po svom nahođenju.Ovo,po meni,nema logike.Ili svaki duel presudi penalima ili nijedan,nema dvostrukih arsina.


DOKTOR FRANKENŠTAJN! Hirurg sa Beverli Hilsa slao pacijente na nepotrebne operacije i na prevaru zaradio 52 miliona dolara | Serbiantimes.info\nHirurga sa Beverli Hills-a, njegovu devojku i četvoro drugih nazivaju „Frankenštajnima iz stvarnog života“, nakon što su optuženi za organizovanu prevaru od 52 miliona dolara. Oni su pacijentima plaćali nepotrebne hirurške intervencije i razna testiranja na lekove, kako bi kasnije i sami profitirali od toga.\nDr Randi Rozen (57) i njegova devojka Liza Vismanos (41) su uhapšeni i optuženi zbog organizovane prevare, u kojoj su plaćali pacijentima iz kalifornijskih domova da učestvuju u nepotrebnim medicinskim procedurama i testiranju na lek “kortizon”.\nPar je uspeo da naplati 52 miliona dolara od osiguravajućih kuća!\nRobert Melon (52), Tomas Daglas (29), Šea Simons (28) i Patrik Kanoli (28), navodno su radili kao Rozenovi posrednici koji su bili zaduženi za trgovinu ljudima.\nOkružni tužilac okruga Orandž u Kaliforniji, Tod Spicer je bračni par i njihove saučesnike označio kao ‘Frankenštajnima iz stvarnog života’ jer su iskoristili bolesne ljude koji su pokušali da pobede svoju zavisnost, a samo su postali žrtve organizovane prevare.\nPrevara “vredna” 52 miliona američkih dolara\nIstražitelji takođe navode da je najmanje 35 Rozenovih pacijenata koji su učestovali u zaveri, preminulo od predoziranja..\n“Nemoćni pacijenti koji su očajnički pokušavali da se izbore protiv zavisnosti, tretirani su poput ljudskih zamorčadi, zarad profita”, rekao je Spicer u izjavi.\nRozen ih je naveo da prođu nepotrebna testiranja na lekove koji su poslati u medicinsku laboratoriju “Lotus Lab” u Los Alamitosu, čiji je vlasnik Vismanos.\nOboje su uhapšeni u utorak i zadržani uz kauciju od 52 miliona dolara – što je odgovaralo iznosu koji su dobili od osiguravajućih kuća.\nRozenu preti 85 godina iza rešetaka ako bude osuđen po svim optužbama, dok se Vismanos suočava sa 36 godina.\nZvaničnici navode da će ukoliko kaucija bude odobrena, biti potrebno dokazati i samo poreklo novca. Do tada će biti pod prismotrom GPS uređaja.\nIZVOR: Daily Mail FOTO: Pixabay/instagram\nRelated Topics:USABeverly HillsRandy RosenLiza Vismanosfraud\nLORI LAJTFUT POPUSTILA PRED PRITISKOM UČITELJA: U državnim školama u Čikagu od septembra učenje na daljinu


Odmor u Beogradu – hotel ili botel? | Travel Advisor\nAko vam je dosadio konvencionalni boravak u gradskoj sredini, poput hotela, hostela ili air bnb stanova na dan, ili ako živite u Beogradu a nemate dovoljno vremena da odete na put van grada – predlažemo vam da isprobate nešto sasvim drugačije.\nSmeštaj na vodi – botel turizam, kućice, splavovi, sojenice ili luksuzne vile sa bazenom na obalama reka. Vaše je da odaberete reku i lokaciju, da odlučite da li vam više odgovara divlji i opsani Dunav ili pitoma, a magična Sava, s obzirom da je Beograd jedan od retkih svetskih gradova koji leži na čak dve međunarodne reke čiji plovni putevi spajaju istok i zapad.\nDunav, popularni Zemunski kej, okolina hotela Jugoslavija i Ušća, umirujućim pogledom na Veliko ratno ostrvo sa velikim izborom restorana, šetalištem sa biciklističom stazom i parkingom. Ovde se nalaze i nautički i jedriličarski klubovi, kao i yachting klub gde možete iznajmiti brod, gliser ili jedrilicu za kruziranje i uživanje na samoj reci.