Odluka o dopustivosti i meritumu AP 3750/19 - BiH Pravo\nOdluka o dopustivosti i meritumu AP 3750/19\nOdluka o dopustivosti i meritumu AP 3750/19#4641\nBy LegaForum - Wed Apr 14, 2021 11:29 am\n- Wed Apr 14, 2021 11:29 am #4641\nSlužbene novine Federacije BiH, broj 29/21\nUstavni sud Bosne i Hercegovine u Velikom vijeću, u predmetu broj AP 3750/19, rješavajući apelaciju S. R., na osnovu člana VI/3.b) Ustava Bosne i Hercegovine, člana 57. stav (2) tačka b) i člana 59. st. (1) i (3) Pravila Ustavnog suda Bosne i Hercegovine – prečišćeni tekst ("Službeni glasnik Bosne i Hercegovine" broj 94/14), u sastavu: Zlatko M. Knežević, predsjednik Mato Tadić, potpredsjednik Mirsad Ćeman, potpredsjednik Valerija Galić, sutkinja Miodrag Simović, sudija Seada Palavrić, sutkinja na sjednici održanoj 3. marta 2021. godine donio je\nOdbija se kao neosnovana apelacija S. R. podnesena protiv Rješenja Vrhovnog suda Federacije BiH broj 41 0 P 043158 17 Rev od 11. juna 2019. godine.\n1. Apelant S. R. (u daljnjem tekstu: apelant) iz Visokog, kojeg zastupa Zahid Hadžić, advokat iz Visokog, podnio je 28. septembra 2019. godine apelaciju Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Ustavni sud) protiv Rješenja Vrhovnog suda Federacije BiH (u daljnjem tekstu: Vrhovni sud) broj 41 0 P 043158 17 Rev od 11. juna 2019. godine.\n2. Na osnovu člana 23. Pravila Ustavnog suda, od Vrhovnog suda, Nešada Mušinbegovića (u daljnjem tekstu: prvotuženi) i Investiciono-komercijalne banke d.d. Zenica (u daljnjem tekstu: drugotužena, zajedno: tuženi) zatraženo je 15. novembra 2020. godine da dostave odgovore na apelaciju.\n3. Vrhovni sud je dostavio odgovor 26. novembra 2020. godine. Tuženi nisu dostavili odgovor na apelaciju.\n5. Presudom Općinskog suda broj 41 0 P 043158 15 P 3 od 16. februara 2016. godine utvrđeno je da je ništava apelantova izjava od 18. januara 2007. godine priložena uz Zahtjev prvotuženog za kredit broj 020-2761-5/07 od 18. januara 2007. godine koji je prvotuženi podnio drugotuženoj, te da ne postoji pravni odnos – ugovor o jemstvu između apelanta i drugotužene po ugovoru o tom kreditu odobrenom prvotuženom u iznosu od 20.000,00 KM, niti pravni odnos u vezi s tim između apelanta i prvotuženog. Presudom je obavezana drugotužena da apelantu naknadi troškove parničnog postupka u iznosu preciziranom u presudi, a preostali dio zahtjeva za naknadu troškova postupka odbijen je kao neosnovan. U obrazloženju presude je navedeno da u konkretnom predmetu među parničnim strankama nije sporno da je Općinski sud u Zenici donio Presudu broj 43 0 P 019031 09 P od 30. juna 2010. godine koju je Kantonalni sud u Zenici potvrdio Presudom broj 43 0 P 019031 10 Gž od 7. septembra 2011. godine, kojom su prvotuženi i tužitelj s još dva lica obavezani da isplate ostatak duga po kreditu broj 020-2761-5/07 od 18. januara 2007. godine (u daljnjem tekstu: sporni kredit) u iznosu od 17.864,90 KM sa zakonskim kamatama, kako je u toj presudi navedeno. Općinski sud je u vezi s tim obrazložio da je u postupku pred tim sudom utvrđeno da je uz zahtjev za sporni kredit priložena izjava za trećeg žiranta, koju je potpisao apelant, i u njoj je navedeno da je apelant zaposlen na poslovima vozača kamiona u DD ,,Bosnafurnir" Visoko, da je u radnom odnosu u firmi od 1997. godine i da ostvaruje plaću u iznosu od 1.010,00 KM. Utvrđeno je i da iz ugovora o dugoročnom nenamjenskom potrošačkom kreditu, odnosno spornom kreditu slijedi da je taj ugovor zaključen između drugotužene kao kreditora i prvotuženog kao korisnika kredita, kojim kreditor odobrava korisniku kredita dugoročni nenamjenski potrošački kredit u iznosu od 20.000,00 KM.\n6. Nadalje je navedeno da iz Presude Općinskog suda Zenica broj 43 0 P 019031 09 P od 30. juna 2010. godine proizlazi da je apelant (koji je četvrtotuženi u tom postupku) obavezan da, zajedno sa još tri lica poimenično navedena u presudi, solidarno plati tužitelju, drugotuženoj u konkretnom predmetu, dug po osnovu spornog ugovora, i to glavni dug u iznosu od 16.172,90 KM i ugovorene redovne kamate u iznosu od 1.315,00 KM, sve uvećano za zatezne kamate po zakonskoj kamatnoj stopi počevši od 1. juna 2010. godine do isplate, kao i zateznu kamatu na dospjelu, a neisplaćenu glavnicu i ugovorenu redovnu kamatu (anuitet), po zakonskoj zateznoj kamatnoj stopi za period od 13. maja 2008. godine pa do 1. juna 2010. godine, kao i da tužiteljici, ovdje drugotuženoj, naknade troškove postupka. Općinski sud je naveo da apelant u konkretnoj pravnoj stvari traži da se utvrdi da je njegova izjava od 18. januara 2007. godine, koja je priložena uz zahtjev prvotuženog za odobravanje spornog kredita kod drugotužene, ništava, te ne postoji pravni odnos, tj. ugovor o jemstvu između apelanta i drugotužene po spornom kreditu, niti pravni odnos u vezi s tim između apelanta i prvotuženog.\n7. U vezi s navedenim, rješavajući prigovor o presuđenoj stvari koji su istakli tuženi, Općinski sud je naveo da, prema članu 196. stav 2. Zakona o parničnom postupku (u daljnjem tekstu: ZPP), sud tokom cijelog postupka po službenoj dužnosti pazi da li je stvar pravosnažno presuđena. Da bi se u smislu naprijed navedene odredbe smatralo da se radi o presuđenoj stvari, prema obrazloženju tog suda, potrebno je da se kumulativno ispune tri uvjeta: identitet stranaka, identitet činjeničnog stanja i identitet zahtjeva. Općinski sud je u vezi s tim istakao da je u toku postupka utvrđeno da u konkretnom slučaju postoji identitet stranaka (u obrnutim ulogama) u oba postupka, ali da ne postoji identitet u tužbenom zahtjevu. Na osnovu izloženog, Općinski sud je istakao da je zaključio da se ne radi o identičnom tužbenom zahtjevu, pa samim tim nisu ispunjena ni sva tri uvjeta koja se traže kumulativno da bi se radilo o presuđenoj stvari jer tužbeni zahtjev za utvrđivanje ništavosti izjave i tužbeni zahtjev za isplatu po sadržaju nisu identični jer je prvi deklaratorne, a drugi je kondemnatorne prirode. Općinski sud je istakao da su bez osnova navodi drugotužene o presuđenoj stvari koji se odnose na činjenicu da je odluka prvostepenog suda, koja je pravosnažna, donesena na osnovu utvrđenja da navedena izjava o jemstvu nadomješta ugovor o jemstvu koji ima u vidu odredba člana 998. Zakona o obligacionim odnosima (u daljnjem tekstu: ZOO). Ovo stoga jer se, prema mišljenju tog suda, u tom slučaju radi o dokazu koji je izveden u tom drugom postupku i zaključku suda da izjava žiranta nadomješta ugovor o jemstvu i to bi se eventualno moglo smatrati kao prethodno pitanje u tom predmetu i ono ima pravni učinak samo u toj parnici u kojoj je riješeno to pitanje shodno članu 12. stav 2. ZPP-a.\n8. Općinski sud je obrazložio da je taj sud naprijed navedenu izjavu, kao i apelantov iskaz da je bio žirant prvotuženom jer je mislio da će on uredno otplaćivati kredit, cijenio u tom drugom postupku koji je vođen po tužbi ovdje drugotužene i ona nije, prema mišljenju tog suda, od utjecaja za konkretnu pravnu stvar. Općinski sud je naveo da, prema odredbi člana 998. ZOO-a, ugovor o jemstvu obavezuje jemca samo ako je izjavu o jemčenju učinio pismeno. U vezi s tim je navedeno da je u postupku utvrđeno da navedena pismena izjava ne sadrži iznos kredita i visinu rata, a da je potpisnik izjavio da prima na sebe sve obaveze dužnika, čak ako podigne kredit na svoje ime, bez obzira na to što bi prešle visinu njegove kreditne sposobnosti. Općinski sud je istakao da, prema tome, ta izjava o jemstvu ne sadrži bitan sastojak u smislu odredbe člana 1001. stav 2. ZOO-a, odnosno budući da u navedenoj izjavi o jemstvu iznos kredita za koji je apelant jemčio nije određen niti odrediv, kao ni ostali navedeni parametri, sporna izjava je, prema mišljenju tog suda, ništava (član 47. ZOO-a). Općinski sud je obrazložio da je takav stav izrazio Vrhovni sud na sjednici Građanskog odjeljenja održanoj 22. marta 2013. godine, a prema tom stavu potpisana pismena izjava data ispod teksta ovjere podataka za jemca na obrascu banke, koji sadrži zahtjev za odobrenje kredita i ovjeru podataka za dužnika i jemce, a koji glasi: "Izjavljujem da ću kao žirant, ukoliko glavni dužnik ne bude uredno otplaćivao kredit, isti sam otplaćivati", nije pravno valjana izjava o jemstvu i kao takva ne proizvodi pravne učinke. Kako se, prema navedenom pravnom stavu Vrhovnog suda, izjava koju je dao apelant uopće ne smatra pravno valjanom izjavom o jemstvu, to, prema ocjeni tog suda, ne postoji pravni odnos – ugovor o jemstvu između apelanta i drugotužene po ugovoru o spornom kreditu odobrenom prvotuženom, niti pravni odnos u vezi s tim između apelanta i prvotuženog.\n9. Općinski sud je naveo da je neosnovan prigovor drugotužene da apelant nema pravni interes za vođenje ovog postupka jer, prema mišljenju tog suda, apelant, naprotiv, ima interes za vođenje ove parnice jer je u pravnom odnosu jemca s prvotuženim na osnovu navedene izjave za koju traži da se utvrdi da je ništava. Prema obrazloženju tog suda, neosnovan je i prigovor prvotuženog da je tužba neblagovremena prema članu 54. stav 2. ZPP-a jer tužba glasi na utvrđenje ništavosti izjave na osnovu koje je utvrđen pravni odnos – ugovor o jemstvu između apelanta i tuženih, a za isticanje ništavosti ugovora nije ograničen rok prema članu 110. ZOO-a, a uz to prema članu 109. ZOO-a sud na ništavost pazi po službenoj dužnosti. Kako su procesni prigovori neosnovani, Općinski sud je donio odluku kao u dispozitivu.\n10. Protiv navedene presude drugotužena je podnijela žalbu Kantonalnom sudu koji je Presudom broj 41 0 P 043158 16 Gž 3 od 27. septembra 2016. godine žalbu odbio i potvrdio prvostepenu presudu, te odbio apelantov zahtjev za naknadu troškova za sastavljanje odgovora na žalbu. U obrazloženju je, između ostalog, ponovljeno utvrđeno činjenično stanje i pravni stav prvostepenog suda, te istaknuto da Kantonalni sud smatra da je prvostepeni sud pravilno utvrdio činjenično stanje i pravilno primijenio pravo, pri čemu je dao jasno i argumentirano obrazloženje, koje prihvata i taj sud.\n11. Protiv navedene presude drugotužena je izjavila reviziju Vrhovnom sudu, koji je Rješenjem broj 41 0 P 043158 17 Rev od 11. juna 2019. godine reviziju usvojio, nižestepene presude ukinuo i apelantovu tužbu odbacio. U obrazloženju rješenja je navedeno da vrijednost dijela drugostepene presude koji se osporava revizijom u ovom slučaju iznosi 17.864,90 KM, što ukazuje da imovinski cenzus kao kriterij uvjeta dopuštenosti revizije nije ostvaren jer, prema odredbi člana 237. stav 2. ZPP-a, revizija nije dopuštena ako vrijednost osporenog dijela pravosnažne presude ne prelazi 30.000,00 KM, a u privrednim sporovima 50.000,00 KM. Međutim, Vrhovni sud je istakao da može, izuzetno, dopustiti reviziju u svim predmetima ako ocijeni da bi odlučivanje po reviziji bilo od značaja za primjenu prava u drugim slučajevima (član 237. stav 3. ZPP-a), odnosno da odluka o sporu zavisi od rješenja nekog materijalnopravnog ili procesnopravnog pitanja važnog za osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni. Vrhovni sud je naveo da je u ovom slučaju drugotužena u reviziji naznačila pravno pitanje zbog kojeg je revizija podnesena i izložila razloge zbog kojih smatra da je ono važno za osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni, kako je to propisano odredbom člana 237. stav 5. ZPP-a. Vrhovni sud je istakao da se, naime, u reviziji ukazuje na činjenicu da nižestepeni sudovi nemaju jedinstven stav u rješavanju spornog pitanja u vezi s istaknutim prigovorom postojanja presuđene stvari (res iudicata) u predmetima u kojima se odlučuje o istim tužbenim zahtjevima, a da revizioni sud o tom pitanju još uvijek nije zauzeo mišljenje.\n12. Vrhovni sud je naveo da je pitanje koje se postavlja: da li se u slučaju kada je u prethodnoj parnici vođenoj između istih stranaka tužitelj/apelant (u tom postupku tuženi) kao jemac pravosnažno obavezan da plati dug drugotuženoj (u tom postupku tužitelju) na osnovu ugovora o jemstvu, čija je pravna valjanost predmet ovog spora, radi o presuđenoj stvari, odnosno da li takva odluka suda u sebi konzumira odluku suda o pravnoj valjanosti tog ugovora, koja je predmet raspravljanja i odlučivanja i u predmetnoj parnici. U vezi s tim, Vrhovni sud je istakao da je, imajući u vidu navode drugotužene i značaj postavljenog pitanja, ocijenio da odluka o predmetnom sporu zavisi od rješenja procesnopravnog pitanja koje je važno za osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni, pa je reviziju na osnovu odredbe člana 237. stav 3. ZPP-a, u vezi sa st. 4. i 5. istog člana, dopustio, te utvrdio da je revizija osnovana. Vrhovni sud je naveo da je apelant u tužbi tražio da sud utvrdi da je ništava njegova izjava od 18. januara 2007. godine, koja je bila priložena drugotuženoj uz zahtjev prvotuženog za kredit, zbog čega između parničnih stranaka ne postoji pravni odnos iz osnova ugovora o jemstvu, odnosno ugovora o kreditu.\n13. Vrhovni sud je obrazložio da iz činjeničnog stanja koje su utvrdili nižestepeni sudovi, a za koje je u smislu odredbe člana 240. stav 2. ZPP-a vezan i taj sud, proizlazi da je pravosnažnom presudom Općinskog suda u Zenici broj 43 0 P 019031 09 P od 30. juna 2010. godine apelant (kao četvrtotuženi) obavezan da solidarno s prvotuženim kao glavnim dužnikom isplati dug tužitelju, u konkretnom predmetu drugotuženoj, nastao iz osnova zaključenog Ugovora o dugoročnom nenamjenskom potrošačkom kreditu broj 020-2761-5/07 od 18. januara 2007. godine. Iz navedene presude, kako je obrazloženo, proizlazi da je osnov za obavezivanje apelanta na solidarno plaćanje dospjelih obaveza glavnog dužnika u tom postupku bila "izjava trećeg žiranta" od 18. januara 2007. godine, data u pismenom zahtjevu za zaključenje ugovora o kreditu, koju je Općinski sud u Zenici cijenio kao pravno valjanu, odnosno punovažnu. Drugostepeni sud je u konkretnom predmetu koji se vodi po apelantovoj tužbi, prema obrazloženju Vrhovnog suda, prihvatio kao pravilno stanovište prvostepenog suda koji je odbio istaknuti prigovor presuđene stvari, uz obrazloženje da predmetni tužbeni zahtjev i zahtjev o kojem je pravosnažno odlučeno u predmetu Općinskog suda u Zenici broj 43 0 P 019031 09 P sadržajno nisu identični zahtjevi jer je prvi deklaratorne, a drugi kondemnatorne prirode, te da odlučivanje suda o pravnoj valjanosti predmetne izjave o jemstvu koje ima značaj rješavanja prethodnog pitanja ne može djelovati kao presuđena stvar. Prema obrazloženju Vrhovnog suda, činjenica da je između stranaka vođen parnični postupak radi izvršenja određene činidbe na osnovu određenog pravnog odnosa (u konkretnom slučaju ugovora o kreditu) ne podrazumijeva sama po sebi da je pravosnažno utvrđena i pravna valjanost pravnog osnova iz kojeg činidba proizlazi, to jest ugovora o jemstvu, a valjanost i pravni učinak apelantove izjave iz ugovora o jemstvu između apelanta i drugotužene nije bila predmet sudskog postupka u kojem je donesena ranija presuda.\n14. Vrhovni sud je nadalje istakao da su nižestepeni sudovi utvrdili da je apelant imao pravni interes za podnošenje deklaratorne tužbe, zbog čega je predmetna tužba dopuštena, te da u spornoj izjavi o jemstvu nije bio određen, niti odrediv iznos kredita za koji je apelant jemčio, niti navedeni ostali bitni elementi ugovora o jemstvu, zbog čega je ona ništava u smislu odredbe člana 47. ZOO-a, u vezi sa članom 103. istog zakona i kao takva ne može proizvesti pravno djelovanje. Budući da sud na apsolutnu ništavost ugovora pazi po službenoj dužnosti, kako je obrazloženo, odbijen je i prigovor neblagovremenosti tužbe i donesena presuda. Vrhovni sud je istakao da se revizijom osnovano ukazuje na pogrešnu primjenu odredbe člana 196. stav 2. ZPP-a, odnosno pogrešan pristup nižestepenih sudova rješavanju spornog pitanja da li je sud u ovoj pravnoj stvari odlučivao o zahtjevu o kojem je pravosnažno presuđeno (res iudicata). Vrhovni sud je obrazložio da su nižestepeni sudovi u konkretnom slučaju zaključili da se ne radi o presuđenoj stvari na osnovu tumačenja odredbi člana 196. ZPP-a, koje je isuviše usko i formalističko i ne odgovara novijoj sudskoj praksi, pa se ni zauzeto pravno shvatanje nižestepenih sudova o osnovanosti tužbenog zahtjeva ne može ocijeniti kao zakonito.\n15. Prema obrazloženju Vrhovnog suda, pravni stav nižestepenih sudova da u ovom slučaju nije postojao identitet zahtjeva kao jedan od uvjeta da bi se radilo o pravosnažno presuđenoj stvari nije prihvatljiv. Iz stanja u predmetnom spisu, kako je obrazloženo, proizlazi da nakon donošenja drugostepene presude u konkretnom predmetu istovremeno egzistiraju dvije pravosnažne presude koje se odnose na postojanje iste obaveze apelanta prema drugotuženoj. Jednom presudom apelant je obavezan da solidarno s drugim dužnicima drugotuženoj isplati dug koji je nastao iz osnova zaključenog ugovora o kreditu, za čije je ispunjenje apelant garantirao davanjem pismene izjave o jemstvu, dok je osporenom presudom u konkretnom predmetu utvrđeno da je ta izjava o jemstvu koju je dao apelant ništava, odnosno da ne postoji pravni odnos između apelanta i drugotužene iz osnova zaključenog ugovora o jemstvu. Prema obrazloženju Vrhovnog suda, da bi se smatralo da je stvar pravosnažno presuđena, potrebno je postojanje identiteta stranaka, identiteta zahtjeva i identiteta činjeničnog stanja. Identitet stranaka postoji kada se u novoj parnici pojavljuju iste stranke. Apelant je, kako je obrazloženo, u ranijoj parnici tuženi, uz ostale tužene obavezan kao solidarni dužnik, pa kako solidarni dužnici obrazuju pravnu zajednicu običnih suparničara, zbog toga postoji identitet stranaka u obje parnice.\n16. Kada je u pitanju identitet zahtjeva, Vrhovni sud je istakao da on postoji ne samo kada je u ranijoj parnici odlučeno o tužbenom zahtjevu identičnog sadržaja nego i kada su ta dva zahtjeva sadržajno kontradiktorna, tako da osnovanost jednog zahtjeva isključuje mogućnost osnovanosti drugog zahtjeva. Zahtjev tužitelja iz ranije parnice, ovdje drugotužene, u odnosu na apelanta i ostale tužene bio je usmjeren na isplatu duga, a zahtjev apelanta, tužitelja iz ove parnice, kojim traži da se utvrdi da je ništava njegova izjava od 18. januara 2007. godine, te da ne postoji ugovor o jemstvu i o kreditu inkompatibilan je tužbenom zahtjevu o kojem je odlučeno pravosnažnom presudom jer jedan te isti ugovor ne može proizvoditi pravno djelovanje i biti ništav. Dakle, prema mišljenju tog suda, ovi zahtjevi se međusobno isključuju, zbog čega se neprihvatljivim ocjenjuju tvrdnje nižestepenih sudova da se u ranijem postupku nije raspravljalo o valjanosti izjave o jemstvu. Vrhovni sud je istakao da upravo suprotno proizlazi iz stanja spisa i obrazloženja pravosnažne odluke suda, kojom je apelant kao jemac obavezan na plaćanje duga iz osnova zaključenog ugovora o jemstvu, primjenom odredaba čl. 997. i 1004. ZOO-a, nakon što je riješeno pitanje postojanja i punovažnosti ugovora o jemstvu kao prethodno pitanje. Istaknuto je da je u ovoj konkretnoj parnici ponovo rješavano pitanje pravne valjanosti ugovora o jemstvu, odnosno postojanja pravnog odnosa između apelanta i drugotužene na osnovu date izjave o jemstvu i isto pitanje je drugačije riješeno tako što je utvrđeno da navedena sporna izjava ne ispunjava uvjete iz odredbe člana 1001. stav 2. ZOO-a budući da iznos kredita za koji je jemac jemčio u njoj nije određen niti odrediv, niti su navedeni ostali bitni elementi ugovora o jemstvu, zbog čega je takva izjava ništava u smislu člana 47. u vezi sa članom 109. ZOO-a.\n17. Dakle, u obje parnice je, pored identiteta stranaka, postojao i identičan činjenični osnov jer su se obje parnice zasnivale na činjeničnoj tvrdnji o postojanju izjave tužitelja kao trećeg žiranta od 18. januara 2007. godine, koja je u ranijem postupku ocijenjena kao punovažan ugovor o jemstvu (kao prethodno pitanje), a u ovom postupku, odlukom o glavnoj stvari, kao ništava, zbog čega je u obje parnice drugačijom primjenom materijalnog prava (o kojoj je svaki sud obavezan da vodi računa po službenoj dužnosti) odlučeno o istom pravnom pitanju, tj. postojanju uvjeta za punovažnost ugovora o jemstvu. Vrhovni sud je naveo da načelo res iudicata zahtijeva da nijedna stranka nema pravo tražiti reviziju pravosnažne i obavezujuće presude samo u svrhu odobravanja ponovnog suđenja i donošenja nove odluke u predmetu. Prema shvatanju tog suda, postupanjem nižestepenih sudova u ovoj parnici dovedena je u pitanje jedna od najbitnijih posljedica pravosnažnosti, a to je vezanost suda za donesenu pravosnažnu odluku, te je narušeno jedno od najvažnijih načela parničnog postupka, koje je istovremeno i temelj pravne sigurnosti, tj. da se o istoj stvari među istim strankama može suditi samo jedanput (ne bis in idem). Kako je osporenom presudom u konkretnom predmetu apelantu data mogućnost da poništi učinke ranije pravosnažne presude, na način koji nije propisan zakonom, to je, prema shvatanju tog suda, povrijeđeno pravo revidenta – drugotužene na pravično suđenje iz člana 6. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda (u daljnjem tekstu: Evropska konvencija), kako to tumači i Evropski sud za ljudska prava u predmetu Brletić protiv Hrvatske (presuda od 16. januara 2014. godine, zahtjev broj 42009/10).\n18. Vrhovni sud je istakao da je ovdje potrebno naglasiti i da je pravosnažna sudska odluka, bila ona zakonita ili ne, mjerodavna za pravne odnose stranaka koji su prije pravosnažnosti bili sporni (res iudicata facit ins inter partes) pa su se stranke dužne ponašati u skladu s njom. Sudske odluke se, kako je obrazloženo, mogu osporavati samo vanrednim pravnim lijekovima i drugim pravnim sredstvima koja su strankama zakonom stavljena na raspolaganje, te na osnovu svega izloženog taj sud zaključuje da nižestepeni sudovi nisu pravilno primijenili odredbu člana 196. ZPP-a kada su proizvoljno i arbitrarno zaključili da je pravilno istaknuti prigovor presuđene stvari neosnovan.\n19. Apelant smatra da su mu osporenim rješenjem prekršeni pravo na pravično suđenje iz člana II/3.e) Ustava Bosne i Hercegovine i člana 6. stav 1. Evropske konvencije i pravo na imovinu iz člana II/3.k) Ustava Bosne i Hercegovine i člana 1. Protokola broj 1 uz Evropsku konvenciju. Kršenje navedenih prava apelant vidi u proizvoljnoj primjeni prava. Navodi da je nesporno da u konkretnom slučaju ne postoji identitet kako ni činjeničnog osnova tako ni tužbenih zahtjeva jer je u prethodnoj parnici drugotužena kao tužitelj tražila da se, između ostalih, utvrdi i apelantova obaveza isplate dugovanja, a koji zahtjev je kondemnatorne prirode, dok u ovoj parnici apelant kao tužitelj traži da se utvrdi postojanje odnosa, odnosno istinitost ili neistinitost isprave, što je deklaratorne prirode. Apelant smatra da mu je takvim postupanjem Vrhovni sud oduzeo pravo na adekvatan pristup sudu kako bi utvrdio postojanje ili nepostojanje nekog odnosa. Navodi i da činjenica da je u prethodnom postupku utvrđena njegova obaveza na solidarno izmirenje dugovanja ne znači da je sporna izjava valjana, te i ako je o tome odlučivano u prethodnom postupku radi se samo o prethodnom pitanju koje vrijedi samo za taj tadašnji postupak shodno članu 12. ZPP-a, tako da u nekoj drugoj parnici nije vezan za takvo utvrđenje.\n20. Vrhovni sud je naveo da nije bilo kršenja prava na koja se apelant poziva, te da je sve svoje razloge i stavove istakao u svom rješenju.\n21. U Zakonu o parničnom postupku ("Službene novine FBiH" br. 53/03, 73/05, 19/06, 98/15) relevantne odredbe glase:\nČlan 12. st. 1. i 2.\n(1) Presuda koja se više ne može pobijati žalbom postaje pravomoćna.\n(2) Sud tokom cijelog postupka po službenoj dužnosti pazi je li stvar pravomoćno presuđena, i ako utvrdi da je parnica pokrenuta o zahtjevu o kojemu je već pravomoćno odlučeno, odbacit će tužbu.\n(3) Ako je u presudi odlučeno o potraživanju koje je tuženi istakao prigovorom radi prebijanja, odluka o postojanju ili nepostojanju toga potraživanja postaje pravomoćna.\n(2) Presuda prema strankama ima učinak od dana donošenja, a u slučajevima u kojima strankama prema odredbama ovog zakona presudu dostavlja sud - od dana kada im je dostavljena.\n23. U skladu sa članom 18. stav (1) Pravila Ustavnog suda, Ustavni sud može razmatrati apelaciju samo ako su protiv presude, odnosno odluke koja se njome osporava, iscrpljeni svi djelotvorni pravni lijekovi mogući prema zakonu i ako je podnesena u roku od 60 dana od dana kada je podnositelj apelacije primio odluku o posljednjem djelotvornom pravnom lijeku koji je koristio.\n24. U konkretnom slučaju predmet osporavanja apelacijom je Rješenje Vrhovnog suda broj 41 0 P 043158 17 Rev od 11. juna 2019. godine protiv kojeg nema drugih djelotvornih pravnih lijekova mogućih prema zakonu. Zatim, osporeno rješenje apelant je primio 8. augusta 2019. godine, a apelacija je podnesena 28. septembra 2019. godine, tj. u roku od 60 dana, kako je propisano članom 18. stav (1) Pravila Ustavnog suda. Konačno, apelacija ispunjava i uvjete iz člana 18. st. (3) i (4) Pravila Ustavnog suda jer ne postoji neki formalni razlog zbog kojeg apelacija nije dopustiva, niti je očigledno (prima facie) neosnovana.\n25. Imajući u vidu odredbe člana VI/3.b) Ustava Bosne i Hercegovine i člana 18. st. (1), (3) i (4) Pravila Ustavnog suda, Ustavni sud je utvrdio da predmetna apelacija ispunjava uvjete u pogledu dopustivosti.\n26. Apelant osporava navedeno rješenje tvrdeći da su tim rješenjem prekršena njegova prava iz člana II/3.e) i k) Ustava Bosne i Hercegovine, člana 6. stav 1. Evropske konvencije i člana 1. Protokola broj 1 uz Evropsku konvenciju.\n27. Član II/3. Ustava Bosne i Hercegovine u relevantnom dijelu glasi:\n28. Član 6. stav 1. Evropske konvencije u relevantnom dijelu glasi:\n1. Prilikom utvrđivanja njegovih građanskih prava i obaveza ili krivične optužbe protiv njega, svako ima pravo na pravičnu i javnu raspravu u razumnom roku pred nezavisnim i nepristranim sudom ustanovljenim zakonom.\n29. Ustavni sud, prije svega, ističe da se predmetni postupak odnosi na pitanje pravne valjanosti izjave o jemstvu date u vezi s odobravanjem kredita, dakle nesporno se radi o predmetu građanskopravne prirode, te stoga apelant uživa garancije prava na pravično suđenje iz člana II/3.e) Ustava Bosne i Hercegovine i člana 6. stav 1. Evropske konvencije.\n30. Ustavni sud zapaža da apelant osporava presude redovnih sudova tvrdeći da su redovni sudovi proizvoljno primijenili pravo i pogrešno utvrdili činjenice. U vezi s tim, Ustavni sud, prije svega, ukazuje da, prema praksi Evropskog suda i Ustavnog suda, zadatak tih sudova nije da preispituju zaključke redovnih sudova u pogledu činjeničnog stanja i primjene prava (vidi Evropski sud, Pronina protiv Rusije, odluka o dopustivosti od 30. juna 2005. godine, aplikacija broj 65167/01). Naime, Ustavni sud nije nadležan supstituirati redovne sudove u procjeni činjenica i dokaza, već je, općenito, zadatak redovnih sudova da ocijene činjenice i dokaze koje su izveli (vidi Evropski sud, Thomas protiv Ujedinjenog Kraljevstva, presuda od 10. juna 2005. godine, aplikacija broj 19354/02). Zadatak Ustavnog suda je da ispita da li su, eventualno, povrijeđena ili zanemarena ustavna prava (pravo na pravično suđenje, pravo na pristup sudu, pravo na djelotvoran pravni lijek i dr.), te da li je primjena zakona bila, eventualno, proizvoljna ili diskriminaciona.\n31. Ustavni sud će se, dakle, izuzetno upustiti u ispitivanje načina na koji su nadležni sudovi utvrđivali činjenice i na tako utvrđene činjenice primijenili pozitivnopravne propise kada je očigledno da je u određenom postupku došlo do proizvoljnog postupanja redovnog suda, kako u postupku utvrđivanja činjenica tako i primjene relevantnih pozitivnopravnih propisa (vidi Ustavni sud, Odluka broj AP 311/04 od 22. aprila 2005. godine, stav 26). U kontekstu navedenog, Ustavni sud podsjeća i da je u više svojih odluka ukazao da očigledna proizvoljnost u primjeni relevantnih propisa nikada ne može voditi ka pravičnom postupku (vidi Ustavni sud, Odluka broj AP 1293/05 od 12. septembra 2006. godine, tačka 25. i dalje i, mutatis mutandis, Evropski sud, Anđelković protiv Srbije, presuda od 9. aprila 2013. godine, tačka 24). Shodno navedenom, Ustavni sud će ispitati da li je prilikom odlučenja došlo do proizvoljne primjene prava.\n32. Dovodeći u kontekst navedene stavove i relevantne zakonske propise sa činjenicama konkretnog premeta, Ustavni sud smatra da je Vrhovni sud, suprotno apelantovim navodima, dovoljno jasno i razumno obrazložio osporenu odluku, za koje obrazloženje Ustavni sud smatra da je u skladu sa standardima prava na pravično suđenje. Ustavni sud zapaža da je u prethodnom postupku pravosnažno utvrđena obaveza, između ostalih, apelanta na solidarnu isplatu dugovanja po osnovu kredita drugotuženoj, koja proizlazi iz apelantove izjave koju je dao u svojstvu jemca za navedeni kredit. Ustavni sud zapaža i da u konkretnom predmetu apelant traži da se utvrdi ništavost iste izjave na osnovu koje je apelant u prethodnom pravosnažnom postupku obavezan na solidarno izmirenje dugovanja kredita i da zbog toga ne postoji pravni odnos između apelanta i drugotužene i apelanta i prvotuženog. Ustavni sud primjećuje i da je u vezi s tim Vrhovni sud utvrdio da se radi o već presuđenoj stvari (res iudicata), te sve i da je u prethodnom postupku kao prethodno pitanje utvrđena valjanost navedene izjave ona se ne može posmatrati samo u kontekstu tog predmeta, već vezuje sudove i u konkretnom predmetu jer bi u protivnom egzistirale dvije pravosnažne, a potpuno oprečne presude. Pri tome, Vrhovni sud obrazlaže i da nesporno u ovim predmetima postoji i identitet stranaka (u obrnutim ulogama) i činjenični identitet (dugovanje po osnovu kredita) i istovjetnost zahtjeva jer se oba tiču utvrđivanja postojanja odnosa između istih stranaka iz kojeg proizlazi obaveza izmirenja dugovanja po osnovu kredita. Ustavni sud smatra da iz navedenog proizlazi da nema ništa što bi ukazivalo da je Vrhovni sud proizvoljno primijenio pravo kada je utvrdio da su u konkretnom slučaju ispunjena sva tri uvjeta na osnovu kojih se donosi zaključak da li se radi o već presuđenoj stvari ili ne.\n33. U vezi s tim, Ustavni sud podsjeća da je Evropski sud u svojoj presudi broj 42009/10 od 16. januara 2014. godine u predmetu Brletić protiv Hrvatske (dostupna na internetskoj stranici www.uredzastupnika.gov.hr), na koju se pozvao i Vrhovni sud i u kojem je nakon donošenja pravosnažne presude kojom je aplikanticinom predniku priznato pravo na naknadu neisplaćenih primanja iz radnog odnosa, firma koja je obavezana na navedeno plaćanje pokrenula novi sudski postupak u kojem je osporila dosuđene iznose tvrdeći da su nepravilno utvrđeni, po kojoj tužbi je donesena također pravosnažna presuda u kojoj je utvrđeno da iznosi nisu pravilno utvrđeni, utvrdio kršenje aplikanticinog prava na pravično suđenje jer se presuda nije obazirala na ranije donesenu pravosnažnu presudu. U navedenoj presudi Evropski sud je istakao: "Sud ponavlja da pravo na pravično suđenje prema članu 6. stav 1. Konvencije, tumačeno u svjetlu načela vladavine prava i pravne sigurnosti, obuhvata zahtjev da se presuda u slučajevima kada su sudovi zaključili pitanje s pravosnažnim učinkom ne bi trebala dovoditi u pitanje (vidjeti predmete Brumărescu protiv Rumunije [VV], br. 28342/95, stav 61, ESLJP 1999-VII i Kehaya i ostali protiv Bugarske, br. 47797/99 i 68698/01, stav 61, 12. januar 2006. godine). Načelo res iudicata zahtijeva da nijedna stranka nema pravo tražiti reviziju pravosnažne i obavezujuće presude samo u svrhe odobravanja ponovnog suđenja i donošenja nove odluke u predmetu. Svaka se revizija ne bi trebala tretirati kao prikrivena žalba, a sama mogućnost postojanja dvaju viđenja o predmetu nije osnov za ponovno razmatranje (vidjeti predmet Esertas protiv Litve, br. 50208/06, stav 21, 31. maj 2012. godine). Razlog tome leži u činjenici da je načelo prema kojem je pravosnažna presuda res iudicata i rješava spor između stranaka s pravosnažnim učinkom osnovni element prava na pravično suđenje koje jemči član 6. Konvencije u građanskim pitanjima (vidjeti predmet Kehaya i ostali, prethodno navedeno, stav 63)."\n34. U vezi s navedenim, Ustavni sud zapaža da, kako je i obrazložio Vrhovni sud, u slučaju kada bi se ostavile na snazi presude nižestepenih sudova u konkretnom slučaju, uporedo bi egzistirale dvije pravosnažne presude kojima bi na dijametralno suprotan način bio riješen isti odnos između istih stranaka. Naime, apelantova sporna izjava predstavlja jedan od osnova za podizanje tužbe po suštinski istom pitanju – radi utvrđivanja postojanja odnosa između apelanta i drugotužene, odnosno prvotuženog u čijem je središtu kreditna obaveza prvotuženog za koju je, između ostalih, jemčio apelant. Kako je prethodnom presudom već riješeno da je sporna apelantova izjava pravno valjana i da iz nje proistječe apelantova obaveza za solidarno namirenje dugovanja po osnovu kredita drugotuženoj, to, kako je obrazložio i Vrhovni sud, ni prema jednoj zakonskoj odredbi ne postoji mogućnost da se u drugom postupku, kakav je konkretan, utvrdi suprotno. Čak i ako bi se uzelo da je o valjanosti te izjave u prethodnom postupku rješavano kao o prethodnom pitanju, Ustavni sud smatra da se ne može prihvatiti apelantov stav da je Vrhovni sud proizvoljno primijenio odredbu člana 12. ZPP-a (prema kojoj rješenje prethodnog pitanja vrijedi samo u parnici u kojoj je i rješavana o tom pitanju) kada je utvrdio da su sudovi i u konkretnom slučaju morali i moraju biti vezani za takvo utvrđenje. Takvim strogo formalističkim tumačenjem navedenog člana 12. ZPP-a, prema mišljenju Ustavnog suda, bio bi narušen jedan od osnovnih pravnih načela, a to je načelo pravne sigurnosti. Naime, egzistiranjem dvije suprotne presude po suštinski istom pitanju nastala bi situacija u kojoj jedna presuda isključuje drugu, te pokrenuta pravna pitanja ne bi bilo moguće riješiti. Jednostavno rečeno, nastao bi pravni haos u kojem ne bi bilo moguće postupanje ni po jednoj od navedenih presuda, a one bi egzistirale u pravnom poretku. U situaciji kakva je ova, prihvatanjem apelantove tužbe u konkretnom slučaju desilo bi se ono što je istakao Evropski sud u naprijed navedenom predmetu, odnosno bilo bi narušeno načelo da "res iudicata zahtijeva da nijedna stranka nema pravo tražiti reviziju pravosnažne i obavezujuće presude samo u svrhe odobravanja ponovnog suđenja i donošenja nove odluke u predmetu". Pri tom, Ustavni sud ukazuje i na odredbu člana 197. stav 1. ZPP-a, prema kojoj je sud vezan za svoju presudu čim je donesena.\n35. Osim toga, Ustavni sud smatra da su bez osnova i apelantovi navodi da mu je donošenjem takve odluke Vrhovni sud uskratio adekvatan pristup sudu jer mu je onemogućio da se utvrdi postojanje ili nepostojanje odnosa koji je bitan za apelanta. Ovo stoga jer je apelant nesporno imao mogućnost da u prethodnom postupku osporava postojanje bilo kakvog odnosa s tuženima, a time i valjanost svoje izjave o jemstvu, što apelant u prethodnom postupku očito nije učinio. Zbog svega navedenog, Ustavni sud smatra da su apelantovi navodi neosnovani.\n36. Imajući u vidu sve navedeno, Ustavni sud zaključuje da u konkretnom slučaju nema kršenja prava na pravično suđenje iz člana II/3.e) Ustava Bosne i Hercegovine i člana 6. stav 1. Evropske konvencije.\n37. Apelant smatra da mu je osporenim rješenjem prekršeno i pravo na imovinu. U vezi s tim, Ustavni sud zapaža da apelant navode o kršenju prava na imovinu vezuje za navode o kršenju prava na pravično suđenje za koje je Ustavni sud utvrdio da nije prekršeno. Imajući u vidu navedeno, Ustavni sud smatra da nije bilo kršenja ni apelantovog prava na imovinu iz člana II/3.k) Ustava Bosne i Hercegovine i člana 1. Protokola broj 1 uz Evropsku konvenciju.\n38. Nema kršenja prava na pravično suđenje iz člana II/3.e) Ustava Bosne i Hercegovine i člana 6. stav 1. Evropske konvencije kada nema ništa što bi ukazivalo da je Vrhovni sud proizvoljno primijenio odredbe ZPP-a kada je ukinuo presude nižestepenih sudova i odbacio apelantovu tužbu u situaciji kada je utvrdio da je, u suštini, o istom pitanju između istih stranaka već donesena pravosnažna sudska presuda i da bi u slučaju kada bi se na snazi ostavile presude nižestepenih sudova koje je Vrhovni sud ukinuo uporedo egzistirale dvije različite presude, što je suprotno načelima res iudicata i pravne sigurnosti, i u situaciji kada apelantu nije uskraćen adekvatan pristup sudu jer je apelant imao mogućnost da u prethodnom postupku osporava valjanost izjave koju je dao, a po osnovu koje je u prethodnom postupku obavezan na solidarnu isplatu dugovanja, a apelant to nije učinio, već tek u konkretnom postupku traži da se utvrdi da je ta izjava ništava.\n39. Nema kršenja prava na imovinu iz člana II/3.k) Ustava Bosne i Hercegovine i člana 1. Protokola broj 1 uz Evropsku konvenciju kada apelant tvrdnje o kršenju tog prava vezuje za kršenje prava na pravično suđenje, a Ustavni sud je utvrdio da to pravo nije prekršeno.\n40. Na osnovu člana 59. st. (1) i (3) Pravila Ustavnog suda, Ustavni sud je odlučio kao u dispozitivu ove odluke.\n41. Prema članu VI/5. Ustava Bosne i Hercegovine, odluke Ustavnog suda su konačne i obavezujuće.


