Akvaponija porodice Radin - Zelene priče\nU poslednje vreme, stručnjaci iz oblasti biologije i ekologije svojim inovacijama spajaju održivi razvoj sa uzgojem životinja, baštovanstvom i poljoprivredom. Među inovacijama čija popularnost raste nalazi se i sistem akvaponije. Ako se dosad niste susreli sa ovom kombinacijom akvakulture i hidroponike, nastavite da čitate. Danas vam donosimo priču Srđana Radina iz Stapara, koji je prvi u Srbiji primenio ovaj održivi sistem bez otpada.\nFotografija: Srđan Radin\nKako navodi Srđan, ova avantura počela je u martu 2014. godine.\n,,Tražili smo alternativne načine proizvodnje povrća za svoju porodicu zato što smo uvideli da se u zemlji sve teže dolazi do svežih i ukusnih proizvoda.“\nŠta je ustvari akvaponija? Od čega se sastoji i kako funkcioniše?\nAkvaponija je moderan, ekološki vid proizvodnje voća, povrća i ribe u kontrolisanom sistemu. Riba i biljke žive u istoj vodi, biljke rastu u internim medijima sadnje, bez zemlje. Riba đubri biljku, a biljka filtrira vodu za ribu i u tom procesu im pomažu korisne bakterije koje riblji otpad pretvaraju u čistu humusnu infuziju. Troši se 90% manje vode, doliva se samo ono što potroši biljka. Dakle, nema rasipanja vode.\n,,Akvaponija je tiha ekološka revolucija u proizvodnji zdrave i sveže hrane. Smanjuje se emisija CO2 jer velike količine svežih proizvoda mogu da se proizvedu u centru grada, na krovu zgrade bez zemlje i bez transporta. Čak i direktno u restoranu.“\nU sistemu akvaponije biljke rastu šest puta brže, a zastupljen je tri puta veći prinos na malim uzgojnim površinama. Bez otrovne hemije, ovaj sistem je projekat uzgoja useva na riblji pogon. Hranjenjem ribe hranite biljke a ne postoji bolji filter za vodu od biljaka i tu je krug zatvoren.\nkoliko vremena i rada zahteva postavljanje i održavanje jednog takvog sistema?\nNakon pet godina proučavanja, porodica Radin je savladala sistem akvaponije i otvorila firmu koja izrađuje sisteme- ,,ključ u ruke“.\n,,Mi smo uradili pionirski deo posla, a na Vama je samo da poželite sistem za sebe i svoju porodicu ili produkcioni sistem za veću proizvodnju i da imate od nas sistem održavanja i praćenja.“\nRadi primera, sistem od 150m2 može se sklopiti za 5 dana. ,,Sam posao kasnije u sistemu iziskuje malo vremena. Hrani se riba, prate se biljke i uživa se u plodovima. Sam osećaj uzgoja ribe kod kuće je nezamenljiv.“\nIma li razlike u kvalitetu i kvantitetu namirnica koje se proizvode na ovaj način, u odnosu na standardno uzgajanje voća i povrća?\nNaš sagovornik trvdi da tako ukusne i mirisne proizvode nemate gde da kupite na tržištu. ,,Niko ko ih je probao nije ostao ravnodušan. Baš kao nekada na salašima. Povrće ima sposobnost da veoma dugo ostane sveže bez zamrzavanja.“\nKoje se sve biljke mogu pronaći u vašoj bašti?\n,,Mi smo se opredelili za paradajz i jagode, ali sve nadzemne biljke mogu da se uzgajaju. Salata u splavovima je gotova za oko 25 dana od rasađivanja i bude teška do 1kg. A možete čak i drvo Manga da uzgojite.“\nFotografije: Srđan Radin\nPostoje li neke biljke kojima ne odgovara održavanje u uslovima akvaponije?\n„Postoji samo slučaj da od 5-6 vrsta sistema akvaponije različiti usevi bolje uspevaju u nekima od tih vrsta sistema, npr. slata voli više splavove, paradajz uzgojne krevete, jagode vertikalne tornjeve…“ rekao je Radin. Određene biljke bolje uspevaju u određenoj vrsti sistema, ali na kraju se gotovo bez greške dobija savršen plod: ,,Da neki usev ne bude dobro proizveden na kraju, to ne znamo. Možda na primer krompir i šargarepa jer su podzemni usevi, ali sve ostalo je savršeno. Nije potreban ni plodored. Možete da mešate sve vrste… Čista čarolija uzgoja.“\nKada do kupaca stigne naš proizvod, niko ne može da sakrije oduševljenje iako nije ni svestan u kakvim uslovima je uzgajan. Zato se trudimo da svakoga upoznamo sa našim sistemom, jer nije lako objasniti ljudima da je bolji i ukusniji paradajz iz vode i šljunka nego iz zemlje.\nKako se kod nas, ali i u svetu gleda na ovakav sistem uzgoja voća i povrća?\nAmerika, Australija, Kina, Japan i Indija neke su od zemalja u kojima se ovakvi sistemi veoma cene, jer je poznato kakve rezultate daju i koliko su moćni da proizvedu kvalitetno voće i povrće, kao i ribu. Kod nas, Srđan i njegova porodica su prvi pi trude se da ljude upoznaju sa ovom pričom koja je, kako kaže naš sagovornik- ,,na prvom mestu avantura, ali kvalitetna.“\nJoš jedna poslastica koja se može pronaći u ponudi Vodene bašte je domaći sok od paradajza: ,,Sok koji mi pravimo sadrži 92% suve materije. To je vrhunski kvalitet. Bez konzervansa i aditiva, prava poslastica i za malu decu.“\nUčinili su pravi pionirski poduhvat u svom „istraživačkom centru“, dobili željene rezultate i sada se bore da što više ljudi sazna za ovaj projekat i da se osmele da i oni naprave malu pijacu u sopstvenom domu. ,,Akvaponija je praktična za svakoga. Projektovanje je možda složena stvar ali to sve uradimo mi za Vas. Sistemom kasnije može upravljati i dete od 12 godina.“\nAko vas je ova priča zainteresovala, Vodenu baštu možete zapratiti na Facebook-u i Instagramu ili posetiti njihov sajt.