\nZa ljubitelje mirnijeg okruženja i pitomije reke, Sava je pravi izbor i to okolina Ade, duž Ade Međice popularnog beogradskog ostrva, pa do Ostružnice. Sa ove strane smeštene su kućice kako privatne tako i one za iznajmljivanje, i tek po neki riblji restoran. Na suprotnoj novobeogradskoj strani nalaze se marine i popularni ugostiteljski splavovi, a ove dve obale povezuju brodske linije na nekoliko lokacija koje prevoze putnike sa jedne na drugu obalu reke.\nSve je počelo pre nekoliko godina, a pravu ekspanziju je doživelo u leto 2020. usled cele kovid situacije i prilično smanjenih putovanja na morske destinacije. Beograđani i uopšte lokalni turisti željni vode, plaže i kupanja tokom letnjih vrelina, otkrili su čari rečne turističke ponude, i bogate obale Beograda duge čak 60km.\nŽurke, rodjendani, proslave ili vikend opuštanja u Beogradu tokom letnjeg perioda a sve više i u ostalim periodima godine, obavezno se odvijaju upravo na reci. Ukoliko nemate svoju u vlasništvu, onda u nekoj od iznajmljenih kućica ili apatmana možete doživeti zaista nezaboravne trenutke. Baloni, dekoracija, muzika, veselo društvo, kupanje, vreli dani i vesele noći uz vatromet pravi su urbani ‘social must’, i savršen summer vibe, kakav samo u Beogradu možete doživeti.\nIstražili smo za vas koje su to najzanimljivije kućice i apartmani na vodi za iznajmljivanje.\n1. Angel’s Nest\nIdealan za beg od gradske svakodnevnice, za odmor ili proslavu bilo koje vrste. Ovaj moderan i luksuzan objekat smešten na obali Save, sa kopna je povezan Starim obrenovačkim drumom. Kuća na dva nivoa, dve terase, bazen, ležaljke, dvorište, šank i plaža. Možete li poželeti još nešto, sem da vreme stane?\n2. En ChillAda splav\nSavršen spoj urbane tropske chill out kućice koja u sred Beograda svojim ambijentom budi osećaj potpune dalekoistočne egzotike. Šuma i Golf klub Ade Ciganlije iza, ispred reka, a prekoputa na suprotnoj obali Cruise, Corso, Kota 70 – popularni novobeogradski splavovi. Sa svojim parkingom za automobile i privezištem za plovila, lako je dostupna i sa kopna i sa vode. Mreža za ležanje na terasi poput onih na Maldivima, rastinje kao na Tajlandu svakako su garancija za nezaboravan boravak u Beogradu. Ovde možete i pecati i partijati i meditirati.\n3. Yacht House Belgrade\nSavršen za sve vas koje ne drži mesto, koji želite maksimum uživanja, volite da kruzingujete rekom ležeći u đakuziju sa čašom šampanjca u ruci. Ovaj brod-splav je svakako nešto jedinstveno i potpuno drugačije, savršen je kako za lagani gradski ‘kruz’ tako i za potpuni zen u prirodi nedaleko od centra grada. Svojim posetiocima nudi i intimnu atmosferu i prostor za proslave, a kao što možete videti na fotografiji ima prostor čak i da parkirate helikopter. Možete se čekirati u bilo kojoj marini ili privezištu, s obzirom da je ovo pravi pokretni mini apartman na vodi.\nJedinstven spoj restorana i apartmana na vodi. Luksuzan ambijent, vrhunska kuhinja, odlična lokacija samo su neke od stvari koje ovaj objekat čini posebnim i jedinstvenim. Gosti na raspolaganju imaju prevoz i transfere gliserom do željenih odredišta, kao i nezaboravne trenutke uz prelep pogled, sa đakuzijem i ljuljaškama na terasi. U blizini mosta na Adi i splavova, u pravom je centru rečnih zbivanja, a ako vam se ne mrda nigde odavde – just go with the flow.