Održana konferencija o shizofreniji - PLIVAzdravlje\nOdržana konferencija o shizofreniji\nU četvrtak je u Psihijatrijskoj bolnici Sveti Ivan održana međunarodna konferencija "Shizofrenija 360".\nShizofrenija je duševna bolest koja pogađa mlade ljude u dvadesetima i tridesetima godinama života pa je od iznimne važnosti bolest rano prepoznati i što prije započeti s primjenom suvremene, personalizirane, farmakoterapije i psihoterapije, istaknuto je na konferenciji.\nAko se bolest ne liječi pravovremeno, značajno remeti svakodnevno funkcioniranje bolesnika, osoba se emocionalno udaljava od najbližih, okolinu doživljava na promijenjen način, usamljuju se i ne funkcionira u društvenim, socijalnim i poslovnim odnosima.\nStručnjaci ukazuju na problem preuranjene smrtnosti oboljelih, što je posljedica nepravovremenog prepoznavanja i liječenja uobičajenih kroničnih tjelesnih bolesti kod bolesnika s shizofrenijom, poput kardiovaskularnih bolesti, dijabetesa, karcinoma, te na iznimno izraženu stigmu društva prema toj skupini bolesnika.\nDanas je dokazano da osobe oboljele od shizofrenije žive deset do petnaest godina kraće od opće populacije.\nU Psihijatrijskoj bolnici Sveti Ivan se koristi integrativni model liječenja koji se temelji na suvremenoj personaliziranoj farmakoterapiji i psihoterapiji, te programima rane intervencije, edukacije bolesnika i obitelji, kao i programima zdravog življenja.