Energija iz okoline. Maarš u proizvode! | Industrijski dizajn\nDizajn po ugledu na rešenja iz prirode (bios – život i mimikos – podražavački) je dizajnerska disciplina koja traži održiva rešenja korišćenjem obrazaca i strategija iz prirode koji su prošli najteže testove – evolucije i vremena.Suštinska ideja jeste da je Priroda, imaginativna zbog same potrebe, već rešila mnoge probleme koji su za nas veoma aktuelni i od presudnog značaja za nastavak vrste:energija,proizvodnja hrane,kontrola klime, netoksična hemija,transport,ambalaža i mnogo toga drugog… Najuspešniji pronalazači posmatrali su prirodu netremice i pokušavali da razumeju kako ona radi.U njoj je pronalažena inspiracija i rađana želja za letenjem ili plovidbom pod površinom vode,a izučavanje oblika,sistema,obrazaca i odnosa iz prirode dovodilo je,i dovodi,do širenja granica naših otkrića i razumevanja sveta koji nas okružuje.Veliki korak na tom putu bilo je otkriće i usavršavanje mikroskopa,a zatim i drugih alata koji nam otvaraju nova vrata i vode nas u mikrosvet prirode.Savremena tehnologija prikazuje nam ovaj svet u jarkim bojama, u odličnim rezolucijama,sniman kamerama sa više od 20.000 slika u sekundi.On više nije u kapi vode u koju zavirujemo kroz cev mikroskopa,sada je on na ekranima,možemo zakoračiti u virtuelnu realnost postavljenu prema njegovim originalnim uzorima,osvrnuti se,doživeti ga u jednakoj proporciji sa nama samima.\nDrugi pravac jeste,da pored slike kanališemo i energiju iz pokreta same okoline.Važno svojstvo energije je da ne može niti nastati niti nestati pa je prema tome količina energije u zatvorenom sastavu uvek konstantna.\nOvo svojstvo energije zove se zakon o očuvanju energije koji je prvi put postavljen u devetnaestom veku.Svi do sad poznati prirodni procesi i fenomeni mogu se objasniti s nekoliko oblika energije prema sledećim definicijama:kinetička energija, potencijalna energija, toplotna energija, gravitacija, elastičnost, elektromagnetizam, hemijska energija, nuklearna energija i masa. Poznato je da se u vatima zapravo izražava brzina prelaska energije iz jednog oblika u drugi. Uobičajno je da proizvođači automobila snagu izražavaju u mehaničkim konjskim snagama,ali ponekad se za “uljepšavanje” brojke koriste i metričke konjske snage,posebno kod egzotičnih sportskih automobila.Poznati prirodni procesi i fenomeni mogu se objasniti s nekoliko osnovnih oblika energije. U nastavku su neki od tih oblika energije nabrojani i detaljnije objašnjeni.smatram da su ovo početna slova svakog dizajnera koja bi morao znati.\n• Potencijalna energija\nIme „potencijalna energija“ dolazi iz pretpostavke da se takva energija može lako pretvoriti u koristan rad.Dve najočitije vrste potencijalne energije su gravitaciona potencijalna energija i elastična potencijalna energija.Gravitaciona potencijalna energija je energija povezana s gravitacionom silom i djeluje između bilo koja dva objekta koji imaju masu.Proporcionalna je masi objekata,a obrnuto proporcionalna udaljenosti između objekata.Elastična potencijalna energija je potencijalna energija elastičnog objekta poput opruge, katapulta i sličnog.Nastaje kao posljedica sila koje pokušavaju objekte vratiti u izvorni tj. početni položaj, a to su najčešće elektromagnetske sile u atomima i molekulama koje čine objekat. Primer iskorištavanja gravitacione potencijalne energije su velike hidroelektrane kod kojih se potencijalna energija vode pretvara u kinetičku energiju kojom se tada pokreće turbina generatora električne energije.\n• Kinetička energija\nKinetička energija ili energija kretanja je energija potrebna da se neki objekt ubrza na neku brzinu, odnosno energija objekta kod određene brzine u odnosu na neki referentni objekat.\nPrema klasičnoj mehanici kinetička energija proporcionalna je masi objekta i kvadratu brzine kretanja objekta. Kod brzina uporedivih s brzinom svetlosti kinetička energija se više ne može računati formulama koje vrede u normalnoj klasičnoj mehanici,nego se mora upotrebiti teorija relativnosti.Energija objekta koji se kreće brzinom uporedivom s brzinom svjetlosti računa se Lorentz-ovim transformacijama prema kojima objekt koji bi se kretao brzinom svetlosti mora imati beskonačnu energiju(što je naravno nemoguće).Primer iskorištavanja kinetičke energije su recimo pretvaranje energije vetra u električnu energiju u vetrenjačama.\n• Toplotna energija\nToplotna energija je energija nasumičnog pokretanja mikroskopskih čestica koje čine objekti, tj. energetski deo sastava koji se povećava s temperaturom. Ova energija prelazi sa jednog objekta na drugi zbog razlike u temperaturi.Toplina se prenosi na tri osnovna načina: kondukcijom, konvekcijom i zračenjem.Kondukcija toplote je spontani prelaz toplotne energije kroz srž iz toplijeg dela u hladniji deo u svrhu izjednačavanja temperaturnih razlika. Konvekcija je strujanje vode ili plinova kod kojeg topliji fluid struji prema hladnijem i predaje toplinu okolini. Toplije telo zrači jačim elektromagnetskim zračenjem jer što je neko telo toplije atomi koji čine to telo imaju sve veću energiju i titranje električnih naboja je intenzivnije.Tim zračenjem se toplina može prenositi s jednog tela na drugo.Toplotna energije se može direktno koristiti za grejanje ili posredno za dobijanje ostalih oblika energije.Tako se toplotna energija spremljena u unutrašnjosti Zemlje – geotermalna energija – može koristiti za generiranje električne energije.\nElektrična energija je oblik potencijalne energije u polju Kulonove sile u kojem se čestice istog naelekrtisanja međusobno odbijaju,a čestice suprotnog naelektrisanja se međusobno privlače. Električna energija nesumnjivo je trenutno najvažniji oblik energije koji koristi čovječanstvo jer se relativno jednostavno transportuje i što je najvažnije – jednostavno se može pretvoriti u ostale korisne oblike energije poput kinetičke i toplotne energije.Električna energija se trenutno najvećim delom proizvodi iz fosilnih goriva i to uglavnom iz ugljena. Budući da fosilna goriva imaju negativne posledice na okolinu i nisu neiscrpna,sve se više koriste alternativne metode proizvodnje električne energije poput iskorištavanja energije Sunca,energije vode,geotermalne energije, energije vetra i drugih.\n• Hemijska energija\nHemijska energija može se definisati kao rad koji obave električne sile prilikom preslaganja električnih naboja – protona i elektrona – u hemijskim procesima.Vatra je jedan oblik prelaska hemijske energije u toplinu i svjetlost.\nNuklearna energija je energija koja se dobija postupcima nuklearne fuzije i nuklearne fisije. Energija Sunca posledica je neprestane nuklearne fuzije koja se odvija u jezgru zvezde i u obliku zračenja dolazi do površine i onda zrači u svemir.Istraživanja mogućeg iskorištavanja nuklearne fuzije na zemlji su još u početnoj fazi u obliku.\nŠta je ono što pored ovoga možemo da iskoristimo da bismo dizajnirali revolucionarna i konkretna rešenja.Energija vetra,energija Sunca,energija vode i bioenergija,geotermalna nergija,energija plime i oseke,energija talasa.Današnje propagiranje eko dizajna je sve veće razmere.Sve to postavlja nove zadatke i pravce razmiščljanja kako iskoristiti sve navedenih energija, pritom dobiti na uštedi materijala i sredstva. li će njen jednostavan zadatak biti poboljšanje kvaliteta života ljudi.\nJedna od nenavedenih stavki jeste i istraživanje i recikliranje ljudske energije. Ovo je jedan od inovativnih koncepta i proširenje perspektive u ovakvom razmišljanju.Kako da se energija iz pokreta koju emituju ljudska bića pa čak i kućni ljubimci,pretapa na druge uređaje.Sistem se sastoji od lagane kompaktne i prenosive jedinice pod nazivom “Rešenje jedinice”.Dizajniran da se nosi u različitim mestima ljudskog tela,koji skuplja energiju iz pokreta,ljudskog srca,telesne temerature i raznih vrsta pokreta.Predstavljanje prodavnivce energije u standardnoj bateriji, iznutra. Kada se pojavi potreba da se doda energija mobilnom uređaju ova-jedinica- se može priključiti na aparat direktno.A u njoj imate i aplikaciju za kasniju upotrebu,tačnije čuvanje. Ova rešenja posmatraćemo kao pravce ka kojima se kraće razmišlanje iskorišćavanja energije a ne kao potpuno rešen dizajn.\nJoš jedno idejno rešenje je koncept -ljudskih pumpi– koje je dizajnirao Gunvok.On polazi od toga da je ljudska noga od pomoći u pružanju pumpaja vode.On koristi navedenu kinetičku energiju koju stvaraju ljudska stopala.Različite pumpe su isprepletane u samu konstrukciju koja se koristi kao glavne staze po kojima se ljudi kreću.Kada ljudi hodaju,energija se skladišti a dalje koristi kako bi pumpao vodu na površinu.Industrijski proivodi u eksterijeru su sve više neophodna kao i uništavanje neuglednih delova grada.Zato uvođenje prirodnih elemenata ima značajnu vrednost.\nEnergija sunca i foto ćelija je jedan privlačan izazov.Ovaj Solo salon sto ima ulogu prikupljanja energiju sunca kako bi se napunili svi gedžeti.Ovaj objekat koristi bluetooth tehnologiju za prikupljanje,distribuciju, i izlaganje podataka.Solo poseduje punjenje i vezu za laptop i prenosive medija uređaje koji omogućavaju digitalne interaktivne i zabavne poslove.\nZeleni vazduh je ekološki prečišćivač vazduha predviđen za apsorpciju štetnih čestica iz vazduha u zatvorenim prostorijama kroz korenje i lišće.Ovaj koncept uključuje ventilator koji pomaže da se provuče zagađeni vazduh do korenske regije ( pomoću solarne ploče kao izvora energije),tako da se velike količine kontaminirane zapremine vazduha mogu prečistiti u izuzetno kratkom roku.\nZeleni miš .Miševi koje svakodnevno koristimo obično se napajaju energijom preko kompjutera ili nekih drugih komponenti,nisu isključene i baterije.Da ne bi ostalo na tome pobrinuo se dizajner Ahmet Bektes koji se verovatno u jednom lucidnom trenutku gledajući miša,setio svojih dečijih igračaka na navijanje, povezao jedan i jedan i dobio, logično.Funkcioniše tako što se navie.I tada je spreman za rad i može vežbati i prekovremeno.\nPosle svega samo ukazujem na to da je cikličnost energije neophodna, potrebe i njeno kretanje do korisnika.Ne zamerite što koristim osvt ka fizici ali znam da je osnova jako korisna.\nOživite ideje i vaše proizvode !\nThis entry was posted in Bez kategorije and tagged Dizajn, dizajn proizvoda, Dizajneri, fizika, industrijski dizajn, industrijski dizajneri, kinetička energija, nuklearna energija, proizvodi, solarna energija, solarne ćelije, toplotna energija by Industrijski dizajn. Bookmark the permalink.


mrak – Gerila\nGerila > mrak\nArhiva prema tagu: mrak\nIzbori u opštini Lučani u centralnoj Srbiji trebalo bi da se održe 16 decembra. Do glasanja u ovom gradu i njegovoj okolini ostalo je oko tri nedelje. Nažalost, nije novost da je Srpska napredna stranka poslala svoje aktiviste u ovu...\nMarko Vidojković: Priča o pi*kama iz pivare\nStajao sam na terasi i gledao ptice, razmišljajući šta da jedem. Sunce je peklo, ali ne na mene, pošto je terasa gledala na sever. Njegovi zraci padali su na šizofrene petospratnice, koje je investitorski urbanizam proteklih darovao Dorćolu. Kineski telefon...


Zastarela kupovina glasova lidera Narodnog pokreta "Dinara-Drina-Dunav" i još šest osoba, postupak obustavljen - Jutarnji GLASnik\nPostupak koji se vodio protiv Tomislava Bokana, lidera Narodnog pokreta „Dinara-Drina-Dunav“ i još šest osoba, pod optužbama za kupovinu glasova na izborima 2012. godine u Novom Sadu, obustavljen je.\nKako je za „Novosti“ rečeno u Osnovnom sudu u Novom Sadu, postupak je obustavljen zbog apsolutne zastarelosti krivičnog gonjenja.\nTužilaštvo je Slađanu Rovčanin i Milovana Duvnjaka teretilo da su dali novac nekim osobama da bi na izborima za odbornike Skupštine grada, održanim 6. maja 2012. godine, glasali u korist liste „Romska demokratska stranka – Tomislav Bokan“.\nTagged DINA, DINARA, DUNAV, KUPOVINA GLASOVA, NOVI SAD, TOMISLAV BOKAN


Sting | Balkanrock.com\nIzašao spot za Stingov duet s poznatim francuskim reperom\nU ponedeljak, 26 avgusta, na "Jutjubu" je izašao spot za pesmu "Reste", koja predstavlja uspešnu kolaboraciju Stinga i poznatog francuskog repera Metra Gimsa (Maitre Gims). Pesma "Reste" ne predstavlja prvu uspešnu saradnju engleskog...\nSting ponovo u Skoplju\nJedan od najpopularnijih svetskih muzičara, Sting, ponovo dolazi u Skoplje gde će 2. juna 2019. godine nastupiti u nacionalnoj areni Filip II okviru My Songs turneje. Turneja je zamišljena kao svojevrstan best of performans, gde će se St...