\nSuper moderna i luksuzna vila na vodi namenjena porodičnom uživanju, nadomak sportskih terena Ade Ciganlije, sa privatnim parkingom ako dolazite kolima, i privezištem za plovila ukoliko dolazite brodom. Terasa sa predivnim pogledom na Adu Međicu i novobeogradske splavove, master bedroom sa đakuzijem, pogledom na zalazak sunca svakako je nešto će doprineti da doživite vrhunac uživanja i opuštanja od napornog i užurbanog gradskog života i naterati vas da poželite da ovaj trenutak traje večno u svako doba godine, ne samo tokom letnjeg perioda.\n6. Compass River City\nNajpopularniji beogradski botel, pravi rečni kruzer. Prijatan i miran smeštaj u brodskim kabinama za pravi brodski doživljaj, sa restoranom, bazenom i svečanom salom, svakako je nešto drugačije u ukupnoj ponudi Beograda, a ako vam dođe da se venčate dok ste ovde – možete čak i to po kratkom postupku i bez mnogo razmišljanja.\n7. WTF Lounge\nSplav Beograd, kao što samo ime kaže – prosto da ne poverujete da niste na Beverli Hilsu, već u Ostružnici na Savi. Ovaj ultra luksuzni splav na vodi idealan je za svakoga ko zna šta hoće, ko vodi moderan life style visokog statusa i želi maksimum za svoje vreme i novac. Na raspolaganju je privatni parking, gliser za kruziranje rekom, beskrajna tersasa sa bazenom, kamin za dodatnu romantiku u dnevnom boravku i pogled na zalazak sunca. Vaše je samo da se opustite i uživate – zaslužili ste.\nPa, kako vam se sada čini boravak u Beogradu – hotel ili botel, kopno ili voda, gde biste radije proveli svoje vreme namenjeno odmoru i uživanju?\nPrevious articleIz jeseni u zimu – udahnite planinski vazduh i pre prvog snega\nNext articleVodič za hostele za jednog Balkanca


Alfred Herši — Википедија\nAlfred Dej Herši (енгл. Alfred Day Hershey; 4. decembar 1908 — 22. maj 1997) bio je američki bakteriolog i genetičar. Herši je 1969. godine dobio Nobelovu nagradu za fiziologiju ili medicinu koju je podijelio sa Maksom Delbrikom i Salvadorom E. Lurijom za istraživanja na nivou replikacionih mehanizama i genetičke strukture virusa.\nAlfred Dej Herši\n(1908-12-04)4. decembar 1908.\n22. maj 1997.(1997-05-22) (88 god.)\nSrednja škola u Ovosu, državni koledž u Mičigenu\nIstraživanja na nivou replikacionih mehanizama i genetičke strukture virusa\nNobelova nagrada za fiziologiju ili medicinu, Laskerova nagrada za bazična istraživanja u medicini\nDokazao je da je DNK, a ne protein, nosilac nasljedne informacije.\n3 Herši — Čejz eksperiment\nRođen je 4. decembra 1908. godine u mjestu Ovoso u američkoj saveznoj državi Mičigen. Njegova majka zvala se Alma Vilbur Herši. Alfredov otac, Robert Dej Herši bio je zaposlen u firmi za proizvodnju automobila. Rano obrazovanje Alfred Herši je stekao u srednjoj školi koju je pohađao u svom rodnom gradu, nakon čega je, 1925. godine, upisao državni koledž u Mičigenu. Tokom studentskih dana razvio je visoko interesovanje za bakteriologiju. Herši je diplomirao u oblasti hemije 1930. godine. Na istom koledžu je potom doktorirao bakteriologiju, 1934. godine. Njegova doktorska disertacija bila je na temu hemijske strukture bakterija roda Brucella, odgovornih za oboljenje brucelozu.\nPreminuo je od srčanog udara, 22. maja 1997. godine u Sajosetu u Njujorku.