Seks za desetku! | Politika | DW | 22.09.2008\nSeks za desetku!\nProšlonedeljna spektakularna akcija hrvatske agencije Uskok, na razotkrivanju korupcije na nekolicini fakulteta u Zagrebu, imala je jaku refleksiju na bh medije što je dovelo do otkrivanja problema u sopstvenom dvorištu.\nPolicija će uskoro imati pune ruke posla\nPočetkom prošle sedmice u Tuzli je uhapšen apsolvent na tuzlanskom odeljenju Pravnog fakulteta u Sarajevu Jasmin Mašić nakon čega su do javnosti počele stizati informacije da na ovom fakultetu ima svačega, od kupovine ocena do navođenja na prostituciju studentkinja. Dve studentkinje su tokom vikenda bile uhapšene i nakon davanja iskaza puštene na slobodu. Portparol Tužilaštva Tuzlanskog kantona Jasna Subotić najavljuje da će u ovoj sedmici i četvorica profesora Pravnog fakulteta morati da daju svoje iskaze.\n"Jedan broj svjedoka već je saslušan i u narednom tjednu slijedi saslušanje određenog broja svjedoka. Nakon toga tužitelj će odrediti u kojem pravcu će ići istraga“, izjavila je gospođa Subotić.\nI korupcija i prostitucija\nOsnovno pitanje nije da li korupcije ima na bh univerzitetima, već kako da se iz tog začaranog kruga korupcije izađe. Profesor na Rudarskom fakultetu u Tuzli i predsednik Sindikata Univerziteta u Tuzli dr Edin Delić smatra da Bosna i Hercegovina trenutno nema pravne temelje da se bori sa korupcijom na bh fakultetima.\n"Vi ako nekog dokumentujete da je uzeo novac, snimite to u kancelariji, nađete novac, to u krivično-pravnom postupku ništa neće značiti. Druga stvar, ako preduzmete mjere prema nekome, a nemate krivično-pravnu pozadinu za to, čovjek će vas tužiti pa će vratiti, namiriti sve to što ste mu oduzeli“, kaže prof Delić.\nPredsednik Unije studenata Univerziteta u Tuzli Edin Eminović skeptičan je kada su u pitanju šanse da aktuelno otvaranje istrage u slučaju tuzlanskog odeljenja Pravnog fakulteta iz Sarajeva, može ozbiljnije pokrenuti proces borbe protiv korupcije na bh fakultetima.\n"Mi ne možemo pokrenuti taj proces bez čvrstih dokaza, jednostavno to bi bilo samo bespotrebno dizanje prašine, jer ništa se ne bi promijenilo“, smatra Eminović.\nIsprovociran medijskim napisima o problemu korupcije na bh univerzitetima, bosanskohercegovački internet portal svevijesti.ba(http://www.svevijesti.ba/content/view/12475/211/) otvorio je svoj portal za sve članove univerzitetske zajednice pozivajući ih da prijave i iznesu primere korupcije u svojoj sredini. Ono što su studenti u nekoliko proteklih dana objavili na ovom portalu moralo bi itekako zainteresovati i tužilaštva u Bosni i Hercegovini. Naime, studenti sa skoro svih bh univerziteta navode konkretne primere sa imenima profesora koji traže novac za ispite, traže seksualne usluge od studentkinja u zamenu za ocenu u indeksu ili na drugi način zloupotrebljavaju svoje pozicije na fakultetima.\nTrajni link https://p.dw.com/p/FMbW