Vreme - Portret savremenika – Goran Ješić: Mladi menadžer i čudo od opštine\nVREME 860, 28. jun 2007. / LIčNOSTI\nPortret savremenika – Goran Ješić:\nMladi menadžer i čudo od opštine\nČak i da nisu otvorena nova radna mesta (a jesu), čak i da nisu ukinuti šalteri (a jesu), čak i da nisu rekonstruisani vrtići i škole (a jesu), čak i da u Inđiji nije urađeno ništa (a jeste, i to mnogo), činjenica da je taj nekad zapušteni i zaboravljeni grad postao jedan od poznatijih u Srbiji bila bi dovoljna da Goran Ješić bude zapamćen po dobru\nDo pre desetak godina, u Inđiju se dolazilo i kroz nju se prolazilo najčešće greškom. Kad bi se kvarili, vozovi iz Beograda ka Subotici obično su se kvarili baš negde na 50. kilometru od glavnog grada, dok je ulazak u inđijsku autobusku stanicu obično podrazumevao samo to da ste greškom kupili kartu za autobus koji ne ide autoputem. Malo je bilo onih koji su uopšte znali gde se ovaj sremski gradić nalazi...\nDanas, baš u trenutku dok nastaje ovaj tekst, u istoj toj Inđiji već se skupilo približno 100.000 ljudi pristiglih s raznih strana sveta da, od svih mesta pod kapom nebeskom, upravo tu odgledaju koncert jedne od najvećih svetskih rok grupa. Ista ta Inđija u međuvremenu je i zvanično stekla status najuspešnije opštine u Srbiji. Malo je onih koji nisu čuli za bar jednog investitora koji je odlučio da tu uloži svoje pare, malo je onih koji nisu obavešteni o bar nekoj novotariji koja se u tom gradu primenjuje. Zahvaljujući svemu tome, čak i oni koji ne znaju ko upravlja njihovom sopstvenom opštinom, dobro znaju ko je Goran Ješić.\nPOLITIČAR: Predsednik Opštine Inđija Goran Ješić rođen je 3. avgusta 1974. godine u Inđiji, a na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu diplomirao je 2003. Politički se angažovao 1996. i u zasluge iz tog vremena ubraja mu se to što je u Inđiji osnovao opštinsku organizaciju Građanskog saveza Srbije i što je bio jedan od osnivača pokreta Otpor u Vojvodini. Legenda kaže da je na čelo opštine Inđija došao slučajno – navodno, na jednom od brojnih mitinga između 24. septembra i 5. oktobra 2000, devojka od 16 godina koja je bila konferansije najavila ga je kao predsednika opštine i to bez njegovog znanja. Da li zbog toga ili nečega drugog, tek, posle političkih promena u Srbiji, Inđija je dobila najmlađeg predsednika opštine u Evropi. Čak i danas, u 33. i sa sedam godina predsedničkog staža, Ješić je najmlađi opštinski čelnik u Srbiji i jedan od najmlađih u ovom delu sveta.\nVeć na početku mandata, mlađahni predsednik suočio se s političkim problemima – predstavnici DSS-a u koaliciji s predstavnicima SPS-a u opštinskoj skupštini pokušali su da ga smene, ali su omanuli za svega nekoliko glasova. Osuđen na tu vrstu političkog pritiska, Ješić se tokom prve dve godine mandata okrenuo na "drugu stranu" i bavio se međunarodnom saradnjom i donacijama. Tek pošto su smenjeni oni koji su želeli njega da smene, sav taj međunarodni angažman usmerio je na ono po čemu će i postati poznat – na konkretne projekte koji su se ticali svakodnevnog života njegovih sugrađana.\nNa lokalnim izborima za predsednika opštine 2004, Ješić pobeđuje ne kao predstavnik ove ili one stranke, već u ime grupe građana Samo najbolje za Inđiju. Građanski savez Srbije se mesecima posle toga busao u junačke grudi zbog toga što su "pobedili", ali svima upućenima bilo je jasno da je na lokalnim izborima pobedio samo i jedino – Goran Ješić. Dve godine kasnije, u julu 2006, Ješić je dao ostavku, kako na svoje funkcije u GSS-u tako i na članstvo u stranci. Kao jedan od viđenijih funkcionera i već tada najuspešniji predsednik opštine u Srbiji, iz stranke je ispraćen kako već običaji nalažu – principijelno. "Smatramo da je taj potez logična posledica politike kohabitacije Ješića sa G17 plus i DS-om u prethodne dve godine, što je rezultiralo odsustvom podrške članstva stranke potezima Gorana Ješića", saopštio je GSS, ističući još da "principijelna politika GSS-a ne trpi jeftine kompromise i ne podleže promenama zarad sitnih ličnih interesa". Sa svoje strane, Ješić nije želeo da ulazi u političke dubioze – jednostavno je objasnio da "više nije mogao da ostane u stranci koja je odavno izgubila identitet i čije je članstvo svedeno na nivo statističke greške".\nKako bilo, u oktobru 2006. predsednik Opštine Inđija pristupio je Demokratskoj stranci koja je i ranije davala signale da bi ga rado videla u svojim redovima. U partijskoj hijerarhiji zauzeo je mesto člana Glavnog odbora, ali nisu retke prilike u kojima se prilično kritički osvrće na rad i ponašanje stranke i njenih funkcionera. U DS-u, baš kao nekad u GSS-u, Goran Ješić egzistira kao "stranka za sebe". Zamerke na taj koncept više su nego brojne, ali malo je onih koji bi se usudili da se tome javno usprotive: uspesi koje postiže i ugled koji ima, omogućili su Ješiću da bez političkih skandala i umešanosti u političke marifetluke radi posao za koji je izabran.\nMENADŽER: Prema zvanično saopštenim podacima u Inđiju je samo u poslednje tri godine direktno investirano 300 miliona evra, što je omogućilo otvaranje dve hiljade radnih mesta. Najveća investicija, od 140 miliona evra, jeste fabrika cigareta Monus, čiji je vlasnik Predrag Ranković Peconi, a među većima su proizvođač hamburgera Eska fud, Gastek, Frikom, Merkator. Među poslednjim najavljenim investicijama jeste izgradnja fabrike Henkel, odnosno pogona za proizvodnju sredstava za ličnu higijenu i kućnu hemiju. Fabrika će, kako se najavljuje, vredeti pet miliona evra i zaposliće 100 radnika. Istovremeno, potpisan je i ugovor o izgradnji fabrike za preradu vode, najavljeno je izdavanje zemljišta za izgradnju banje, a do kraja godine trebalo bi da se u Inđiji pojave i prve vetrenjače za proizvodnju struje. Nabrajanje svih investicija i ulaganja u infrastrukturu koje je obavljeno uz pomoć različitih međunarodnih organizacija dugo bi potrajalo, ali je nesporna činjenica da je tokom Ješićevog mandata Inđija postala opština u koju se slilo najviše novca.\nPozitivne promene, naravno, ne odnose se samo na fabrike i međunarodne kompanije. Za poslednjih sedam godina, u Inđiji je sagrađeno pozorište, asfaltirane su ulice i pešačke staze, rekonstruisane su sve škole i vrtići, gasifikovana je čitava opština. Najveća poboljšanja, ona koja su privukla i najviše medijske pažnje, ipak se tiču opštinske uprave. Za početak, žitelji Inđije odavno su zaboravili na pakao koji očekuje svakog ko u Srbiji makar i pomisli da "završi neki posao" u administrativnom sektoru: u inđijskoj opštini, naime, više ne postoje šalteri i šalterski službenici čija je jedina uloga da građanina pokornog pošalju na sledeći šalter. Zahvaljujući kompjuterizovanom prijemnom odeljenju, većina dokumenata dobija se u roku od nekoliko minuta, dok je za one komplikovanije (građevinske dozvole i slično) potrebno nekoliko dana. Neka dokumenta moguće je dobiti čak i putem interneta, dok građani koji pokušavaju da reše kompleksnije probleme dobijaju SMS poruke kojima ih opština obaveštava o stanju njihovog slučaja. Takođe, Inđija je prva opština u Srbiji i Evropi u kojoj je uveden sistem "48 sati". Po uzoru na njujoršku policiju i komunalne službe Baltimora, Ješić je sa saradnicima zapravo omogućio potpunu kontrolu svih finansijskih resursa u opštini – kako je ispričao u razgovoru za "Danas" 2005, to u prevodu znači kontrolu "od radnih naloga do toga koliko troši goriva opštinski kamion, ili koliko košta održavanje tog kamiona". Opština, naime, ima kol-centar, tj. broj telefona za sve zamislive i nezamislive probleme građana, a svi pozivi memorišu se u jedinstvenu bazu podataka. Stvar se tu ne završava: u roku od 48 sati svaki prijavljeni problem mora da se reši, a opština u tom roku mora i da obavesti građanina ili da je problem rešen, ili do kada će tačno biti rešen – u duhu opšte modernizacije, to obaveštavanje može biti obavljeno i putem mejla i SMS-a. Da bi se izbegli dalji problemi, rezultati rešavanja određenog problema fotografišu se, kako nadležne službe ne bi mogle da tvrde da su uradile nešto što su zapravo izbegle da obave.\nBIRAČI: Pored svega ostalog, Ješić i njegova ekipa pozabavili su se i socijalnim pitanjima. Po rođenju deteta, opština majkama daje iznos u visini prosečnog ličnog dohotka, uvedeno je finansiranje vrtića trećeg i svakog sledećeg deteta u porodici, iz opštinskog budžeta plaćaju se profesionalni sportski treneri u školama, deci iz socijalno ugroženih porodica omogućeno je besplatno letovanje... Takođe, za penzionere je napravljen program pomoći u kući u kojem učestvuju nevladine organizacije, Centar za socijalni rad, Crveni krst, Udruženje penzionera i vojnici na civilnom služenju vojnog roka.\nKad se sve to sabere i oduzme, reklo bi se da će Goranu Ješiću biti "podignut spomenik za života", tj. da će Inđijci biti jednoglasni u oceni da su zaokruživanjem njegovog imena na biračkom listiću napravili najbolji mogući izbor. I zaista, mnogo je prosečnih žitelja Inđije koji će reći da je napredak vidan, da im mnogo znači nestanak šaltera, otvaranje novih radnih mesta, privredni napredak i sve ostalo što se vezuje uz današnju Inđiju. Međutim, makar sudeći po internet forumima, ima tu i dosta onih koji pričaju drugačiju priču. Navodno, "svi oni koji su zadivljeni opštinom Inđija spadaju u onu kategoriju ljudi koja bi zbog dobre reklame kupila neki proizvod ili se zbog dobre šminke zaljubila u neku osobu". U tom krugu kritičara, najčešće pominjane primedbe tiču se činjenice da je u Inđiju ušao kapital sumnjivog porekla, da broj novootvorenih radnih mesta nije onoliki koliko se zvanično navodi, da su novootvorene fabrike i fabrike čije se otvaranje najavljuje zagađivači vazduha i u tom smislu.\nTakve i slične primedbe Goran Ješić ne komentariše baš mnogo. "Ima ekstra bogatih. Ima tajkuna: domaćih i koji su došli sa strane. Imamo ugledne privrednike koji imaju firmu staru 50 godina. Ima svega. Bitno je da svi oni uredno plaćaju porez. Mi ne možemo da pravimo razliku između čistih i prljavih para. To nije naš posao. Imali smo velike političke pritiske zbog Peconija. Ali ako je on taj novac zaradio nelegalno, neka to istražuju drugi državni organi. Nama je bitno da je uposlio ljude, da je dobio sve papire za fabriku cigareta, da izdvaja za lokalnu samoupravu, da plaća porez...", rekao je u razgovoru za "Večernje novosti" u aprilu 2006, a i sve ostale izjave na zadatu temu bile su slične i potpuno u skladu s tezom o tome da je za Inđiju najvažnije da pare stižu.\nTakvoj poslovnoj filozofiji možda bi se moglo mnogo toga zameriti, ali je činjenica da se osim nekoliko političkih protivnika (najglasniji je Marijan Rističević, potpredsednik opštinske skupštine) i određenog broja gorepomenutih korisnika interneta tim aspektom inđijskog buma niko preterano ne bavi. Razlozi su razumljivi. Pored onolikog broja zadriglih, polupismenih i polusposobnih predsednika opština, zaista bi bilo neukusno razmatrati zašto se u Ješićevoj Inđiji pojavio ovaj, a ne onaj investitor – tim pre što i "ovaj" i "onaj" nesmetano obavljaju svoje poslove na teritoriji čitave Srbije. Ista je situacija s pitanjima koja se tiču razloga zbog kojih su međunarodne organizacije prosto pohrlile u Inđiju posle petooktobarskih promena. Goran Ješić je sasvim sigurno iskoristio svoje političke kontakte i svoje političko iskustvo da ih privuče, ali je isto tako sasvim sigurno da su oni pažljivo birali s kim će i koliko sarađivati – u konkurenciji koju su tada činili (a i danas uglavnom čine) gradski predstavnici kao izašli iz Titovog doba, mlađahni, poletni i sposobni Ješić već na prvi pogled izgleda kao neko s kim neće biti problema uobičajenih za ovdašnje prilike.\nKonačno, postavlja se tu i pitanje famoznog "imidža", odnosno teze o tome da je sve što se u Inđiji događa zapravo "šminka" koja suštinski ne znači ništa sem način da se od Inđije "napravi brend". Od svih pitanja koja se ponekad postavljaju o Goranu Ješiću i njegovom inđijskom čudu, to pitanje svakako je najbesmislenije. Ako je sve ono što se u Inđiji događa samo "šminka", mora se priznati da je ta šminka besprekorna i da, iz pozicije drugih gradova u Srbiji, izgleda skoro bajkovito. Ako je sve što Ješić radi samo pravljenje brenda, mora mu se odati priznanje da je u toj delatnosti mnogo bolji od većine onih kojima su brendovi profesija. Čak i da nisu otvorena nova radna mesta (a jesu), čak i da nisu ukinuti šalteri (a jesu), čak i da nisu rekonstruisani vrtići i škole (a jesu), čak i da u Inđiji nije urađeno ništa (a jeste, i to mnogo), činjenica da je taj nekad zapušteni i zaboravljeni grad postao jedan od poznatijih u Srbiji bila bi dovoljna da Goran Ješić bude zapamćen po dobru.\nLIK I DELO: U čitavoj ovoj priči, nesumnjivo je takođe da je, "brendirajući" Inđiju, Goran Ješić uspeo da i od samog sebe napravi brend. Imidžom atipičnim za predstavnike lokalnih vlasti, neverovatnom kooperativnošću kad su u pitanju mediji, stalnim kritikama na račun centralizovane vlasti i načina raspodele državnog budžeta, kritikama čak i na račun stranke u kojoj se visoko kotira, Ješić je svakako postao jedan od političara koji bi mogli da predstavljaju neku novu, evropsku Srbiju. Pri svemu tome, da li namerno ili slučajno ne zna se, Ješić je uspeo da u svom javnom nastupu očuva imidž "normalnog čoveka", što u srpskim prilikama znači da neće baš uvek biti nasmejani diplomata koji se grli i ljubi s biračima. U tom smislu, jedna od poznatijih epizoda dogodila se u septembru 2006. kada je na fudbalskoj utakmici između inđijskog gradskog tima i beogradskog BASK-a gađao sudiju praznom flašom. Iznervirao se čovek posle primljenog gola i isključenja dva igrača. "Da kojim slučajem nisam na ovoj funkciji, verovatno bih sudiju i tukao. Ovako, morao sam da se uzdržim kako me još više ne bi isprovocirao. Reč je o jednoj mafijaškoj organizaciji koja vlada u srpskom fudbalu", rekao je Ješić tada, a slučaj (za divno čudo) nije medijski forsiran toliko da bi na bilo koji način ugrozio njegovu poziciju u Inđiji.\nAko se jednog dana bude pisala zvanična biografija Gorana Ješića, organizacija koncerta benda Red Hot Chilli Peppers i uopšte činjenica da je taj koncert održan u Inđiji verovatno će biti zabeleženi kao jedan od najvećih uspeha najmlađeg i najpoznatijeg opštinskog čelnika u Srbiji. Naime, upravo taj događaj nekako sublimira sve ono što je Ješić radio i šta radi. Saradnja sa organizatorima EXIT-a i medijska kampanja u vezi s koncertom još jednom su pokazali da je reč o modernom i duhom mladom političaru. Prilagođavanje infrastrukture potrebama posetilaca, instaliranje bezbednosnih kamera, koordinacija gradskih službi i službi koje su Inđiji pritekle u pomoć i sve ostalo što je urađeno pre koncerta, još jednom je pokazalo da je Ješić, ma šta mu kritičari prigovarali, više nego sposoban menadžer. Konačno, činjenica da je upravo zahvaljujući Ješiću ovaj bend došao u Inđiju, a ne u Beograd, verovatno je najbolji argument u prilog tezi da su i u Srbiji čuda moguća.\nPotrebno je samo izabrati pravi put. Ili pravog čoveka.\nKomentari: Srpko Medenica