\nNakon završetka doktorskih studija, Alfred D. Herši postao je saradnik na Odsjeku za bakteriologiju i imunologiju na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Vašingtonu u Sent Luisu. Njegov kolega bio je Žak Žakob Bronfenbrener koji je svojevremeno radio istraživanja na nivou kvantifikacije i prečišćavanja bakteriofaga. Proučavajući fizička svojstva bakteriofaga, virusa koji inficiraju bakterije, te njihov lizogeni ciklus, Bronfenbrener je podstakao svoje kolege da takođe izuče ove viruse. U periodu između 1936. i 1939. godine Herši i Bronfenbrener objavili su naučne radove vezane za rast bakterijskih kultura. Alfred je šesnaest godina radio na Univerzitetu u Vašingtonu, preciznije između 1934. i 1950. godine, gdje se pokazao kao odličan predavač i istraživač. Godine 1938, Herši postaje docent, a 1942. unaprijeđen je u vanrednog profesora. Tokom ranih četrdesetih godina, Herši je sproveo sopstvena istraživanja koja su podrazumijevala imunološke reakcije faga, te druge faktore koji su uticali na infektivnost bakteriofaga. Njegovim istraživanjima se 1943. godine pridružio Maks Delbrik, biofizičar koji je takođe istraživao bakteriofage. Delbrik je htio o rezultatima svojih istraživanja prodiskutovati sa Heršijem, u čemu im se takođe pridružio i italijanski biolog Salvador Edvard Lurija. Alfred se odazvao na ovaj poziv za saradnju, te otputovao u Nešvil gdje su trojica naučnika formirala takozvanu „grupu faga”. Članovi grupe su naporno radili na svojim istraživanjima o određenim sojevima bakteriofaga, te su se svake godine sastajali u mjestu Kold Spring Harbor, kako bi razgovarali o svom radu i napretku. Tokom 1945. godine Herši i Lurija su, radeći nezavisno, otkrili da virusi faga, kao i bakterije koje oni inficiraju mogu podleći spontanim mutacijama. Nakon toga su Delbrik i Herši napravili veliki iskorak u nauci otkrivši da različiti sojevi bakteriofaga mogu razmijeniti genetički materijal ukoliko inficiraju istu bakterijsku ćeliju. Ovaj proces je, od strane Heršija, označen kao „genetička rekombinacija”. Na taj način Herši je napravio tranziciju istraživanja na temelju bakteriofaga, od oblasti imunologije ka biohemiji, genetici i molekularnoj biologiji. Tokom 1950. godine Alfred Herši se preselio sa svojom asistentkinjom Martom Čejz u Kold Spring Harbor, mjesto u američkoj saveznoj državi Njujork. Dvije godine nakon toga, tačnije 1952. godine, Herši i Čejz su sproveli čuveni „Herši — Čejz” eksperiment, takođe poznat kao „blender eksperiment” koji je ostavio veliki trag u molekularnoj biologiji. 1962. godine postao je direktor Odjela za genetiku, Karnigi instituta u Kold Spring Harboru. Herši se penzionisao 1974. godine, ali je i dalje redovno posjećivao svoju laboratoriju.\nHerši — Čejz eksperimentУреди\nAlfred Herši i Marta Čejz su, eksperimentom koji su sproveli 1952. godine, dokazali da se i virusni geni sastoje od DNK. Naime, Herši i Čejz su radili sa bakteriofazima T2 koji inficiraju bakterije Esherichia coli. Došli su na ideju da proteine omotača bakteriofaga obilježe radioaktivnim izotopom sumpora 35S, a DNK koja čini jezgro bakteriofaga obilježe radioaktivnim izotopom fosfora, 32P. Herši i Čejz su tako obilježene bakteriofage dodali u pripremljeni medijum sa bakterijama, nakon čega su staložili bakterije i izmjerili radioaktivnost taloga i medijuma. Došli su do zaključka da je radioaktivni izotop fosfora prisutan samo u talogu koji je sadržao bakterije, a radioaktivni izotop sumpora samo u medijumu, što je ukazalo na podatak da se prilikom infekcije u bakteriju unosi samo DNK bakteriofaga, ali ne i njegov proteinski omotač. Prenešeni genetički materijal molekula DNK bio je dovoljan da se u inficiranim bakterijskim ćelijama formiraju novi virusi, što će dovesti do lize bakterijske ćelije, te oslobađanja virusnih partikula u medijum. Eksperiment je ukazao na to da je molekul DNK bakteriofaga nosilac informacije koja je dovoljna da se obezbjedi sinteza proteina omotača i reprodukcija kompletnog virusa.