Vikend preporuke 14-16.1. | City Magazine – BH PORTAL\nNAJBOLJA JE U SVEMU: Maria Regelju i Antoniju Šolu spojila je pjesma\nObamejang i još dva igrača nisu mogli nastupiti zbog srčanih problema\nNizozemska neće poslati diplomatsku delegaciju u Peking\nŽENU SAMO OSTAVIO ZBOG OVE BUDALETINE: Nikola Grujić vidio Mimu Šarac sa drugim i pokajao se\nOtvoreni Balkan je odlična ideja, može poboljšati uslove života u BiH\nRamić: Lideri probosanskih stranaka zagovaraju izmjenu zakona kojim će se povećati davanja za povratničku populaciju | RTV TK\nPovodom dana vozača: Sutra na tuzlanskim ulicama svečani defile | RTV TK\nEnergetska tranzicija u BiH\nSchmidt: BiH može prevazići trenutnu krizu, odgovornost je na rukovodstvu entiteta RS | RTV TK\nBIHAMK: Vozače savjetujemo da voze maksimalno oprezno | RTV TK\nRenault od 2030. planira u Evropi prodavati samo električne automobile\nErdogan: Uskoro i izgradnja domaćeg razarača\nSlovenija do 2033. prekida proizvodnju struje iz uglja\nPrvi video na Youtubeu sa 10 milijardi pregleda\nPrivatizacija Elektroprivrede nije u programu Vlade RS\nImao sam problema sa Van Gaalom, ali on je najbolji trener s kojim sam radio – Sport Centar\nSve pršti od luksuza: Pogledajte novu kuću Lionela Messija u njegovom rodnom gradu\nSvi znamo da je situacija dosta teška, vrijeme će pokazati da li dobro radimo ili ne – Sport Centar\n(VIDEO) Maroko poveo protiv Komora, komentator ostao bez energije zbog prevelikog uzbuđenja tokom same akcije\nBarcelona odustala od Morate – Sport Centar\nVikend preporuke 14-16.1. | City Magazine\nFilm „Mrak“ imaće svoju premijeru na Filmskom festivalu u Trstu\nŠta numerologija kaže o broju 2022?\nJavni poziv za street art umetnike: Oslikajte mural izuzetnim ženama Srbije\nVerhoven i njegova „Benedeta“: Nova provokacija starog majstora\nLukavac: U saobraćajnoj nesreći povrijeđene dvije osobe\nCrna Gora: Policija u kutijama banana pronašla oko 400 kilograma kokaina\n/VIDEO/ Bik ušao u kineski restoran, napao gosta i napravio haos\nTrojica muškaraca na Ilidži uhapšena zbog pjevanja četničkih pjesama\nNesvakidašnje: Provaljeno u sušaru za meso u Živinicama\nUTOČIŠTE I OAZA MIRA: Snežana Đurišić živi u kući daleko od grada\nNASTRADAO ZBOG FOTOGRAFIJE: Leo Pavlačič pao sa trideset metara visine\nJelena Tomašević o vaspitanju kćerke: “Ovo nikako ne dopušta nasljednici”\nSAŠA POPOVIĆ ODRŽAO RIJEČ: Krstinja Todorović ide na novu operaciju\nU ZDRAVOM TIJELU: Peđa Medenica skida kilograme\nDragi naši, kako bismo vam olakšali izbor aktivnosti za vikend, odlučili smo da na jednom mestu sakupimo nekoliko preporuka za koje mislimo da su vredne vašeg vremena. Kao i uvek, mnoštvo preporuka možete pronaći u našoj agendi, a u nastavku smo izdvojili nekoliko za vikend od 14. do 16. januara. Uživajte.\nBjesovi u klubu Fest (14.1. u 21h)\nLegendarna rok grupa Bjesovi iz Gornjeg Milanovca nastupiće večeras u zemunskom klubu Fest od 21h. Karte su 1200 dinara, a one kupljene za prethodni, otkazani koncert Bjesova u Festu važiće i za ovaj nastup.\nBjesovi su rok grupa iz Gornjeg Milanovca. Osnovani su krajem osamdesetih pod nazivom „Bader Majnhof” da bi zbog pritiska tadašnje gradske vlasti promenili ime u „Sent Galen”, pa „Čajna Blu” i konačno u „Bjesovi“. Do danas su izdali 6 albuma a najveći uspeh grupe bio je drugi po redu (bezimeni) album. Ove godine grupa obeležava 25 godina od tog izdanja.\nDama sa kamelijama Đuzepea Verdija (15.1. u 19h)\n„Kakve sve puteve nalazi srce i kakve razloge daje sebi da bi postiglo ono što želi?” Ova rečenica iz romana Dama s kamelijama opisuje ga na odličan način. Dama s kamelijama je najpoznatije delo Aleksandra Dime Sina, u kome se opisuje priča o ljubavi dvoje mladih ljudi, Margarete i Armanda. Veruje se da je pisac prilikom stvaranja romana bio nadahnut događajem iz svog života, kada je upoznao mladu prodavačicu ljubavi i prepustio se njenim čarima.\nDa ovo nije samo još jedna obična ljubavna priča, dokazuje njen uticaj na druge umetnike. Godinama je u pozorištima širom sveta jedan od omiljenih komada, a priča je i ekranizovana 1936. godine. Glavnu ulogu u filmu imala je Greta Garbo kojoj je ovo ostvarenje donelo nominaciju za Oskara u kategoriji glavne ženske uloge. Đuzepe Verdi je takođe bio inspirisan ovim delom kada je komponovao Travijatu.\nBerza ploča, stripova i knjiga u SKCNS Fabrika (15.1. od 11 do 15h)\nPrva ovogodišnja Berza vinila, kompakt diskova, kaseta, stripova i knjiga održaće se u subotu, 15. januara u Fabrici SKCNS-a. Na berzi će se naći stara izdanja, nova izdanja i rariteti, a održavaće se redovno tokom cele godine, svake druge subote u mesecu. Berza počinje u 11 časova i trajaće do 15 časova. Berza će se održati u skladu sa aktuelnim epidemiološkim merama Vlade Republike Srbije.\nAlisa u zemlji strahova u JDP-u (15.1. u 20h)\nRadnja komada prati Alisu ne kao devojčicu već kao tridesetogodišnjakinju koja bi trebalo da vodi život po uzusima današnjeg društva – karijera, porodica, stabilnost i odraslo ponašanje – a umesto svega toga ima novog psihoterapeuta s kojim analizira stanje sopstvenog uma. Dok je bila mala, taj isti um skrivao je zemlju prepunu raznoraznih čuda i mogućnosti za ista, a ovaj, današnji, zreli, skriva isključivo sumnju i strahove. Da li je mogući povratak u zemlju čuda ili neko novo iskustvo predstavlja glavno pitanje predstave.\nUloge tumače: Milena Radulović, Nebojša Ljubišić, Sloboda Mićalović, Radovan Vujović, Milan Marić, Iva Stefanović i drugi. Mia Popovska je kostimografkinja dok scenografiju potpisuju Numen/For Use i Vanja Magić.\nIzložba Za uspomenu i dugo sećanje u Kulturnom centru Beograda (traje do 24.2)\nFotogafije Milice Mrvić pripadaju takozvanoj staged fotografiji, ili kako je najčešće prevodimo kao „režirana“ fotografija. Pažljivo i do detalja izrađena koreografija, precizno izvedeni performativni elementi stvaraju jedinstvenu artificijalnost i izvesnu dozu fantazije koja nas pre stimuliše na preispitivanje nego na čitanje.\nPortretisane osobe najčešće zatičemo u „zamrznutim“ scenama, „uznemiravamo“ ih u njihovoj igri ili izmaštanom događaju. Mi smo tu nepozvani gosti koji svojim prisustvom prekidamo ono što za nas izgleda kao nadrealna scena.\nNajavljen ledeni talas: U BiH stiže “suha zima”, biće vedro i veoma hladno\nFrancuska se ogradila od dvojice njenih parlamentaraca: Poštujemo BiH, dan RS je neustavan\n/VIDEO/ Objavljen snimak uništavanja ploče s imenom ratnog zločinca Ratka Mladića na Vracama\nNa vrijeme u Bosni i Hercegovini u naredna dva dana djelovaće ciklona s centrom iznad Jonskog mora, a od srijede slijedi dominacija anticiklone sa...\nAmbasada Francuske u Bosni i Hercegovini nije bila obaviještena o dolasku parlamentaraca te zemlje 9. januara na obilježavanje neustavnog dana Republike srpske u Banjoj...\nNa društvenim mrežama pojavio se snimak muškaraca koji su na Vracama jučer razbili ploču postavljenu u čast ratnog zločinca Ratka Mladića. Na snimku koji...\nDžumhur prošao prvo kolo kvalifikacija Australian Opena, Herdželaš i Bašić ispali sa turnira\nPočele su kvalifikacije za prvi ovosezonski Grand Slam, nastupilo je i troje bh. temisera. Damir Džumhur je bez većih problema bio bolji od domaćeg...