Perić: Stvoriti kvalitetnije uslove za život - UGLJEVIK.INFO\nNačelnik opštine Ugljevik Vasilije Perić tokom posjete mjesnoj zajednici Tutnjevac, gdje je u toku asfaltiranje 1.200 metara puta, koje finansira opština sa 170.000 KM, najavio je da će lokalna uprava nastaviti sa ovakvim projektima radi stvaranja kvalitetnijih uslova za život.\nPerić je istakao značaj asfaltiranja ovog puta koji veže mjesne zajednice Tutnjevac, Gornje Zabrđe i Maleševci, radi ostanka stanovnika u ovom kraju, koji je poznat kao voćarski.\nOdbornik u Skupštini opštine Ugljevik Dragomir Sekulić rekao je da će ovaj asfaltni put mnogo značiti stanovnicima Tutnjevca, posebno izvoznicima voća i povrća, jer će imati lakšu komunikaciju sa magistralnim putem Bijeljina-Tuzla.\nSekulić, koji je jedan od inicijatora ovog projekta i rodom iz Tutnjevca, kaže da na voćarskim poljima u ovom mjestu u toku sezone radi do 350 radnika dnevno.\nMještanin Jovo Lazić rekao je da je ovaj put u prošlosti bio glavna veza od Bijeljine ka Tuzli, da će njegovo asfaltiranje mnogo značiti mještanima, te zahvalio rukovodstvu opštine na podršci.


Projekt menadžment – Targer.ba – Engineering & Consulting\nPODRŽAVAMO NAŠE KLIJENTE\nTarger E&C kao svoju specijalnost ističe projektni menadžment u industrijskom okruženju gdje sveobuhvatnim pristupom ostvaruje dodatnu vrijednost za klijente.\nTarger E&C kao svoju specijalnost ističe projektni menadžment u industrijskom okruženju gdje sveobuhvatnim pristupom ostvaruje dodatnu vrijednost za klijente. To se odnosi posebno na projekte direktnih stranih ulaganja gdje je ekspertska lokalna podrška na terenu od krucijalnog značaja za pokretanje i uspješnost ulaganja.\nUz operativni dio projekta našim klijentima osiguravamo najbolja moguća rješenja, bilo da se radi o izboru lokacije, pravno-administrativnim poslovima, stručnim i rukovodećim kadrovima, okolinskom upravljanju ili državnim poticajima za investiciju.\nNaši klijenti i njihova iskustva\nPrenosimo Vam iskustva naših klijenata i partnera u saradnji sa nama.\nVeoma jednostavna, a tako savršena rješenja za našu kompaniju!\nNajvažnija stvar za nas su osvrti na detalje itd.\nVrlo dinamičan tim sa nevjerovatno mnogo ideja koje su raspoloženi i sprovesti u djelo!


Početna/KATEDRA/Veljko iz Aleksinca najbolji bacač bumeranga\nSana Life 19. maja 2017.\tKATEDRA, MANIFESTACIJE, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nDrugo mesto osvojio je Nišlija Danilo Ilić (11) i on je najmlaži takmičar koji je do sada pobedio na ovim takmičenjima a treće Stefan Vasić iz Aleksinca.\nOd stotinak prijavljenih kvalifikacije su prošli njih 21 koji su se juče nadmetali za titulu najboljeg bacača, odnosno hvatanja bumeranga. Zanimljivo je da većina današnjih takmičara nema nikakve veze sa Australijom ali se mnogi nadaju da će im ova veština pomoći da se domognu ovog kontinenta.\nVeština starih Abordžina u Nišu se neguje već šest godina a čak postoji i učenička kompanija koja izrađuje i prodaje bumerange.\nTakmičenje je otvorio Glem Morison, zamenik australijske ambasadorke Petriše Fini, koji ne krije svoje čuđenje što se u Srbiji neguje ovaj sport. Abordžini su uz pomoć bumeranga lovili ali u sušini nikada do kraja nije utvrđena njegova namena. Bumerange koje su koristili takmičari su lagani, ne teži od 50 grama, tako da nikog nisu mogli da povrede a takmičari i gledoaci su se dobro zabavljali.\n„Iz godine u godinu raste interesovanje, ne samo iz Niša nego i iz Beograda, Novog Sada, Aleksinca. Ove godine su najviše zastupljeni učenici osnovnih i srednjih škola, ali i studenti“, kaže Jovan Milić.\n„Imamo samo jednu disciplinu, to je ‘izi raund’, reč je o bacanju bumeranga iz centra mete, gde je cilj da se bumerang vrati što bliže bacaču, a da prilikom bacanja ode što dalje“, navodi Ivan Nogić, profesor fizičkog vaspitanja.\nOznakeAleksinac Australija bumerang Niš\nPrethodni Reper Delkor – da se nasmejete i zamislite (VIDEO)\nSledeći Lekari sa VMA održali predavanje u Vlasotincu