\nGodine 1958. je postao član Nacionalne akademije nauka.\nGodine 1959. je postao član Američke akademije umjetnosti i nauka.\nGodine 1958. je dobio Laskerovu nagradu za bazična istraživanja u medicini.\nGodine 1965. je dobio Kimberovu nagradu za genetiku.\nGodine 1969. je dobio Nobelovu nagradu za fiziologiju ili medicinu koju je podijelio sa Maksom Delbrikom i Salvadorom Lurijom.\nGodine 1945, oženio je Harijet Dejvidson. Kasnije su dobili sina po imenu Piter Maning Herši. Herši je bio hrišćanin.\nNobelova nagrada za filozofiju ili medicinu\n↑ 1,0 1,1 1,2 „The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1969”. NobelPrize.org (на језику: енглески). Приступљено 3. 4. 2019.\n^ Yount, Lisa. (2003). A to Z of biologists. New York, NY: Facts on File. ISBN 978-0-8160-4541-9. OCLC 50606360.\n^ „Who was Alfred Day Hershey? Everything You Need to Know”. www.thefamouspeople.com (на језику: енглески). Приступљено 3. 4. 2019.\n^ „Biography: Jacques Bronfenbrenner”. beckerexhibits.wustl.edu. Приступљено 3. 4. 2019.\n^ Morange, Michel. (1998). A history of molecular biology. Cambridge, Mass.: Harvard University Press. ISBN 978-0-674-39855-9. OCLC 37981242.\n^ Fry, Michael, Ph.D.,. Landmark experiments in molecular biology. London, UK. ISBN 978-0-12-802108-8. OCLC 951807569. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза)\n^ Matić Gordana, Savić Pavićević Dušanka (2011). Molekularna biologija 1. NNK INTERNATIONAL. ISBN 9788661570018.\n^ „Alfred D. Hershey – Cold Spring Harbor Laboratory – Library & Archives”. library.cshl.edu. Приступљено 3. 4. 2019.\n^ Foundation, Lasker. „Nucleic acid as the hereditary principle”. The Lasker Foundation (на језику: енглески). Приступљено 3. 4. 2019.\n^ „Kimber Genetics Award”. www.nasonline.org. Приступљено 3. 4. 2019.\n^ „Alfred Day Hershey”. www.findagrave.com. Приступљено 3. 4. 2019.\nAlfred Herši на Викимедијиној остави.\nBiografski memoari:Alfred Dej Herši, Frenklin V. Stal (engl. Franklin W. Stahl)\nKarnigi institut u Kold Spring Harboru\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Alfred_Herši&oldid=21981851”\nПоследња измена на дан 19. јун 2019. у 17:19 ч.\nОва страница је последњи пут уређена на датум 19. јун 2019. у 17:19 ч.


Vlado Georgiev i Milica Samardžija\nPar je prošlog septembra dobio ćerku Sofiju, a nedavno su saznali da će njihova porodica dobiti još jednog člana.\nVlado i Milica već su ove lepe vesti podelili sa porodicom i prijateljima.\nInače, Georgiev je važio za jednog od najvećih zavodnika na našoj muzičkoj sceni, ali se skrasio uz Milicu, a u jednom intervjuu istakao je da mu uloga oca i te kako prija.\n- Snašao sam se svetski u ulozi oca. Iako se od mene očekivalo da u nekom trenutku postanem otac, ipak je ovo za mene jedno novo iskustvo, koje je unelo u moj život neka nova osećanja. Obožavam da provodim vreme sa Sofijom, ona me u potpunosti ispunjava. Nikada do sada nisam osetio ovako nešto - ispričao je pevač, a ceo intervju u kojem priča o Milici i svojoj ćerkici pročitajte OVDE.\nVideo: Vuk Kostić i Vlado Georgiev u duetu