Pređi Na Moje Sedište\n23.10.2019 23.10.2019 by Migul\nRoy Orbison - The Last Concert (CD, Album), Fletch - KIANEGY - Breaking EP (File, MP3), If I Had My Way - Ruth Welcome - Sentimental Zither (Vinyl, LP), Na Na Hey Hey Goodbye - Michel Pagliaro - Première Époque 15 Chansons (Vinyl, LP), Melodien Aus Der Die Gleichnamige Operette, Kazablanka - Riblja Čorba - Ljuti Rock n Roll (Best Of 2) (Cassette), Dublin 2 NewYork (SourceCode Mix), Río Colorado (Serenata) - Hermanos Reyes* - Hermanos Reyes (CD), Δεν Χωράς Πουθενά (Video) - Τρύπες - 1985-2000: Ένα Ταξίδι Που Ποτέ Δεν Τελειώνει (CD), Intro / Afrocubantechnorap Riddim - Polarsoul* - World Bump (CDr)\n9 thoughts on “ Pređi Na Moje Sedište ”\nFord Club Serbia. Mesto gde ljubitelji i vlasnici Fordovih vozila mogu da dele informacije jedni sa drugima - kako one tehničke prirode, tako i razbibrigu!\nMega Band – Ponosna na nas Mega Band – Nisi dobrodošla Mega Band – Tvoja bivša Mega Band feat. Goca Tržan – Reci mi u lice Mega Band feat. Petar Mitić – Ti si život moj Mega Band feat. Trajko – Kafanu zapali Mega Band – Čuvaj strah Mega Band – Hod po ivici.\nDečija auto sedišta - najveća ponuda, najbolje cene, veliki broj akcija u toku, brza dostava, plaćanje na rate. Poruči auto sedišta za decu na miteredebtcysfateryslemeeniszyns.xyzinfo\nŽeljko Samardžić- Pređi preko svega. Submitted by boky87 on Sat, 04/08/ - Podjeli. G F# Hm Sada te molim, predji preko svega G F# Hm na oba oka bar na tren zazmuri G F# Hm ne placi sreco, makar ni zbog cega G F# Hm A Hm kad znas da te volim, predji preko svega REFREN Hm A Hm Pa mi sedi, pa mi sedi ko nekad u krilo A Hm pa mi.\n27.10.2019 at 07:37\t | Reply\nKada je srž računara Windows 10, možete da uradite sve. • U ugrađene bezbednosne funkcije spadaju antivirusni softver, zaštitni zid i mere zaštite na internetu • Skenirajte lice ili otisak prsta pomoću usluge Windows Hello da biste brzo, bezbedno i bez lozinke otključavali računar.\nNa metara visokim obroncima planine Hajle, od šest vrela nastaje reka Ibar. Bila je glavna arterija nemanjićke Srbije, pa je zbog toga je još zovu i Dolina istorije, Dolina srpskih kraljeva i, prema mitu, Dolina jorgovana. Na metara visokim obroncima planine Hajle, od šest vrela nast.\n28.10.2019 at 10:23\t | Reply\nThule dečja sedišta za bicikl omogućuju vam da zajedno sa svojim detetom provedete vreme u zabavi - slobodni da krenete bilo kuda! Pronađite savršeno sedište za svoje dete.\nh VELIKI KORAK KA LIGI ŠAMPIONA: Sevilja sa dva gola savladala Majorku (VIDEO); h HAOS NA DEMONSTRACIJAMA U MALIJU: Opustošeno i razlupano sedište stranke predsednika, stradalo već 11 ljudi! (VIDEO) h KUBURA BI DA ODE IZ GRADA? Glumac progovorio o selidbi: Teško mu pada ritam PRESTONICE, pa bi da se SKLONI OVDE! h MMA SVET U ŠOKU: .\nNa prerano sedenje kose može da utiče sve, od genetike, klimatskih promena, manjka vitamina, minerala, proteina, do stresa, pušenja, manjka sna Sedenje kose je prirodan proces koji se događa svim ljudima kako stare. Neki počinju prvu sedu kosu dobijati u tim i tim godinama života, dok neki tek nakon godine.\nThe Eternal Kansas City - Van Morrison - The Eternal Kansas City (Vinyl)\nCanna - Hammer - Canna EP (Vinyl)\nMikasa on Pređi Na Moje Sedište


Vratiti ugled zanatskim školama – hirurg i mehaničar su jednako časna zanimanja | 013 info\nVratiti ugled zanatskim školama – hirurg i mehaničar su jednako časna zanimanja\nRTS\tSre, 27/10/2021 - 09:02\nNeosnovano ponašanje pre uvođenja dualnog obrazovanja pokazuje da smo potpuno zapostavili zanatska zanimanja, odnosno trogodišnje i četvorogodišnje profile. Tako smo došli do situacije da sada nemamo kuvare, konobare, vodoinstalatere, keramičare. Moramo da vratimo ugled stručnom obrazovanju, kaže za RTS pomoćnica ministra za dualno obrazovanje Gabrijela Grujić.\nGabrijela Grujić je upitala ko nam daje za pravo da ne vrednujemo trogodišnja zanimanja u odnosu na visoko obrazovanje, kada govorimo o kvalitetu obrazovanja.\n"Dualno obrazovanje daje kvalitet obrazovanja da svi mladi ljudi koji žele da se obrazuju za ove profile dobiju maksimalan kvalitet obrazovanja. Jedan konobar mora da govori više jezika i govorimo o kvalitetnom obrazovanju", ističe pomoćnica ministra za dualno obrazovanje.\nPrema njenim rečima, uvođenjem dualnog obrazovanja Srbija već ima 54 profila. Od naredne školske godine Privredna komora Srbije je mapirala još 11 novih profila.\n"Moramo da govorimo o tome da kao roditelji, nastavnici, direktori vratimo ugled stručnom obrazovanju na ovaj način zato što je jednako časno i hirurg i avio-mehaničar", navodi Gabrijela Grujić.\nNavela je i da je za vreme pandemije koronavirusa Sektor za dualno obrazovanje napravio onlajn bazu, koja broji 800 snimljenih lekcija.\n"Ta baza je u procesu digitalizacije i nalazi se na našem sajtu. Apsolutno smo spremni da sa planom i programom možemo da održavamo nastavu. Ali je mnogo važnije da te lekcije omogućavaju učenicima da završe školsku godinu ali i budućim učenicima daju određene smernice", kaže pomoćnica ministra za dualno obrazovanje.\nPet novih smerova u školama\nDodaje da javna preduzeća i privredni sektor podržavaju dualno obrazovanje, a sve u korist mladih ljudi.\nGrujićeva ističe da od ove školske godine postoji pet novih profila koji su veoma atraktivni kao što je tehničar forenzike, tehničar za obradu nameštaja, stolar...\n"Planiramo da po modelu koji smo osnovali u Vršcu imamo jaku podršku razvoju struke. Da na jednom mestu imamo srednju školu, visoku strukovnu školu u oblasti vazduhoplovstva i pilote i aviomehaničare i da je aerodrom u Vršcu deo obrazovnog sistema", kaže Gabrijela Grujić.\nDodaje da će po istom modelu, za narednu školsku godinu, biti izgrađen novi centar za razvoj železnice sa četiri profila – tehnčar za bezbednost železničkog saobraćaja, tehničar za upravljanje u železničkim saobraćaju, transport.\n"Suština je da na istom mestu možemo da školujemo studente za više nivoe obrazovanja i da imaju savremenu opremu koju će Ministarstvo obezbediti", poručila je pomoćnica ministra.\nsrbija zanat škola zanimanje


Horoskop: Ovaj znak očekuju VELIKE PROMENE | MTELCG\n21.06.2018. | 08:30\nDragi Rakovi, srećan rođendan! Svake godine, kada počinje leto, za Vas počinje slavlje! MONDO astrolog je za vas pripremio i ove godine poklon godišnji horoskop.\nMoraćete da se uozbiljite i ove godine više nećete imati izgovore zašto nešto niste uradili kako valja. Morate da date sve od sebe jer Vam neće biti lako. Sve što ste odlagali sada treba da rešite, a na Vama je sva odgovornost.\nOvo je jedna nova faza u Vašem životu kada ćete hteti da sve bude stabilno, a ako nije, nateraće Vas neki događaji da se posvetite svemu više. Moguće su neke velike promene u kući, bilo da je to preseljenje ili renoviranje.\nMogući su manji problemi i nervoza na poslu do 7. septembra. Tada Vam možda neće sve ići od ruke. Ne očekujte pomoć od drugih ove godine, sve morate sami.\nOVO možda niste znali o svom znaku\nFinansijska situacija će tokom leta ove godine i proleća sledeće godine biti stabilna, ali ne i ostatak godine. Tokom jeseni i zime bi bilo dobro da ne trošite previše novca, nego da štedite.\nSlobodni, na nekom putovanju ili na mestu za zabavu, u izlasku, imate šansu da upoznate neku novu zanimljivu osobu. Taj dobar period će trajati od 11. jula do 5. novembra.\nZauzeti, moguće je da ćete imati dosta problema sa partnerom, ako ste u vezi ili braku, ako neko od vas dvoje ne želi da veza pređe na viši nivo. Nemojte da se vraćate na stare priče, probleme, nego se fokusirajte na sadašnjost.\nU periodu od 6. oktobra do 18. novembra se može vratiti neka osoba iz prošlosti. Ne pristajte na nešto što Vam neće odgovarati. Držite se svojih pravila.\nNemojte da se premarate ove godine. Mogući su problemi sa leđima. Posetite zubara. Povišen pritisak i nervoza do polovine novembra su izvesni. Morate se baviti nekom aktivnošću.\nOtvorite se i poverite se nekoj bliskoj osobi ako imate problem. To je jedini način da ne budete tegobni tokom godine. Provodite više vremena van kuće.\nViše o znaku Raka pronađite OVDE.