Aleks Krunić pobedom startovala u Rabatu - Sportske.net\nAleks Krunić pobedom startovala u Rabatu\nNajbolje rangirana srpska teniserka plasirala se u drugo kolo turnira u Rabatu, u Maroku.\nWTA - Krunić se približila povratku u Top 50Istanbul - Krunićeva završila učešće i u dubluIstanbul - Aleks Krunić bez plasmana u četvrtfinaleAleks Krunić uspešno startovala u IstanbuluČarlston - Kraj za Aleksandru Krunić\nAleksandra Krunić pobedom je započela svoje učešće na turniru u Rabatu. Ona je danas u prvom kolu ovog turnira savladala špansku predstavnicu Laru Aruabarenu-Vesino sa 2:1, po setovima 6:2, 6:7 (0:7) i 6:2.\nMeč je trajao dva sata i 17 minuta, a najviše uzbuđenja doneo je drugi set. Bilo je mnogo obrta u tom periodu, ukupno osam brejkova, po četiri na obe strane.\nPrvo je Aruabarena povela sa 2:0, Krunić je izjednačila na 2:2, španska teniserka potom dolazi do nove ubedljive prednosti (5:2), ali se Srpkinja opet nije predavala i izjednačila na 5:5.\nU narednom gemu Krunićeva je imala servis za vođstvo, ali ga nije dobila, da bi zatim dobila naredni gem na servis rivalke i izborila taj-brejk. Ipak, u taj-brejku 7:0 za Aruabarenu, koja je uspela da izjednači u setovima.\nAli, u trećem, baš kao i u prvom setu, Aleksandra Krunić bila je ubedljiva, oba je dobila sa po 6:2 i plasirala se u drugo kolo, gde će se sastati sa još jednom španskom predstavnicom - Sarom Soribes Torno, 129. na WTA listi.\nWTA - Napredak Nine Stojanović, pad ostalih srpskih teniserki


RK „BERANE 1949“ SA DOMAĆIM SNAGAMA ULAZI U NOVU SEZONU PRVE RUKOMETNE LIGE CRNE GORE | Grad koji volim\nYou are at:Home»Vijesti»Sport»RK „BERANE 1949“ SA DOMAĆIM SNAGAMA ULAZI U NOVU SEZONU PRVE RUKOMETNE LIGE CRNE GORE\nRK „Berane 1949“, novi član Prve rukometne lige Crne Gore, u sezoni 2020/21. pokušaće da zadrži sadašnji status i postane stabilan prvoligaš.\nKlub je tokom ljeta pojačao jedan od najboljih rukometaša Prve lige Milun Danić, koji je u prošloj sezoni nosio dres Komova. Iz Jedinstva su došli golman Zarija Lutovac i srednji bek Đorđe Folić.\nTim je napustio jedan od najboljih igrača Nikola Babović, kao i iskusni Mirza Ramusović i Vlastimir Bogavac.\nBeranci će sjutra, na svom parketu, odigrati prvu zvaničnu utakmicu u ovogodišnjem šampionatu, protiv Rudara iz Pljevalja, koji je prošlu sezonu završio na trećem mjestu.\n„Zbog situacije sa koronom nijesmo odigrali nijednu pripremnu utakmicu, tako da nam duel sa Pljevljacima dolazi kao vatreno krštenje. Rudar je ozbiljan protivnik, ali se nadamo dobrom rezultatu, jer smo se predano pripremali za početak šampionata“, kazao je trener Milan – Miki Novović.\nPripreme rukometaša Berana trajale su mjesec i po, i obavljene su na Gradskom stadionu, Jasikovcu i u Hali sportova.\n„Susret prvog kola sa Rudarom će biti pravi pokazatelj naše forme. Takođe će pokazati da li smo mi, kao uprava i stručni štab, uspjeli da pripremimo tim onako kako treba“, dodao je Novović.\nPored njega, u stručnom štabu beranskog prvoligaša su Mirko Anđić, Suad Skenderović, Vesko Raketić i Srđan Spalević.\nČlanovi Prve lige u sezoni 2020/21, pored RK „Berane 1949“ su – Lovćen, Komovi, Partizan 1949, Danilovgrad, Rudar, Mornar 7, Budvanska rivijera i Jedinstvo.\nEkipa Berana je sastavljena od rukometaša iz našeg grada. Najiskusniji od njih Duško Trifunović, Ivan Đurković i Milun Danić odigrali su brojne utakmice na međunarodnoj sceni, a većina igrača ima iskustvo igranja u Prvoj ligi.\nMilan Novović prva rukometna liga RK Berane 1949\nRUKOMET: PROTIV LOVĆENA PORAZ SENIORA, POBJEDA KADETA\nPOBJEDA KADETA RK “BERANE 1949” ZA OSTANAK NA VRHU TABELE\nKOMOVI ZA GOL BOLJI OD BERANA U KOMŠIJSKOM DERBIJU


Foto: Twitter/JM Rieger\n12.01.2021. 23:14h 12.01.2021. 23:14h\nOdlazeći američki predsednik Donald Tramp ocenio je danas da "ne postoji rizik" da bude smenjen prema 25. amandmanu Ustava SAD.\nTaj amandman omogućava potpredsedniku SAD da, uz podršku glavnih ministara, proglasi šefa države nesposobnim za dalje obavljanje dužnosti.\nTramp, koji boravi u poseti saveznoj državi Teksas, pozvao je na poštovanje zakona.\n"Došlo je vreme za smirenje za našu zemlju, vreme za mir", rekao je Tramp koji se prvi put pojavio u javnost od upada njegovih pristalica 6. januara u Kongres.\nOdlazeći predsednik inače boravi u Teksasu u okviru svoje kampanje protiv ilegalne imigracije.\n"25. amandman je nula, ne predstavlja rizik za mene, ali će se vratiti da progoni Džoa Bajdena i njegovu administraciju. Kao što kaže izreka, pazi šta želiš", naveo je.\nPredstavnički dom Kongresa SAD u kojem većinu čine demokrate, danas treba da glasa o rezoluciji kojom traži od potpredsednika Majka Pensa da se pozove na 25. amandman. Očekuje se da će rezolucija biti usvojena, ali je malo verovatno da će se Pens odazvati na poziv demokrata i nekih republikanaca koji su okrenuli leđa Trampu.\nČlanovi Predstavničkog doma u Rezoluciji optužuju Trampa za podsticanje pobune protiv države.\n"Predsednik Tramp je ozbiljno ugrozio bezbednost SAD i instituicije Vlade. On će ostati pretnja nacionalnoj bezbednosti, demokratiji i Ustavu ako mu bude dozvoljeno da ostane na položaju", navodi se u Rezoluciji na četiri stranice.\nDonald TrampSADsmenaopoziv25. amandmanTeksas


Metro-portal.hr Subota, 26.09.2020. 00:13:21\nZa razliku od 2009. ova je godina bila puno smrtonosnija za predstavnike sedme sile, od siječnja ih je poginulo 25 posto više nego lani\nOd početka 2010. do sada ubijeno 90 novinara u 33 zemlje (Deviantart)\nOd siječnja 2010., ubijeno je najmanje 90 novinara u 33 zemlje, što je 25 posto više nego lani, objavila je u srijedu nevladina udruga Press Emblem Campaign (PEC) i pozvala profesionalne udruge i vlade da budu aktivnije u zaštiti novinara u zonama sukoba. "To je poraz. Ne napredujemo. Umjesto da se stanje popravlja, ono se pogoršava", rekao je Blaise Lempen, glavni tajnik udruge sa sjedištem u Ženevi koja promiče zaštitu novinara u zonama sukoba.\nBlaise je pozvao "novinarske organizacije da budu mnogo više aktivnije", a vlade da budu "čvršće u sprječavanju i kažnjavanju takvih zločina". Najopasnije mjesto na svijetu za obavljanje novinarske profesije i dalje je Meksiko s 13 ubijenih novinara koji su pratili rat narkokartela. Slijede Honduras i Pakistan s po devet ubijenih novinara te Irak s pet ubijenih novinara, prema podacima PEC-a koji napominje da je u Iraku nastupilo pogoršanje nakon smirivanja.\nPet je novinara ubijeno i u Rusiji na sjevernom Kavkazu te na Filipinima, navodi udruga i dodaje da je polovica svih novinarskih žrtava u 2010. pala u tih šest zemalja. Novinari su obavljajući svoj posao ubijani u 2010., u Somaliji, Indoneziji, Nepalu, Nigeriji i Kolumbiji te Afganistanu, Angoli, Tajlandu, Indiji, Venezueli i Ugandi. Nevladina udruga poziva međunarodnu zajednicu da izradi Konvenciju za zaštitu novinara "kako bi ojačala primjenu postojećih prava", a od Vijeća za ljudska prava, koje upravo zasjeda, da to pitanje stavi na dnevni red.\nPress Emblem Campaign (PEC) je udruga osnovana 2004., sa sjedištem u Ženevi u svrhu jačanja pravne zaštite novinara i njihove zaštite u zonama sukoba i civila u opasnim misijama. Tu udrugu koja zagovara donošenje međunarodne konvencije koja bi poboljšala zaštitu medija, podržava 35 nevladinih udruga i novinarskih saveza diljem svijeta. (hina/metro-portal)


Izložba: Tajni svet Marsela Žana, Marsel Žan :: Nadrealizam\nIzložba: Tajni svet Marsela Žana, Marsel Žan\nNjujork, galerija Elkon, izložba je otvorena do 23. decembra 2015.\nMarcel Jean, Le Pare-Brise,1980.\nGalerija Elkon u Njujorku predstavlja prvu samostalnu američku izložbu radova Marsela Žana od 1985. godine. Ova izložba je jedna u nizu mnogobrojnih izložbi koje, u proteklih par godina, svedoče o velikom interesovanju publike u Sjedinjenim\ndržavama za nadrealizam.\nMarsel Žan (1900-1994) pridružio se nadrealističkoj grupi 1932. godine. Tokom Drugog svetskog rata živi i stvara u Budimpešti a u Pariz se vraća 1944. godine gde ostaje do kraja života. Žanova dela izlagana su na svim većim izložbama nadrealizma u svetu- Brisel, London, Pariz, Amsterdam, Tokio…\nPored slikarstva i izrade nadrealističkih objekata Žan se aktivno bavio pisanjem- njegova najpoznatija knjiga je upravo studija o slikarstvu Istorija nadrealističkog slikarstva objavljena 1959. godine.\nIzložba će predstaviti dve serije Žanovih slika. Prva je nastala u periodu kasnih sedamdesetih i ranih osamdesetih godina- čine je slike u tehnici akarela i gvaša. Druga serija iz ranih sedamdesetih obuhvata grupu slika manjih dimenzija nastalih u tehnici koju je sam slikar nazvao flotaž.\nIzložba je otvorena od 7. novembra do 23. decembra 2015.\nVuše o izložbi pogledajte na sajtu: http://www.artnet.com/galleries/the-elkon-gallery/the-secret-world-of-marcel-jean/