Učinite to za 'veliku mamu' i 'pop pop': General dobija trenutnu reakciju zbog davanja savjeta o COVID-19 manjinama - Najnovije Vijesti\nUčinite to za ‘veliku mamu’ i ‘pop pop’: General dobija trenutnu reakciju zbog davanja savjeta o COVID-19 manjinama\nAmerički general Jerome Adams ohrabrio je Amerikance da izbjegavaju alkohol i droge, jer su pod većim rizikom od koronavirusa, ali jezik koji je koristio brzo je pokrenuo neke reakcije.\n“To je alarmantno, ali nije iznenađujuće da obojeni trpe veći teret”, objasnio je Adams u petak na brifingu o koronavirusu Bijele kuće, na pitanje zašto su manjinske zajednice snažnije pogođene Covid-19 od ostalih.\nProširivši svoju tačku, Adams je istakao da se manjinske zajednice suočavaju sa težim socijalnim situacijama i da mogu imati manji pristup zdravstvenoj zaštiti i manje mogućnosti za socijalnu distancu zbog većih domaćinstava. Zatim se obratio Afroamerikancima, Hispanoamerikancima, Indijancima i drugim manjinskim grupama da izbjegavaju alkohol, duvan i druge supstance koje bi mogle da smanje njihov imuni sistem.\n“Učini to za svoju abuelu, učini to za svoju baku, učini to za svoju „Big mama“, učini to za svoju „Paw paw“”, rekao je. „Morate da razumijete, posebno u zajednicama manjina, morate da istupite i pomognete da se zaustavi širenje kako bismo zaštitili one najugroženije.“\nIako je Adams i sam Afroamerikanac, njegov jezik je odmah pokrenuo internetske agencije.\n„Dakle, sada imamo situaciju da crni američki general cilja i stereotipira crnce, latinoamerikance i druge obojene ljude. To nije čin uvrede,” tweetala je Karine-Jean-Pierre iz liberalne grupe MoveOn u reakciji na komentare.\n“Da li pisci sitcoma iz 90-ih stvaraju te govore?” drugi korisnik je napisao reakciju.\n“Neki će ovaj jezik smatrati uvredljivim”, tvitnuo je novinar NPR-a Iamiche Alcindor – pretvarajući ga u samoispunjavajuće proročanstvo samo nekoliko trenutaka kasnije, kada je pitala Adamsa zašto su “mnogi” to učinili.\n“To nije trebalo da bude uvredljivo”, rekao joj je Adams, dodajući da je to jednostavno jezik koji on i drugi koriste u svojoj raznovrsnoj porodici. Što se tiče alkohola i droge, svi Amerikanci bi ih trebali izbjegavati „u svakom trenutku“, rekao je.\nSama negativna reakcija izazvala je povratnu reakciju, a mnoštvo korisnika društvenih medija branilo je Adamsa i kritikovalo Alcindor – isti novinar je prošlog mjeseca tvrdio da je zvaničnik Bijele kuće upotrijebio termin kung-gripa za opisivanje koronavirusa – za postavljanje pitanja.\n“Ovo je najgluplje pitanje koje sam ikad čuo”, napisao je jedan korisnik.\n„Naši mediji su toliko željni da stvaraju polemiku“, dodao je reporter Jason Howerton.\nDrugi komentator odgovorio je Alcindor-u fotografijom pasivno-agresivne bilješke koju je neko drugi u štampi Bijele kuće ostavio za stolom konzervativnog kolege prošlog mjeseca.\nPredsjednik Donald Trump pohvalio je Adamsa rekavši da radi “fantastičan posao” i nadajući se da će ostati na toj funkciji. Dr Anthony Fauci iz CDC-a skočio je u odbranu generala, rekavši da se Adams izrazio „prelijepo“.\nAfrikanerska spika, nego postoje li statistike u Usa koliko je oboljelih i umrlih po etničkim grupama od kinesko virusa.


ZAKON O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA: Rok za prijavu godišnjeg poreza na dohodak građana ističe 15. maja 2019. godine. Poreska prijava može se podneti u elektronskom ili u papirnom obliku na Obrascu PPDG - 2R\nObveznici godišnjeg poreza na dohodak su građani koji su u 2018. godini ostvarili dohodak veći od trostrukog iznosa prosečne godišnje zarade po zaposlenom isplaćene u Republici u 2018. godini, i to su:\n1. fizička lica rezidenti, za dohodak ostvaren na teritoriji Republike Srbije i u drugoj državi, i\nNeoporezivi iznos dohotka za 2018. godinu od 2.470.644 dinara predstavlja trostruki iznos prosečne godišnje zarade po zaposlenom isplaćene u Republici u 2018. godini.\nIzvor: Vebsajt Poreske uprave, 02.04.2019.