Zvaničnici su saopštili da su policajci reagovali na sitauciju kada je izbio sukob između vozača, gde je jedan automobil jurio drugi.\nKako se navodi, čovek koji je bežao pokušavao je da dođe do obližnje policijske stanice, koja se nalazi uz prometnu saobraćajnicu u Doralu, a njegov progonitelj je izgubio kontrolu nad vozilom i udario u drvo, a zatim je izašao iz vozila i odmah otvorio vatru na policajce.\npucnjava u SAD Florida Amerika


KontejnerI za selekciju ambalažnog otpada | KakanjLive\nKakanjLive | Subota, 05.12.2020. godine\nKontejnerI za selekciju ambalažnog otpada\n11.02.2016. - Korak po korak idemo naprijed: Uz podzemne kontejnere Kakanj će uskoro dobiti i kontejnere za selekciju ambalažnog otpada\nU uredu načelnika Nermina Mandre danas je potpisan ugovor o poslovnoj saradnji između Općine Kakanj i Javnog preduzeća “Vodokom” sa jedne strane i Društva za postupanje sa ambalažnim otpadom “Ekopak” Sarajevo sa druge strane.\nUgovorom je definirana saradnja u cilju razvoja projekta pod nazivom “Razvoj primarne selekcije ambalažnog otpada iz komunalnog čvrstog otpada u općini Kakanj” u okviru kojeg će se u gradskoj jezgri Kaknja uspostaviti 6 eko-otoka na kojima će se nalaziti 6 setova od po 3 kontejnera, žutih za plastiku, metal i višeslojne materijale, plavih za papir i zelenih za staklo.\nOsim toga, “Ekopak” će dostaviti i 18 kanti od 240 l za tri srednje i 6 centralnih osnovnih škola (9 setova kanti od po dvije kante, žute za plastiku i plave za papir), te 38 kanti od 120 l za 19 područnih škola (19 setova po dvije kante za plastiku i papir).\n“Ekopak” će izvršiti i pripremu, te distribuciju promotivnih materijala, a organizirat će i predavanja u školama i vrtićima o značaju reciklaže ambalažnog otpada. Planirano je da u Kaknju bude upriličena i predstava pod nazivom “Reciklaža nije gnjavaža”.\nObaveza Općine Kakanj je da odredi lokacije za postavljanje eko-otoka. “Vodokom” će o svom trošku izvršiti građevinske radove na uređenju površina na kojima će se nalaziti eko-otoci, izvršit će postavljanje setova kontejnera, te će školama dostaviti setove kanti. “Vodokom” se obavezao i da će redovno vršiti pražnjenje ambalažnog otpada prikupljenog kroz eko-otoke, te vršiti pripremu za transport i reciklažu.\nPosebnim ugovorom između “Ekopaka” i “Vodokoma” bit će regulisane obaveze isporuke, postavljanja i korištenja isporučenih setova kontejnera i kanti za prikupljanje ambalažnog otpada.\nNakon potpisivanja ugovora, predstavnik “Ekopaka” Hasan Ahmetspahić uručio je načelniku Općine Kakanj Nerminu Mandri certifikat kojim se ozvaničava ulazak Kaknja u sistem reciklaže ambalažnog otpada.\nOpćina Kakanj kontinuirano radi na povećanju stepena komunalne higijene. Uz eko-otoke, Kakanj će uskoro dobiti i podzemne kontejnere. Izvršena je i nabavka dva nova kamiona za odvoz otpada, te nabavka metilice, a u značajnoj mjeri je povećan i obim organiziranog odvoza otpada sa područja Kaknja.


ANEM traži da državni organi zaštite bezbednost vlasnice i novinara OK radija\nAsocijacija nezavisnih elektronskih medija (ANEM), u svom današnjem saopštenju zatražila je odlučnu i hitnu akciju svih nadležnih državnih organa, a posebno i lokalnih vlasti u Vranju, kako bi se zaštitila kako lična bezbednost vlasnice, zaposlenih i novinara OK Radija iz Vranja, od ponovljenih napada i pretnji kojima su izloženi već mesecima, tako i njihovo pravo da se slobodno, bez pritisaka i straha za ličnu bezbednost, bave svojim, medijskim poslom i izveštavaju o stvarima o kojima javnost ima interes da zna.\nOK Radio u Vranju i kafe No Comment koji funkcioniše u okviru ove medijske kuće, obezbeđujući, sa jedne strane, prihode za opstanak medija, a sa druge, i prostor za kulturne i druge događaje, izloženi su mesecima ozbiljnim napadima i pretnjama. Pretnje traju od kako je vlasnica radija inspekciji prijavljivala investitora koji uz njihov objekat gradi bez potrebnih dozvola. Inspekcija je nelegalne radove obustavljala, a pre nešto manje od dva meseca, trojica maskiranih huligana su tokom noći polupala veći deo stakala na izlogu kafea No Comment. Nadzorne kamere su incident snimile, ali je vlasnici radija iz tužilaštva poručeno da zbog male materijalne štete koja je pričinjena, počinioce ne mogu da gone po službenoj dužnosti. Potom se dogodio novi incident kada je jedna osoba sa kantom farbe na leđima ušla u prostorije kafića i, u vreme kada nije bilo gostiju, isprskala belom farbom celokupan inventar i unutrašnjost objekta. Potom je u kafe ušla i druga osoba i uključila spikerfon na svom telefonu, preko koga je treće lice pretilo zaposlenima. Dva lica koja su ulazila u kafe, policija je identifikovala, i protiv njih je pokrenut postupak, a pojedini zaposleni su prepoznali glas koji im se obratio preko telefona, kao glas Dejana Nikolića Kantara, višestruko osuđivanog vlasnika lanca kockarnica i građevinskog investitora.\nBez obzira na pokrenuti postupak, pritisci i napadi nisu se zaustavili, pa je tako pre desetak dana, OK Radiju preko noći, sa spoljne strane, zazidan prozor jedne od kancelarija. Na posletku, i nimalo slučajno samo dan pre zakazanog davanja iskaza u tužilaštvu vlasnice i zaposlenih u OK Radiju, valjda kako bi uticao na iskaz koji bi oni u tužilaštvu mogli dati, u kafeu No Comment pojavio se i Dejan Nikolić Kantar lično. Da sve bude još čudnije, Nikolić je u ovom trenutku, makar formalno, na izdržavanju kazne zatvora za nasilničko ponašanje, odnosno bacanje kiseline u lice drugom licu, s tim što kaznu izdržava u svojoj kući, sve uz dozvolu da i takav, kućni zatvor, napušta svakodnevno, i po više sati dnevno, radi obilaženja svojih gradilišta, odmora ili relaksacije.\nANEM je u svom saopštenju insistirao kod nadležnih da svi do jednog, odlučno i bez ikakvog daljeg odlaganja, jer je ovo pitanje opstanka uređenog društva, te u krajnjoj liniji i države, preduzmu delotvorne i neophodne mere kako bi se obezbedila lična sigurnost svih i kako bi se sprečilo da investitori nelegalnih objekata, osuđivani vlasnici kockarnica, ili bilo ko drugi, ogoljenim nasiljem i zastrašivanjem sprovode samovolju u zemlji koja pretenduje da bude slobodna, demokratska i uređena država. Ovo tim pre i zato što su na udaru nasilnika u ovom konkretnom slučaju jedna medijska kuća, njena vlasnica, zaposleni i novinari, kojima država mora da obezbedi uslove da rade i izveštavaju slobodno, jer su upravo slobodni mediji, bitna brana samovolji i teroru nasilnika, koja samovolja i terror prete da uruše društvo u celini i zarad svojih interesa, ne prezajući ni od čega, zgaze slobode i prava svih.\nVeran Matić, predsednik Upravnog odbora ANEMa\nANEM OK Radio Vranje\n← Svedok na suđenju po tužbi Vrbaškog protiv Ćurčije i RTV-a potvrdio da su tuženi tačno preneli izjavu\nPriti Patel : Asanž će biti izručen SAD →


Banke neće da kreditiraju „Elektroprivredu RS" - Moja Hercegovina\nPočetna / Banke neće da kreditiraju „Elektroprivredu RS”\nBanke neće da kreditiraju „Elektroprivredu RS”\n25. Oktobra 2019. 16:01\nOznakebanke elektroprivreda republika srpska


Događaji – Page 2 – Stara planina – Babin zub servisne informacije\nMarch 7, 2020 Babin zub, Događaji, Knjaževac, Stara planina, Vesti No comments\nKao i prošlog vikenda, Savez za rekreativni sport i ovog vikenda organizuje akciju “Svi na sneg”, a destinacija će biti Babin zub. Iz Saveza pozivaju sve zainteresovane da im se pridruže u nedelju, 8. marta i provedu “lep, zimski, sportsko-rekreativni dan” na obroncima Stare planine.\nKo želi da Dan žena provede u aktivnostima kao što su pešačka tura, skijanje ili nešto drugo što uključuje sneg, može nedelju provesti na Babinom zubu.\nSvaki učesnik akcije “Svi na sneg” je osiguran, kažu iz Saveza, a uz vođu puta i rekreatora obezbeđen je i lekar.\nMesto se, po regresiranoj ceni od 800 dinara može rezervisati u poslovnici Trans D, na Bulevaru 12. februar 35, preko puta pomoćne autobuske stanice, radnim danima od 7 do 18 sati i subotom od 7 do 13 sati. Ili pozivom na brojeve 018/516-036 i 064/22-36-639 – kažu u Savezu.\nFebruary 22, 2020 Babin zub, Događaji, Hotel Stara planina ****, Knjaževac, Stara planina, Vesti No comments\nRukovodstvo Javnog preduzeća „Stara planina“ Knjaževac donelo je odluku o imenovanju Gorana Petrovića iz Beograda na mesto novog predsednika Skupštine SP Resort-a d.o.o, u čijem je vlasništvu hotel Stara planina\nRukovodstvo Javnog preduzeća „Stara planina“ Knjaževac, donelo je odluku o imenovanju novog predsednika Skupštine SP Resort-a d.o.o, u čijem je vlasništvu hotel Stara planina. Goran Petrović iz Beograda će od sada biti odgovoran za donošenje najvažnijih odluka skupštine ovog prosperitetnog hotela od 4 zvezde, jedinstvenog na Staroj planini.\nStrana 2 of 164«12345...102030...»Zadnja »


Pozivni broj Jerichow\nGrad/mesto ili region: Jerichow\nPozivni broj za grad Jerichow je 039343. Za fiktivni broj telefona 1225669 i pozivni broj grada 039343, broj za pozivanje je 039343 1225669. A Jerichow se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 1225669, pozivni broj grada 039343 (Jerichow) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 39343 1225669. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 039343, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Jerichow, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Jerichow, morate da dodate +49 39343 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 1225669, pozivni broj grada 039343 (Jerichow) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 39343 1225669.


Nakon dugogodišnjih problema sa neredovnim prijevozom, brojnih peticija građana ovih prigradskih naselja, kao i zahtjeva Općine Novi grad, Ministarstvo saobraćaja Kantona Sarajevo izdalo je rješenje kojim se navedena linija registruje na ime Centrotrans Eurolines, a sa iste se, zbog neodržavanja, briše raniji prijevoznik KJKP Gras.\nKompanija Centrotrans Eurolines, nakon uspostave linija za Širokaču, Donje i Gornje Velešiće, Briješće, Breku II i Buća potok, nastavlja sa rješavanjem problema prijevoza građana koji žive u padinskim dijelovima grada. Cilj naše kompanije je da svim putnicima pruži jednak kvalitet usluge bez obzira da li je riječ o padinskim, komercijalnim ili nekim drugim linijama u Kantonu Sarajevo. Zbog svega navedenog i na zahtjev građana MZ i Općine Vogošća, Ministarstvu saobraćaja Kantona Sarajevo uputili smo zahtjev za odobrenje i registraciju linije Park – Bušća na kojoj mještani ovih naselja godinama nemaju redovan prijevoz.\nNakon brojnih pohvala od strane putnika na kvalitet i način održavanja, na do sada odobrenim i uspostavljenim autobuskim linijama, kompanija Centrotrans Eurolines ovim činom iskazuje spremnost da i dalje nastavi pružati usluge u javnom gradsko – prigradskom prijevozu u Kantonu Sarajevo.\nVi ste posjetilac broj 4402068


You are at:Home»ILIJAŠ»Međunarodni dan volontera 5. decembar\nMeđunarodni dan volontera proglasila je Generalna skupština Ujedinjenih nacija 17. decembra 1985 godine. Od tada se svake godine 5. decembra obilježava Međunarodni dan volontera. Cilj je sve aktivnosti volontera i njihov rad učiniti vidljivim na lokalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini. Poseban osvrt dat je na ohrabrenje i podsticanje mladih da se aktiviraju, te načine male korake ka velikim promjenama koje bi voljeli da vide u svojoj zajednici čineći je ne samo boljim mjestom za život, već i ovladavajući vještinama koje će doprinijeti njihovom ličnom i profesionalnom razvoju.\nVolonterizam se najviše promoviše u organizacijama civilnih društava, udruženjima mladih i za mlade. Pored toga što znaju da rade za dobrobit drugih, pojedinca, grupe ili zajednice, mladi volonteri imaju mogućnost da dobiju nova iskustva, znanja i vještine i da ostvare nova prijateljstva i poznanstva, kao i da iskoriste mogućnost usavršavanja u određenoj oblasti, ličnog i socijalnog osnaživanja.\nŽelimo Vam da današnji dan proslavite u društvu volonetra, korisnika vašeg volontiranja, vaših organizatora volontiranja i da nastavite raditi stvari od neprocjenjive važnosti za naše društvo.\nPiše: Narela Lolić\nPrevious ArticleZavršetak izgradnje filter postrojenja vodovoda Sokolina u Srednjem\nNext Article Učenici PBK i OŠ „Đulistan“ gledali film „Muhammed, ya Resulallah“


Suonivač Revoluta je novi ruski tehnološki milijarder – Bankar.me\nFebruary 18, 2020 BIZNIS, RUSIJA, SVE VIJESTI Leave a comment\nBogatstvo rođenog Rusa povećalo se na 1,65 milijardi dolara nakon nedavnog kruga finansiranja od 500 miliona dolara.\nOsnovan od Peresterskog i ukrajinskog državljanina Vlada Yatsenka 2015. godine, Revolut sa sjedištem u Londonu pruža internetsku bankarsku uslugu koja se posebno fokusira na jeftino pružanje multivalutnih usluga. Kompanija je upravo dovršila još jedan krug finansiranja i prikupila 500 miliona dolara kako bi finansirala dalje širenje, čime je ukupna vrijednost procijenjena na 6 milijardi dolara.\nSmatra se da Perestersky posjeduje 30% kompanije, prema dva Forbesova izvora, te se njegovo lično bogatstvo procjenjuje na 1,65 milijardi dolara. Revolut je odbio da komentariše dogovor o kojem je prvi izvijestio Daily Telegraph.\nVeć pružajući usluge u većem dijelu Evrope, Revolut uskoro planira ući na tržišta Rusije, SAD-a, Japana i drugih zemalja u kojima još nije prisutan.\nPitchBook tvrdi da je glavni ulagač u najnovije prikupljanje sredstava bio Technology Crossover Ventures, koji je doprinio sa 150 miliona dolara, a ranije je uložio više od 13 milijardi dolara u tehnološke kompanije poput Airbnb i Spotify, prenosi Indikator.ba.\nRevolutov COO-ov Richard Davis rekao je Financial Timesu da će prikupljenih 500 miliona dolara omogućiti startapu da “udvostruči iznos rasta”. Krajem septembra kompanija je najavila partnerstvo s Visa-om za pokretanje operacija u 24 nove zemlje.\nPOJMOVINikolai Perestersky Revolut\nSljedeći Italijanski gradić dvije godine plaća kiriju novim stanovnicima


LUDI TIKET (-), ponedeljak, 11.407.494 dinara: Ždrepci, gde će vam duša\nPao u Subotici na jednom od ukupno šest tačnih rezultata\nIskreno i najrađe ostali bismo nemi na ovakav rasplet događaja kojima nije bilo suđeno da preko Superlige Srbije igraču s veba donesu dobitak od 11.407.494 dinara. Miloni su u pitanju, a ne klikeri, pa stajati na žulj čoveku kome su Spartak i Metalac na očekivanom rezultatu 3:0 odneli toliki novac stvarno bi bilo nekorektno. Treba reći da je utakmica u Subotici završena sa 4:1, pa podvući crtu…\nSvakako, >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << ispod crte podvučena je recimo i to kvota 17,00 na konačnih 1:3 utakmice Voždovac – Vojvodina, te Zvezdina pobeda koju je zabeležio takođe tačnim rezultatom. Dakle, pogođeno je pet od ukupno šest tačnih rezultata na tiketu, zbog čega MOZZART reaguje. Igraču je na račun uplaćeno 2.000 dinara po pravilima benefita NAPLATI PROMAŠAJ. Da li je dovoljno za utehu ne znamo, ali smo sigurni da će igrač s minimalnim ulogom i astronomskom ukupnom kvotom 533.060,5 ovaj tiket pamtiti zauvek kao tačku na kojoj se sapleo. Nije mu prosto bilo suđeno da postane miloner.