Pogled u sopstvene motive za pokretanje posla | Saveti | Poslovi Infostud\nU okviru prethodnog saveta Uvod u preduzetništvo govorili smo o potrebama koje stoje u osnovi ideje o pokretanju sopstvenog posla\nKratko zajedno razmotriti izbor koji ste napravili. Ali pre toga je važno napomenuti da nijedan od motivatora nije bolji, niti gori od ostalih. Takođe, nijedan od njih sam po sebi vam ne može obezbediti uspeh u poslu u koji ćete možda ući. Uspeh je ipak rezultat dejstva velikog broja faktora, od kojih je samo neke moguće predvideti. U svakom slučaju, vaš motivator će igrati značajnu ulogu u svemu što ćete preuzimati u svom novom poslu. Najčešće je reč o nekom od sledećih motivatora:\n1. Želim da budem vlastiti gazda\nAko je vaš izbor motivator pod brojem 1, pridružili ste se velikom broju onih koji se upravo iz tog razloga opredeljuju da započnu vlastiti posao. Mnogi stručnjaci smatraju da bez ovog motivatora nema ni preduzetništva, ili, drugim rečima, da je baš on jedan od znakova da u vama „čuči" preduzetnik. Situacija u kojoj ste sam svoj gazda višestruko je inspirativna i podsticajna. Za mnoge od nas ona predstavlja trajni san i ideju sreće. Ne polagati računa nikome, pogotovo onima za koje ponekad osećamo da znaju i mogu manje od nas, imati priliku da ostvarimo neke svoje zamisli i ideje upravo onakve kakve su, sve to deluje kao poput prave motivacione injekcije.\nSa druge strane, ne biste smeli da dozvolite da se stvarno dogodi ono što se sa ovim motivatorom relativno lako i često događa, a to je da se suviše osamite ili da na sebe gledate kao na „usamljenog jahača". Jedno od pravila u uspešnom preduzetništvu je da, ma kako oslonjen na sopstvene snage, niko nije uspeo sam. Baš naprotiv, najuspešniji su oni preduzetnici koji su razvili pouzdanu mrežu oslonaca i koji su spremni da iskoriste podršku koju im ona pruža. I to što više, to bolje. I najuspešniji među njima, od prvog do poslednjeg, činili su greške, prihvatali pomoć i učili kako su napredovali, ili da kažemo to još tačnije, napredovali onako kako su učili.\n2. Imam ideju za koju mislim da je vredna truda\nMnoge od nas pokreće želja da utvrdimo koliko su ostvarive ili isplative ideje o kojima često razmišljamo, da vidimo mogu li se ideje koje nama „ne daju mira" zaista i ostvariti. Ako ste se opredelili za stavku 2, nalazite se i među mnogima koji shvataju da, zbog posla koji obavljaju, propuštaju da realizuju neke od potencijalno sjajnih ideja i da one polako blede i padaju u zaborav. Ponekad za to krivimo okolnosti, ponekad čak i druge osobe, bilo one koje su nam bliske ili koje nisu. Posebnost ovog motivatora je što doprinosi da izađemo iz položaja u kome nam se život dešava, prestajemo da se prema njemu odnosimo kao nečem neminovnom, preduzimamo inicijativu i preuzimamo odgovornost. Veoma moćan pokretač!\nNe zaboravite i ne propustite, međutim, da se osvrnete oko sebe i obratite pažnju i na ideje drugih, jer ćete u njima možda prepoznati i po neku svoju. Takođe, motrite na one pokazatelje koji mogu da vam pomognu da uočite kolike su stvarne mogućnosti da ih plasirate i ostvarite na realnom tržištu. Upamtite, tragajte za novim idejama, pre svega, naravno, u sebi, ali i oko sebe, gradite ih s početka što jednostavnije, krenite manjim koracima i ne odustajte čak i ako treba da pokušavate iznova i iznova.\n3. Potrebno mi je da nešto značajno promenim u svom životu\nJedan od glavnih pokretača naših poteza i potrebe za promenama je želja da unapredimo svoj život u celini ili neki njegov važan aspekt. Oni koji su se opredelili za stavku 3 spadaju među ljude kojima je ovo glavni motivator. To je posebno značajan pokretač i motivator u ovim našim uslovima u kojima smo tokom niza godina iskusili ne, nažalost, kako se izgledi za bolji i valjan život uvećavaju, nego kako propadaju, smanjuju se i nestaju. Mnogima od nas je dojadilo da čekaju da se „nešto" desi i da neko drugi povuče pravi potez. Nužni pratilac ovog motivatora, a često i njegov integralni deo je ili osećanje nezadovoljstva ili doživljaj nedostatka. Čak i kod onih za koje bismo, spolja gledano, rekli da su postigli sve što se moglo i najviše što se moglo!\nIako su ljudi kojima je ovo glavni motivator veoma dobri kandidati za uspešno vođenje odabranog posla, treba da obrate pažnju na ravnotežu između celine i delova. Ponekad je teško ili nemoguće tako pozitivnu promenu napraviti brzo, naprečac, „preko noći", iako bismo često baš to najviše želeli. Ponekad je, opet, teško ili nemoguće unaprediti baš sve aspekte života i srediti u njemu baš sve čime nismo zadovoljni. A u još nekim drugim prilikama može da se desi da se toliko bavimo jednim, da izgubimo iz vida druge aspekte ili celinu. Jedno, drugo i treće može da rezultira time da doživimo razočaranje ili, naprotiv, da postajemo zadovoljni pre nego što smo postigli sve što smo mogli ili da trošimo trud, vreme, energiju ili novac na nešto što je možda u redu samo po sebi, ali ukupnom kvalitetu života ne doprinosi onako kako smo prvobitno želeli.\n4. Želim da zaradim novac\nMotivator u sadržan u stavci 4 je toliko raširen da rašireniji ne može biti, a, reklo bi se, nama ljudima i toliko prirodan da prirodniji ne može biti. Osim toga je i veoma jasan i jednostavno mu nisu potrebna posebna tumačenja. Vama kojima je novac glavni motivator je relativno lako da definišete svoje ciljeve i relativno lako da prosudite i procenite koliko ste ih ostvarili.\nAko je ovaj motivator vaš izbor, trebalo bi da obratite pažnju da vas jednostavnost i lakoća u njegovoj primeni ne udalje od ljudi sa kojima bi trebalo da sarađujete bilo tako što ih nećete u dovoljnoj meri inspirisati da vam se pridruže, bilo tako što vam i samima može ponestati motivacije i inspiracije. Oni koji uspeju da savladaju „zamke" ovog motivatora često vode veoma uspešne poslove.\n5. Hoću da spojim lepo i korisno i da svoj hobi pretvorim u svoje zanimanje\nMotivator u stavci 5 je takođe jedan od čestih pokretača razmišljanja o započinjanju vlastitog posla i u velikoj meri može doprineti njegovom uspešnom vođenju. Mnogi od nas su, zahvaljujući svojim interesovanjima, stekli znanja i veštine koje daleko premašuju neke prosečne vrednosti, u čije je sticanje uloženo puno truda, vremena i ljubavi, a katkad i novca, a koje nikad nisu dobile drugu valorizaciju osim zadovoljstva koje sami imamo onda kada ih stičemo ili praktikujemo. U nekim periodima u životu pomislimo kako ta vrsta valorizacije više možda nije dovoljna. Sa druge strane, i kako možda nema mnogo smisla da sa toliko posvećenosti radimo ono od čega ne živimo, a da nas rad u onome od čega živimo ispunjava tako malim ili nikakvim osećanjem zadovoljstva i donosi tako beznačajnu satisfakciju.\nKod ovog motivatora, kao i kod drugih, uostalom, takođe treba voditi računa o stvarnim potrebama tržišta, jer se može desiti da lako izgubimo iz vida da ono što nama donosi veliko uživanje i predstavlja smislen i potreban proizvod, ne mora obavezno imati isti takav status u potrebama i afinitetima drugih. Takođe, pravila koja regulišu ponašanje i odlučivanje uključeno u aktivno bavljenje hobijem, čak i kad je on veoma složen i zahtevan, ne moraju obavezno biti dovoljna i kada je glavni regulator ono što se dešava na tržištu. Najzad, hobi i zanimanje se upravo i razlikuju po tome što je glavna mera za prvo naš lični doživljaj zadovoljstva, dok ovo drugo, zanimanje, najčešće podrazumeva i mnoge druge poslove i aktivnosti, od kojih su mnoge prosto neophodne i neizbežne, pre nego prijatne.\n6. Potrebno mi je da u većoj meri iskoristim svoja znanja, sposobnosti i talente\nMotivator sadržan u stavci 6 je najčešći izbor onih koji su u poslu kojim se bave već ostvarili sve što misle da je bilo moguće i osećaju da bi ostajanje u njemu bilo neka vrsta stagnacije. I vrlo verovatno s pravom. Ovde nije toliko važno da li je ovakva ocena i objektivno tačna, mada najčešće jeste, već je bitan upravo taj doživljaj. Nepristajanje na stagnaciju je svakako jedan od najmoćnijih motivatora. Ljudi koji u sebi osete to nepristajanje nisu od onih koji strpljivo izdržavaju u neinspirativnoj svakodnevnici takvoj kakva je i rutini koja je obeležava samo zato jer su naučeni da bi se već sutra stvari mogle tako pogoršati da ta rutina i svakodnevica deluju kao blagodat. Naprotiv, njihovo najčešće osećanje je da i oni svetu imaju i mogu da daju mnogo više i da stoga imaju pravo da više očekuju i za uzvrat.\nKod ljudi kod kojih dominira ovaj motivator problem može da predstavlja to što nam u takvim okolnostima sama promena donosi osećanje da smo učinili pravi izbor, a da možda nismo obratili dovoljno pažnje na sam sadržaj izbora koji smo načinili, te možda propustimo da na vreme nešto u tom sadržaju korigujemo. Važno je istaći i da nisu svi naši talenti, ma koliko da stvarno postoje, jednako dobra osnova da na njima zasnujemo ideju o novom poslu. Neki talenti jednostavno postoje, uostalom, sasvim sigurno svako od nas ima bar po neki, ali nemaju svi oni istu motivišuću snagu. Ovakve talente prepoznajemo kao svoje sposobnosti da neke poslove obavljamo efikasno i sa lakoćom, ali ne i sa naročitim uživanjem. Ne nastojimo sami sebi stvoriti situacije u kojima ćemo ih praktikovati. Oni su jednostavno tu, ali naše ambicije su na drugoj strani. To su nepouzdani oslonci i takve treba izbegavati kad se donosi odluka o vrsti i sadržaju posla.\nMožda motivator sadržan u stavci 7 ne izgleda dovoljno određen, ali on je snažan pokretač onih koji se za njega opredeljuju. Monotonija i ograničenja u poslu i na radnom mestu ovim ljudima zaista teško padaju i sama mogućnost da iz nje izađu za njih predstavlja nešto veoma podsticajno. Ustvari, veoma ubedljivi nosioci ovog motivatora ne bi se mnogo ni iznenadili ni zbunili čak ni da za njima ide glas „Evo osobe koja je promenila svet!".\nBaš tu je ujedno sadržan i razlog za oprez: ponesenost opštim oduševljenjem koje ovakvi preduzetnici često izazivaju, može zamagliti potrebu da se u poslu nešto promeni i uskladi sa promenama koje su nastupile u okruženju i doprineti da se popusti pravi i povoljan trenutak. Za one među vama koji to uspeju, čućemo u medijima i komorama koje znaju ko je uspešan!\nZašto je bitno da znate šta vas motiviše? Imajući u vidu sve motivatore, u stanju ste da procenite koje vam dobiti vaši motivatori obezbeđuju, kao i mere opreza koje bi trebalo da imate na umu za svakog od njih.\nMit: Važno je da nas pokreće "dobar" motivator. Sve ostalo dolazi samo po sebi.\nČinjenica: Među navedenim motivatorima, nema "loših". Ali svaki od njih ima svoju manje povoljnu stranu. Bez obzira da li govorimo o svakom motivatoru ponaosob ili o svima zajedno, najbolje je kada ih prati sposobnost da se bude fleksibilan, spremnost na prilagođavanje promenama na tržištu i tehnološkom razvoju, kao i poverenje u sebe. Postojanje sve tri sposobnosti, udruženo sa motivatorima, pola je puta do uspeha.\nStručnjaci koji već dugo prate kako ljudi razmišljaju o započinjanju sopstvenog posla i kako donose takvu odluku, smatraju da je to najbolja prilika da čovek ostvari ono što je oduvek želeo, prilika koja čoveka može učiniti zaista srećnim. Kakav motivator!\nNajčešće ćete u razgovoru sa ljudima koji promovišu preduzetništvo čuti pozitivne motive za preduzetništvo. Postoje stvari o kojima se ređe priča, a koje su takođe sastavni deo preduzetništva. Kako bismo otvoreno krenuli u priču o preduzetništvu ističemo najpre 10 upozorenja, koja morate znati na početku. Budite dobro pripremljeni i sledite naše savete!