Tegeltija i Rama u Tirani razgovarali o aktuelnim političkim i ekonomskim temama | Kupujmo i koristimo domaće\nSarajevogas – Subvencioniranje za nove priključke na gasnu mrežu u KS 12 sati ago\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Zoran Tegeltija, koji učestvuje na Samitu lidera zemalja zapadnog Balkana u Tirani, održao je uoči Samita bilateralni sastanak sa premijerom Republike Albanije Edijem Ramom.\nNa sastanku je razgovarano o aktuelnim političkim i ekonomskim temama, sa posebnim osvrtom na proces evropskih integracija, regionalnu saradnju i unapređenje bilateralne saradnje u oblastima od obostranog interesa, saopćila je Služba za informisanje Vijeća ministara BiH.\nOvom prilikom je ocijenjeno da će budući zajednički projekti, naročito u oblasti povezanosti, značajno doprinijeti razvoju međusobne privredne saradnje, te olakšati promet ljudi i roba, saopćila je Služba za informisanje Vijeća ministara BiH.


Foto: N.N. | Njemačka studija: Uredba o zapošljavanju radnika s Balkana pun pogodak\nDejan Šajinović 14.04.2020 08:00\nBERLIN, BANJALUKA - Uredba o zapošljavanju nekvalifikovane radne snage u Njemačkoj pokazala se kao pun pogodak i veliki uspjeh, proizlazi iz studije koju je povodom skorog prestanka važenja ove uredbe naručilo Savezno ministarstvo za rad i socijalnu zaštitu Njemačke.\nNaime, ova uredba ističe do kraja godine, a narednog mjeseca će biti odlučeno o tome da li će se njeno važenje produžiti. Inače, 44 odsto svih zaposlenih posao je našlo na građevini, 13 odsto u ugostiteljstvu, 11 odsto u zdravstvu.\nU samoj studiji se ističe da je uredba postigla sve ciljeve - smanjen je pritisak na azilantski sistem Njemačke sa zapadnog Balkana, radnici su se pokazali sposobni, a poslodavci su zadovoljni njihovim radom, nije bilo spomena vrijednih zloupotreba socijalnog sistema Njemačke, a nekvalifikovani radnici sa zapadnog Balkana prosječno zarađuju 74 odsto od njemačkog prosjeka, sa satnicama od oko 11 evra bruto, s tim da je u samoj studiji naznačeno da je ukupna zarada bila veća jer nisu uračunati svi izdaci.\nKako je istaknuto u studiji, od novembra 2015. do juna prošle godine izdato je 204.799 saglasnosti u vezi s upražnjavanjem uredbe o zapošljavanju, dok su odbijena 51.432 zahtjeva.\n"U istom periodu je snažno smanjen broj zahtjeva za azil sa zapadnog Balkana. Od 120.882 2015. godine broj je pao na 4.399 2018. godine", naglašeno je, uz napomenu da su 87 odsto svih zaposlenih pomoću ove uredbe muškarci.\nUkupno gledano, 21 odsto ih je između 26 i 29 godina starosti, 43 odsto između 30 i 39, a 27 između 40 i 49 godina, a samo devet odsto starijih.\nNaglašeno je da ne postoji nijedna indicija da su ove osobe na bilo koji način bile opterećenje za njemački sistem socijalne zaštite.\n"Upravo suprotno, povlačenje socijalnih beneficija je daleko ispod prosjeka. Očekivano je da su osobe koje su se zaposlile putem Uredbe o zapadnom Balkanu pozitivno doprinijele javnim budžetima i socijalnim sistemima", naglašeno je, uz napomenu da se 2016. i 2017. godine ispod jednog procenta zaposlenih preko ove uredbe u bilo kom periodu registrovalo kao nezaposleno ili zatražilo socijalnu pomoć.\nOsim toga, poslodavci su istakli da su veoma zadovoljni radnicima koje su dobili.\n"Radna etika radnika sa zapadnog Balkana je veoma na cijeni. Uspostavljena je dugoročna veza između zaposlenika i poslodavaca", istaknuto je. Takođe, navode da je veliki dio ovih radnika zaposlen sa "neformalnim kvalifikacijama", koje su "veoma tražene i cijenjene" od strane poslodavaca.\n"Djelimično je to dovelo čak i do toga da su zaposlene i osobe koje nisu imale svjedočanstva o završenom stručnom obrazovanju", naglašeno je.\n"Ukoliko dođe do produžetka važenja uredbe, nadležne ustanove, predstavništva u inostranstvu bi trebalo primjereno popuniti kako bi se osiguralno efikasno sprovođenje uredbe. Pokazalo se, takođe, da se ovo pitanje ne može rješavati na ad hok bazi, već je potrebna intenzivna priprema", istaknuto je.\nZbog uskršnjih praznika nismo juče mogli dobiti izjavu nadležnih njemačkih ustanova o tome da li se može očekivati produžetak ove uredbe.\nO ovoj temi pisao je njemački "Focus", a u članku koji su napisali ističu da je protiv produženja ove uredbe veliki dio Hrišćansko-demokratske unije, socijaldemokrate se još nisu izjasnile, a za produženje uredbe su zeleni, liberali, ali i predstavnici poslovne i privredne zajednice Njemačke.\nNjemačka Zapošljavanje Radnici


Tanak i lagan za lako nošenje, sa ugrađenim FM predajnikom. Blueberry 2go447 je opremljen TFT ekranom na dodir veličine 4.3".\nGPS Navigacija 2GO547 (5", LCD, 480x272 pix, MT3351 468MHz, 4GB interne memorije, FM Transmitter, Multimedia) sa držačem i auto punjačem. Blueberry 2GO547 je tanka i lagana GPS navigacija. Kvalitetni 5" TFT ekran visoke rezolucije kristalno jasno prikazuje mape, slike i video zapise. Velike ikone na ovom touch screen ekranu omogućavaju lako snalaženje. Poseduje bežični FM predajnik.


Naslovna | Lifestyle | Putovanja | Najbolji vodič kroz Berlin: Otkrivamo vam najlepše i najzanimljivije lokacije nemačke lepotice!\nFoto: Instagram / berlin_daily\nAko imate samo tri slobodna dana i odlučite da posetite Berlin, pravo je vreme da se informišete na pravi način i budete sigurni da nećete propustiti nijednu zanimljivost.\nUpravo ovaj grad vam može priušititi neprocenjivo iskustvo, a po ugledu na evropske gradove nemačka prestonica je bogata brojnim istorijskim i kulturnim, znamenitostima, ali i zabavnim sadržajima...\nŽivopisni kafei i restorani okupljaju veliki broj mladih i nude pravi doživljaj svojstven berlinskoj undergroung nemačkoj kulturi, dok centralni deo krije fascinante galerije i mesta za noćni izlazak, koje treba bar jednom posetiti.\nBerlinska turbulentna istorija je takođe vidljiva na ulicama grada, a to ćete uistinu najbolje osetiti kroz street art galerije i brojne murale oslikane na zgradama.\nPredstavaljmo vam najzanimljivije znamenitosti Berlina, kao i mesta koja morate posetiti!\nMuzej Island koji se nalazi u sredini Spree Riber, zaslužio je svoje mesto na Unesco listi za zaštitu svetske baštine, kako zbog arheološkog značaja, tako i zbog ukupno pet muzeja i blaga koji se nalazi u njihovim kolekcijama. Pet mizeja čine Pergamon museum, Bode-Museum, Neues Museum, Alte Nationalgalerie i Altes Museum. Zajedno formiraju pravi ansaml koji ilustruje neoklasični stil, koji je dominirao arhitekturom Berlina u 19. veku. Njihove kolekcije uključuje neke od najpoznatijih svetkih umetničkih dela, uključujući elegantnu bistu kraljice Neferititi. Dok jePergamon zatvoren za javnost do 2019. godine, druga antička čuda još uvek se mogu videti u Museum Island.\nFoto: Instagram / raph_monteiro\nNajpoznatije nemačke kobasice Currywurst\nOgromna većina građana će se zaustaviti kraj dobrih starih restorana u kome se spremaju naukusnije kobasice. Istorija ovog ukusnog jela datira još od 1950. godine, kada su Nemice pozajmile kečap, kario u prahu i vočester (worcestershire) sos , od britanskih vojnika. One su počele da mešaju ove sastojke i uspele su da dobiju ukusan sos,m koji su prelivale preko svinjskog mesa. Zatim su kobasice spremljene na ovaj način počele da se prodaju, uglavnom građevinskim radnicima u Charlottenburg u, koji su radili prekovremeno kako bi obnovili totalno razoren Berlin.\nFoto: Instagram / juliarabkin\nDanas se procenjuje da se na godišnjem nivou oko 800 miliona obroka prodaje širom Nemačke. Najpoznatije mesto u kome možete probati naukusnije Currywurst kobasice je Prenzlauer Berg, ali i uživati u odličnoj atmosferi.\nŠoping na buvljaku\nJedan od naprometnijih berlinskih buvljaka se nalazi u Mauer Parku, u okrugu Prenzlauer Berg . U prevodu, ime znači zidni park, nakon berlinskog zida, čiji ostaci se mogu naći tamo.\nBuvljak je otvoren samo nedeljom, i posetioci mogu ove pronaći secondhand nameštaj, vintidž obuću i odeću, stari pribor i posuđe, pa čak i neke ostatke suvenira iz sovjetskih dana u Istočnom Berlinu.\nFoto: Instagram / tugela31\nPored vinitdž čitama, buvljak nudi i deo sa hranom gde se služi nemačko pivo, kobasice, kiseli kupus, kukuruz i još mnogo toga.\nDom nemačkog parlamenta, Reichstag je otvoren 1894. Godine, a pretrpeo je brojan oštećenja i razaranja tokom decenija, da bi konačno bio obnovljen 1990. godine. Ako želite da posetite ovo značajno mesto, i da izbegnete velike gužve, važno je da znate da se otvara rano ujutru (u osam).\nKada uđete, zakoračićete u spiralnu rampu koja se nalazi oko staklene kupole, sa čijeg vrha se pruža fascinantan pogled na Berlin.\nFoto: Instagram / saraht2608\nIzdvojite nekoliko sati na obilazak berlinskih ulica kako biste zaista osetili atmosferu ovog urbanog grada. Upravo na glavnim gradskim ulicama ćete videti fantastične grafite, a ako imate srće veoma je moguće da ćete naleteti na umetnika čije delo upravo nastaje ispred vas. Ovo je odličan način da osetite ukus berlinske neuhvatljive underground kulture.\nFoto: Instagram / heisenolli\nAko ste ikada videli deo nakita koji se sastoji od kamena lapis lazuli, onda znate njegovu lepotu- divnu, plavu boju koja nas podseća na umetnost Van Gogha ili skupu svilu. Sada z amislite čitav grad u ovoj boji, i dobićete približnu sliku Ishtar Gate, jedne od kapije antičkog grada Babylona.\nFoto: Instagram / chungbec\nOvo zdanje je izgrađeno 575 pre nove ere, po naređenju kralja Nabukodonosora na severnoj strani grada. Ishtar kapija je bila osma kapija za unutrašnji grad Babylon, a njena visina iznosi oko 14 metara.\nViktoriapark u Kreuzberg predstavlja pravi dragulj, skriven u Berlinu. Smešten na odličnoj lokaciji, na maloj planini, predstavlja omiljeno mesto turista koji dolaze do parka javnim prevozom., što olakšava samu posetu.\nOvde ćete pronaći i odličan kafe sa pivom, koji se nalazi na vrhu planine, odakle se pruža odličan pogled na grad. Zapadna strana planine je popularno mesto za sunčanje, dok se u centru nalazi prava oaza- vodopad i fontana koji vas mogu rashladiti.\nFoto: Instagram / andreabeermann\nDa li ste bili na putovanju i pronašli neku atrakciju toliko čudnu i prelepu, da ne možete to opisati rečima? Pa, u Berlinu ćete naići na mnogo od njih, a jedna od najčudesnijih je Monsterkabinett.\nAko se upustite u skrivene delove grada, naićićete na pravu umetnost. Pod zaštitoom Dead Chickens, grupe poznatih autora koji vode berlinsku street art scenu, i predstavljaju čudovišta inspirisana video igricama.\nFoto: Instagram / trikar\nU petak i subotu uveče, sa početkom od 17h, Dead Chickens izlažu svoj rad javnosti. S obzirom da su smešteni u mraku, očekujte da vidite ogromne paukove, vanzemaljske ptice, seksi go-go igračice - koje će vas oduševiti.\nJewish Museum dozvoljava posetiocima da zavire u arhitekturu Daniel Liuveskind zigzag dizajna, zgrade, skoro 2000. godina jevrejske istorije. Ovde možete posetiti i brojne izložbe na temu Holokausta, i saznati sve o verskoj istoriji, sa početkom od Edenskog vrta.\nFoto: Instagram / rebeccalyons1977\nKao u mnogim drugim belinskim delovima grada, u ovom neobičnom kompleksu zgrada u oblasti Mitte (Hackesche Höfe ulica) nalaze se poslovne kancelarije, firme, apratmani...\nVelika dvorišta predstavljaju odvojene celine, u kojima su smešteni brojni barovi, restorani i klubovi. Ova oblast je postala jedna od najzanimljivijih mesta za noćni izlazak, koje okuplja veliki broj mladih.\nFoto: Instagram / tammyju\nPutovanja Evropa Evropa Evropski gradovi Berlin Nemačka