Kuće - Bugojno Busovača Dobretići Donji Vakuf Fojnica Gornji Vakuf - Uskoplje Jajce Kiseljak Kreševo Novi Travnik Travnik Vitez - OLX.ba - OLX.ba\nKuća u centru Bugojna\nStrogi centar, u blizini pijace i gradskog trga, mirno naselje\nBUGOJNO - Poriče - Povoljno - kuća\nKuca s okucnicom\nKuća u centru Bugojna - TOP LOKACIJA\nKuću u Bugojnu - Gaj\nStara kuća u Bugojnu - Gaj\nPlac sa ostecenim objektom\nProdajem plac sa objektom koji je ostecen.\nBugojno Vrbanja-2 kuce,štala,vocnjak(preko 2duluma)\nBugojno kuce imanje\nKuća - HENDEK Bugojno\nSTAMBENO-POSLOVNI OBJEKAT 750m2\nSARAJ CITY_objekat Bugojno -centar\nKuca u Bugojnu Kuca Bugojno zemljiste 5200 m2\nPorodicno imanje na 2,8 km od Opstine Bugojno\nProdaje se kuća / zgrada u centru Bugojna\n"BIHHOME" nekretnine, stambeno-poslovni objekat, atraktivna lokacija\nKuća 1/1 ROSTOVO\nSve uredno.1/1!uknjizeno!prepis moguć odmah!!! Lokacija ROSTOVO\nKuca Bugojno zemljište 13 000 m2 uz magistralni put\nkuća sa zemljištem 13000 m2 uz magistralni put i rijeku vrbas\nIznajmljuje se četvorosobna kuća u Bugojnu\nKuća u Bugojnu na atraktivnoj lokaciji.\nKuća, garaža, štala, zemljište Poriče Bugojno\nKuca u bugojnu\nPROSTRANA KUĆA (VILA) U NASELJU VRBANJ,BUGOJNO\nNOVA CIJENA,EKSTRA POVOLJNO! Kuća kao što se može vidjeti sa slika je u dobrom stanju,nisu potrebna ulaganja,odmah je useljiva. Za sve pogodnosti koje ova kuća nosi sa sobom cijena je povoljna. Za sve detaljnije informacije u OPISU!\nKuca Bugojno 063975242\nuseljiva kuca u gradu sa poslovnim prostorom\nsa garažom i radionicom, 250m od centra grada\nkuća bugojno kuca nekretnine stanovi


Ministar sigurnosti Bosne i Hercegovine poslao je sa današnje pres-konferencije poruku i apel svim narodima u BiH, a posebno Bošnjacima | UdriMuski\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine poslao je sa današnje pres-konferencije poruku i apel svim narodima u BiH, a posebno Bošnjacima\n17. 07. 2017 - 13:59\n"Pozivam Bošnjake da sjednemo, razgovaramo, pregovaramo, smirimo situaciju i da idemo dalje. Hoće li to nekome odgovarati ili ne? Naša je sudbina da živimo ovdje, da živimo kao ljudi, zajedno se razvijamo, nego da živimo u stanju nacionalističke i ratnohuškačke retorike", naveo je Mektić.


+2 #11 Miki 24-06-2021 21:42\n@Sale, nema potrebe da se opet širi neka paranoja, i postavlja crv sumnje, koji onda preraste u teorije zavera i slične ŠOKANTNE informacije za žutu štampu. A niko ko zaista razume tematiku i zna odgovor, nema vremena da objašanjava i demantuje svaku ovakvu "dilemu".\nTokamak reaktor je torusni, i magnetno polje se ne širi van njega. Van reaktora, ni kompas neće biti ometan. Medicinski skeneri za magnetnu rezonancu imaju takođe izuzetno jako magentno polje pa niko nije primetio neki uticaj na životnu sredinu.\n+2 #10 Sale 24-06-2021 18:32\nMene interesuje uticaj tako jakih magnetnih polja koji se koriste u tokamacima na okolni zivi svet, kao i uticaj na Zemljino magnetno polje.\n+6 #9 Neđo 24-06-2021 13:48\nDa, bice takvih primjedbi uvijek. U Evropi, gomila zelenih partija, NVO i ekologa zvoca sto se tolike pare poreskih obveznika sipaju i pokusavaju da ospore cijelu tehnologiju kao nebezbjednu.\nI to je njihov posao, isto kao sto je i nacunika i inzenjera koji rade na ITER-u da ga zavrse i da ih razuvjere.\nPodsjeticu da se iz slicne branse slusa kako hidroelektrane (i velike i male) unistavaju rijeke, vjetroelektrane ubijaju ptice i mijenjaju smjerove vjetrova, solarne podizu temperaturu okoline, o termoelektranam a da ne pricam. Okej, sve to stoji, ali moramo negdje povuci liniju - ocemo li sve da pogasimo, ili cemo da uzmemo najmanje stetne tehnologije i da ih koristimo?\n+3 #8 Miki 24-06-2021 10:51\nŠto se tiče radioaktivnih ostataka nakon fuzije, poluživot tricijuma je 12 godina, što je nekoliko redova veličina manje u odnosu na ostatke iz fisionih rekatora. I ima ih daleko manje nego iz fisionih reaktora po proizvedenom MWh. Nije nikakav problem skladištiti ih dok im radioaktivnost ne opadne na prihvatljiv nivo.\nOstaje problem koji Dragant spominje, ako energija postane jeftina i dostupna, počeće rasipanje, a sva naša energija na kraju, obrni okreni, završi kao toplota.\nAli verujem da će se i to nekako rešiti u sledećih 100-tinak godina, (ako tehnološki razvoj (kao i populacioni "razvoj") čovečanstva nastave ovim tempom). Mi sada, nas 7+ milijardi, svakako više ne možemo živati u skladu sa prirodnim ciklusima Zemlje, već ćemo morati iznaći veštačke metode da održavamo klimu na Zemlji u razumnim granicama. Menjanje albeda Zemlje je nešto što ćemo najverovatnije koristiti za ovo.\nI dalje mislim da ovo ide sporo. 70 godina se fuzija istražuje, i u principu funkcioniše, a praktična primena, ćorak?!?\nMislim nije tajna gde je problem. Fosilna foriva su i dalje najjeftinija i najjednostavnij a za eksploataciju, gledano MWh/$. Dok je tako, ko je blesav da ulaže neke $/€ u nešto što će biti skuplje?!?\n+3 #7 Ljubomir 24-06-2021 06:00\n- Za Nedja, odgovor na drugi, donji deo komentara #6.\n- Onda je neki drugi hemijski element u pitanju, davno sam cuo tu vest. Ali radioaktivnog otpada zaista ima (tj. bice ga kada budu radili reaktori) i to se moze naci na dosta mesta na Internetu. Za pocetak, mozes da vidis na:\n- imas na pocetku: "As a source of power...", pa posle\nspod podnaslova "Fuels - Deuterium/triti um" spominje se curenje tricijuma, i onda posle ispod naslova "Radioactive waste" pise najvise o tome.\n- Pored ovoga, unesi na Guglu:\nfusion reactor radioactive waste\tili\nitd, problem otpada posle fuzije se pojavljuje na mnogim mestima.\n+3 #6 Neđo 23-06-2021 19:35\nDa, ide ovo sporo kada pogledas o kakvim parama se zapravo radi. Sta je 60 milijardi za 30 najjacih zemalja svijeta? S druge strane, nije sve u parama. Za neka testiranja i ovladavanja tehnologijama je potrebno besomučno testiranje, testiranje i ponovno testiranje.\nLjubomore, od izotopa vodonika, samo je Tricijum radioaktivan. Deuterijum je stabilan. A i radioaktivnost tricijuma je slabasna jer je zaustavlja par listova papira.\n+4 #5 dragant 23-06-2021 08:29\nOdličan tekst. Nema dileme da će doći dan kada će se imati izvori neogranične energije. Verovatno će proces ići pretvaranjem toplotne energije tokamaka u električnu (klasične turbine i generatori struje) što donosi svoje gubitke energije, tj. njeno rasipanje u okolinu i njeno grejanje. Osim ako se jednog dana ne nađe način direktne konverzije u električnu. U svakom slučaju kada se energija potroši od strane krajnjeg korisnika, ona prelazi u toplotnu, dovodeći do zagrevanja planete. Možda to ne izgleda značajno ali svetske potrebe za energijom samo rastu. Iako će biti čista, električna, zagrevanje planete će samo rasti. Naša planete ima priliku da se hladi samo svojom noćnom stranom ispuštajući višak toplote u svemir. Ali sa jefitnom energijom, ako bude jeftina, to će sve teže ići i planeta će biti sve toplija. Što će dovesti do daljeg ulaganja energije u hlađenje svega onoga što treba i ne treba hladiti, a ta dodatno potrošena energija će sve ostalo zagrenati. Moguće je da će budućnost dovesti do toga da će energije biti neogranično ali da će biti propisano ko koliko može da potroši. Što će biti novi način kontrole sveta, tj. siromašnih od strane bogatih.\n+3 #4 Ljubomir 23-06-2021 04:59\n- Pre dvadesetak godina, jedan nas fizicar iz Beograda je izjavio da proces fuzije ipak ostavlja radioaktivni otpad : 600 grama radioaktivnog vodonika (vecinom deuterijuma) po megavatu dobijene energije. Srecom, taj otpad spada u srednje radioaktivni i nije tako problematican.\n- Na Zemlji je ostalo jos samo 1/3 (da, da, i slovima: jedna trecina) prvobitne kolicine urana. Posle milion godina evolucije, za manje od sto godina uspeli smo da spiskamo vecinu uranijuma na Zemlji. Tako da svakako, i da svi u glas hocemo, moramo izbaciti iz glave nuklearne elektrane na fisiju.\n+4 #3 ddragovic 22-06-2021 22:02\nSlažem se - odlična priča\nUmesto da se ave recimo ovakvim stvarima, instituti po svetu krcaju miljarde 'za nizašta', za oružje još bolje i ubitačnije.\nŠto kaže Kesić - budale!\n+4 #2 Miki 22-06-2021 12:21\nZaboravih još nešto da napišem, šira populacija se i dalje plaši svega što u imenu ima "nuklearno", i nema poverenja u to. Kada sa takvima krenem u priču o ITER-u, poređenje koje mi se najviše sviđa je sledeće:\nNuklearna fisija koju imamo danas je najbliža atomskoj bombi, koju mi moramo da prigušujemo i hladimo. Ako tu nešto zakaže, imamo katastrofu tipa Černobil ili Fukušima. A i kada se fisioni reaktor zaustavi, on je dalje užasno radioaktivan.\nNuklearna fisija je nuklearna reakcija koju sve vreme moramo da podpomažemo i potpirujemo. Ako nešto zakaže, sve će da se samo zaustavi. A kada se zaustavi, fuzioni reaktor je bezopasan, i bez radijacije je.