TV KRITIKA, MILENKOVIĆ: A kako je kod vas u zatvoru? | Ekspres.net\nTV KRITIKA, MILENKOVIĆ: A kako je kod vas u zatvoru?\nKomedija (!) čija je glavna junakinja zatvorenica, bogata Njujorčanka, belkinja, koju je ocinkarila bivša ljubavnica za koju je prenosila heroinske pare – najpopularnija je serija ikada na Netflixu\n“Orange is the New Black”, 4. sezona, Netfliks\nOsim što implicira boju zatvorskih uniformi, ovakav naslov upravo jeste pozicionirao uspeh ovog remek-dela televizijske produkcije, koje je potpuno drugačije od svega što ste ikad gledali.\nVolela bih da sam mogla da prisustvujem pitchu koji su kreatori serije, na čelu sa genijalnom Jenji Kohan, imali na samom početku:\n“Radili bismo seriju koja se dešava u ženskom zatvoru, u pitanju je komedija (!) čija je glavna junakinja jedna bogata Njujorčanka, belkinja, koju je ocinkarila njena bivša ljubavnica za koju je ova prenosila heroinske pare. Ostale zatvorenice mahom su, naravno, Afroamerikanke, latino devojke i žene, ali i jedna strašna Ruskinja, sve su sklone nasilju, drogiranju, prevarama, seksualnom i svakom drugom zlostavljanju, a upravu čini gomila nesposobnjakovića i slabića koji su i sami pod užasnim pritiskom zbog skoro korporativnog načina upravljanja koji im se nameće a koji služi za krađu državnog novca.”\nTV KRITIKA : I MAĐARI IMAJU SERIJE\nTV KRITIKA: NAVIJAČKI OFSAJD\nKo bi, osim ljudi sa vizijom i ogromnim ličnim i umetničkim integritetom, rekao: “OK, hajde da to radimo”?\nPre svega, nov je način na koji se pristupilo temi. Nema nevinih, nema ulepšavanja, nema jasne granice između zlostavljača i zlostavljanih – svako je sve, u zavisnosti od okolnosti. Glavna junakinja pokušava da bude “moralna” po nezatvorskim standardima, što izaziva nemerljivu štetu za sve, čak i za one prema kojima se ona odnosi zaštitnički.\nUprava često deluje prestrašeno i nekompetentno, ali ima silu i koristi je najčešće nepravedno i neprimereno. Prosto je, u pitanju je zatvor, i to ni sa čim iz spoljnog sveta ne može da se uporedi, što se često čuje, ali se teško razume, osim u slučaju ovako brutalno istinitog načina na koji je to urađeno u ovoj seriji. Naravno da je dodatno bizarno i iščašeno to što su u pitanju žene, ali to celu stvar čini još potresnijom.\nDruga bitna stvar jesu likovi, koji su napisani i odigrani tako da to zauvek menja sve televizijske standarde. Ono što su za milione ljudi bili Toni Soprano ili Omar u “Sopranovima” i “Žici”, to su ovde učinile žene sa najluđim karakterima i adekvatnim imenima, Sofija, Crazy Eye, Pusi, Red, Tejsti, Niki – transseksualci, lezbijke, ubice, psihopate, narkomanke i još štošta. Dakle, karakteri koji nikada nisu bili u središtu niti jedne TV serije, ikad.\nLično verujem da je baš stavljanje u centar zbivanja pripadnika apsolutno marginalizovanih grupa ključno za to što je ova serija najgledanija od kad Netfliks postoji, što je obožavaju i kritičari i gledaoci, što osvaja i po 12 Emi nagrada u svim kategorijama i što su već kupljena peta, šesta i sedma sezona.\nOva koju upravo gledamo deluje kao do sada najbrutalnija. U centru priče je borba za moć između svih, između novih i starih, mladih i starih zatvorenica, ali u ovoj sezoni će i uprava pokušati da preuzme dominaciju i slomi otpor na način koji do sada nije viđen. OITNB (što je skraćenica za naslov) nastavlja da otvara sve najmračnije teme vezane za žensko pitanje, ali i šire pitanje slobode, prinude, eksploatacije, dominacije i, naravno, ljudske prirode. Ne sumnjam da će i ove, i svih narednih godina, ponovo pokupiti sve najveće televizijske nagrade jer je ovo jedna od najboljih serija koju ćete ikada pogledati. Ako za to imate hrabrosti.\nAko ste od onih koji o proizvodu sude na osnovu pakovanja, pogledajte barem špicu: <https://www.youtube.com/watch?v=fBITGyJynfA>\nTags NetflixOrange is the New Black\nмарко\t on 7.07.2016 at 11:27\nlezbejska serija….da, da, preporučiti deci….evo i od mene jedno “žensko” pitanje – zašto žene poslednjih godina prednjače u nemoralu, bahatosti, agresivnosti i nasilju u našem društvu? dok se kuka nad tužnom sudbinom nezaštićenih žena, dotle po ulicama Beograda kojekakve tatine ćerke bahato teraju ljude sa parking mesta, voze ko manijaci, prelaze ulicu gde stignu i sočno psuju svakoga ko svira radi upozorenja, šetaju se u bikiniju po gradu, polugole, i, naravno, uvek, ako dođe do rasprave, prete da će vas optužiti za “seksualno uznemiravanje”…


Promocija zbirke soneta "Tajno društvo enciklopedista" u Centru za kulturu Smederevo\nPredstavljanje knjige je zakazano za 7. maj od 20 časova.\nBeogradska izdavačka kuća Prosveta objavila je knjigu 142 soneta našeg sugrađanina Milosava Slavka Pešića sabranih u deset poglavlja pod skupnim naslovom "Tajno društvo enciklopedista". Ovo delo jezičko-stilskog majstorstva biće predstavljeno u Koncertnoj dvorani Centra za kulturu Smederevo u utorak, 7. maja, a program će početi u 20 časova.\nSoneti u knjizi Tajno društvo enciklopedista jasno su, po ciklusima, omeđeni erosom, tanatosom, razbarušenim životopisima antičkih filosofa i savremenih pesnika kojih više nema.\nRazgovor o knjizi će sa autorom voditi Ivica Bojičić, profesor srpskog jezika i književnosti. Odabrane pesme govoriće Dragan Pavlović, Nebojša Petković i Milosav Slavko Pešić.\nU muzičkom intermecu nastupiće Lenka Stanojević (12), Ema Milićević (8), Ružica Bajić (9) i Vojin Nikolić (12).\nTajno društvo enciklopedista, za objavljivanje, preporučilo je pet akademika i petnaestak pisaca, prevodilaca, multimedijalnih umetnika i knjigoljubaca.\nObjavljivanje knjige "Tajno društvo enciklopedista" finansijski je pomogla gradska uprava Smedereva na preporuku komisije za kulturu.\nPešić je pesnik, prozaist i prevodilac. Autor je više pesničkih zbirki, tri romana, obimne romansirane i ilustrovane starim razglednicama Smedereva monografije Smedereva, od početka 20. veka do danas.\nViše od dve decenije dopisnik je Bete iz Smedereva.\nMeđu prevodima izdvaja se zbirka Mocartovih pisama ženama u izdanju beogradske Paideje, koju je kritika izuzetno dobro primila i obiman izbor pesama jugoslovenskih pisaca svih životnih doba. Taj cvetnik iz osamdesetih godina, za mesec dana, imao je dva izdanja i tiraž od 45.000 primeraka.\nDo izlaska prve pesničke knjige Pešić je ušao u antologije Zorana Gluščevića U vreme nesigurno, Bogdana A. Popovića Poezija i tradicija i više kritičkih izbora kritičara i antologičara Milutina Srećkovića.\nPešić je preveo dnevničke zapise i pesme Silvije Plat, zbirku Tatjane Mihailovne Gluškove "Bez rastanka" (Razluki nъet), izbor Mocartovih epistola ženama (iz Die Bäsle - Briefe; Mozart Briefe), Maruše Krese Vajdner "Juče, danas, sutra" (Gestern, Heute, Morgen), Tona Kuntnera "Moja kuća" (Moja hiša), Alojza Ihana "Srebrnjak" (Srebrnik), Alojza "Gradnika pesme" (Pesmi), Svetlane Makarovič "Odbrojavanja" (Izštevanja) i Ervina Frica "Prolaznost "(Minevanja).


Mesto gde nastaju video igre | Gaming Academy - Niš\nMesto gde nastaju\nGaming Akademija je počela!\nLansiranje Gaming Akademije je 1. oktobra\nNeko kao ti samo sa malo više godina i iskustva.\nMi smo grupa zaljubljenika u video igre i obrazovanje ali smo i programeri, dizajneri, advertajzeri i biznis developeri. Kreativci koji menjaju svet svojim igricama.\nSnažno verujemo da u svakom od vas ima dovoljno kreativnosti da učestvuje u programu razvoja video igara. Zajedno ćemo prepoznati tvoja interesovanja i pronaći ti mesto u gaming industriji.\nSaznaj više o Akademiji Saznaj više o nama\nČetvorogodišnji plan rasta\n1. oktobar - 1. jun\nGrafika u video igrama\nOsnove game dizajna\nOsnove programiranja 2D video igre\nOsnove audio produkcije\nTehnike i metode izrade grafičkih elemenata\nNapredne tehnike u programiranju 2D video igre\nUpravljanje projektom i timska kolaboracija\nPrimena softverskih alata u audio produkciji\nProgramiranje u razvoju 3D video igre\n3D modelovanje, teksturisanje i animiranje\nProgramiranje multiplayer video igre\n3D grafika i vizualni efekti u video igrama\nMarketing i monetizacija\nCilj Akademije je da u 4 nivoa i 16 različitih treninga obezbedi kvalitetan edukacioni sadržaj za minimum 50 mladih kreativaca i osnaži ih da u narednim godinama budu nosioci velikih projekata iz oblasti video igara.\nObrazovanje mladih ljudi je top prioritet svih nas, svih građana, cele lokalne zajednice ali i na nacionalnom nivou. Samo onda ako omogućimo našim mladim ljudima da steknu dodatne veštine pogotovo one koje vole i za koje vrlo često imaju izuzetne talente mi možemo očekivati da će oni ostati ovde, da će ovde napraviti budućnost I da ćemo svi zajedno napraviti jednu fantastičnu priču.\nMilica Petrović Jakovljević\nNaučno-tehnološki park Niš je uvek tu da pruži podršku svim projektima koje omogućuju da mladi u Nišu prošire svoja znanja i veštine u popularnim industrijama kao što je gejming i pre svega da povećaju svest o tome koje su mogućnosti i potencijali u toj industriji i da već u tim godinama kreiraju viziju o nekom svom budućem poslu iz snova.\nNaučno-tehnološki park, Niš\nObrazovanje u gejmingu je jako bitno i smatram da je bitno da se krene što ranije još od osnovne i srednje škole.\nDan nakon završetka Akademije?\nNakon uspešno završene Gejming Akademije steći ćeš mogućnost da se baviš programiranjem video igara.\nSaznaćeš kako da napraviš jedan projekat od početka do kraja. Spoznao si mogućnost razvoja projekta iz različitih oblasti.\nRadio si i grešio, zatim nastavio dalje i opet pogrešio, nisi odustao i shvatio si gde su tvoje greške bile.\nNa tržište izlaziš sa projektom koji si razvijao tokom Akademije. Menjao si ga i dopunjavao u skladu sa tvojim znanjem i razvojem.\nUpozno si još kreativaca sličnih tebi i zaključio da pojedinac ne čini tim. Tvoja ekipa sačinjena od dizajnera, programera i business developera spremna je da osvoji svet.\nu najbrže rastućoj industriji.\ncelokupnu nišku gaming scenu.\nKo smo stvarno mi?\nNeko ko veruje u tebe!\nNeko kao mi samo malo mlađi.\nTi si neko ko ima 12-19 godina, voliš video igre, dobar si u matematici, kreativan si, želiš da napraviš sopstveni projekat, imaš malo više slobodnog vremena i hoćeš da promeniš svet.\nVerujemo da si u tinejdžerskom periodu, kada ulaziš u svet odraslih ali si i dovoljno mlad da i dalje igraš video igre.\nNovosti, zanimljivosti, aktuelnosti.\nNa strani bloga.