Nahlin edukacijski program za mlade aktiviste i aktivistice - 2019.\nŽeliš biti aktivist/aktivistica u polju ljudskih prava s fokusom na slobodu vjere i problematiku islamofobije? Aktivizam ti je stil života? Smatraš da podići glas ne znači samo govoriti bučno, već odmjereno i argumentirano? Pozivamo te da se prijaviš na Nahlin edukacijski program za mlade aktiviste i aktivistice u oblasti ljudskih prava!\nCEI Nahla organizira edukaciju u oblasti ljudskih prava s fokusom na vjerska prava i slobode za treću generaciju polaznika i polaznica. Edukacija je do sada uspješno iznjedrila preko 30 aktivista i aktivistica koji su dio Nahline inicijative PRVI (protiv rasne i vjerske intolerancije).\nCilj programa je motivirati aktiviste/ice da se upoznaju s problemima diskriminacije, kršenja ljudskih prava, zločina iz mržnje i govora mržnje s fokusom na islamofobiju i slobodu vjere i uvjerenja i pomoći im da usvoje potrebna znanja i vještine kako bi aktivno djelovali na terenu i sistematski pristupili rješavanju ovih problema uz mentorstvo iskusnih stručnjaka.\nŽelimo osnažiti mlade studente/ice i diplomante/ice prava, politologije, novinarstva, teologije, sociologije, međunarodnih odnosa i srodnih fakulteta društvenih nauka (ali i sve druge entuzijaste) koji su motivirani da djeluju u smjeru rješavanja izazova islamofobije i diskriminacije na temelju vjere, te žele više naučiti o tome i aktivnije se uključiti u rad formalnih i neformalnih grupa, kao i institucija koje se bave ovim pitanjima.\nTRAJANJE: Cjelokupan program sastoji se od 10 susreta, utorkom od 23. aprila do 25. juna 2019. godine u terminu od 17.30 do 21h (predavanja i radionice u trajanju od 3 sata po susretu). *Postoji mogućnost održavanja dnevnih termina susreta nedjeljama tokom ramazana.\nSADRŽAJ: Učesnice i učesnici će kroz radionice i praktičan rad učiti o ljudskim pravima, pravnom sistemu, okvirima u BiH i zakonskim regulativama, alatima za praćenje i sakupljanje podataka i mjerenje islamofobije, alatima za lobiranje i zagovaranje, učestvovanju u javnim raspravama i javnom nastupu, mehanizmima za djelovanje protiv diskriminacije i djelovanje u civilnom društvu i drugim relevantnim temama te dobiti priliku za volonterski angažman na projektima i u radnim grupama iz spomenutih oblasti.\nPREDAVAČI/CE: stručnjaci u oblasti prava, međunarodnih odnosa, javnog nastupa, lobiranja, zagovaranja i teologije\nPRIJAVE: isključivo putem ONLINE FORMULARA do petka, 19. aprila 2019. godine.\nZa sve dodatne informacije kontaktirajte nas na amina@nahla.ba.


Generalni distributer i uvoznik za Srbiju za automobile marke Ford, Grand Motors nudi niže cene i besplatno održavanje za Fordove modele Kuga i Focus.\nOd 15. juna u Grand Motorsovoj i mreži Fordovih ovlašćenih prodajno-servisnih centara u Srbiji potencijalnim kupcima se nude posebne pogodnosti – da na godišnji odmor krenu u novom automobilu Kuga ili Focus. Istovremeno, vrlo atraktivni prodajni aranžmani su pripremljeni i za one koji Focus nameravaju da koriste kao službeno vozilo.\nFord Kuga sa popustom od 3.685 evra, Focus već za 9.990 evra + PDV, besplatno trogodišnje ili petogodišnje održavanje, beskamatni kreditni i povoljni lizing aranžmani\n„Zaljubljenicima u otmene polu-terence, zapravo u sve popularnija SUV vozila, pruža se još jedna dobra prilika da po osetno nižoj ceni sednu za upravljač traženog Fordovog modela Kuga. To vozilo nove generacije, s pogonom na prednje točkove, nagrađivanim benzinskim EcoBoost motorom od 1,5 litara sa 120 KS i 240 Nm maksimalnog obrtnog momenta, šestostepenim ručnim menjačem i paketom opreme Trend, tokom ove prodajne kampanje može da se kupi uz popust veći od osam odsto, pa trenutno košta 18.990 evra, u dinarskoj protivvrednosti, sa svim dažbinama“, kaže rukovodilac prodaje Ford vozila u Grand Motorsu, Zoran Đikić.\nAutomobili sa kompletnom opremom po promotivnim cenama\nU Grand Motorsu uveravaju da je po količini ugrađene opreme i performansama Kuga na letnjem popustu apsolutni cenovni favorit na našem tržištu. Recimo, u vozilo sa promotivnom cenom od 18.990 evra ugrađen je EATC – dvozonski klima-uređaj sa automatskom kontrolom temperature, a sa dugačkog spiska Trend paketa izdvajaju se neke od „stavki“:\ninteligentno, regenerativno dopunjavanje akumulatora;\nelektronski bezbednosni sistemi nove generacije ABS+EBA+ EBP+ EBL+IVD/ESP sa sistemima za sprečavanje zanošenja prikolice i za pomoć pri kretanju uzbrdo;\nkožne obloge kola upravljača i ručice menjača;\ngornji deo branika, ručice vrata i krovni spojler u boji vozila;\nsportska prednja sedišta;\ndodatni električni grejač kabine;\nvazdušni jastuk za kolena vozača;\nStart-Stop sistem; tempomat sa limiterom brzine;\nsistem pokretanje vozila bez ključa; ICE 4 audio sistem (radio/CD/MP3, 6 zvučnika, daljinske komande na kolu upravljača, 4,2″ TFT displej iznad uređaja, 4,2″ TFT displej na instrument tabli, USB priključak, SYNC sistem);\nhromirani završeci na dvostrukom izduvnom sistemu itd..\n„Ali, osim znatno niže cene, za kupce ovog vozila od velikog značaja je i mogućnost četvorogodišnjeg beskamatnog kreditiranja. A ‘šlag na torti’ tokom ove letnje prodajne kampanje je i poklon uz sve pakete opreme za model Kuga: pet godina besplatnog redovnog održavanja ili krovni nosači sa krovnim prtljažnikom“, dodaje gospodin Đikić.\nFord Focus po sniženoj ceni\nUslovi za male privrednike, zanatske radnje i privatne preduzetnike\nMalim privrednicima, zanatskim radnjama i privatnim preduzetnicima, kompanijama koje se bave distribucijom robe na kraćim relacijama, ukratko svim pravnim licima kojima treba mali „teretnjak“ s manirima modernog automobila, Grand Motors nudi mogućnost da po povlašćenoj ceni nabave Ford Focus u N1 verziji.\nOvakav Focus se registruje kao vozilo za obavljanje delatnosti, pa je PDV povratna „stavka“. S najmodernijim 1,0-litarskim EcoBoost motorom od 100 KS i paketom opreme Trend, tokom letnje prodajne kampanje košta 9.990 evra (u dinarskoj protivvrednosti) + PDV. Kupcima će biti posebno zanimljiva mogućnost lizing aranžmana s mesečnom ratom od samo 99 evra. Na sve to Grand Motors ih „časti“ i trogodišnjim besplatnim redovnim održavanjem, kažu u Grand Motorsu.\nKontakt: Grand Motors PJ Grand M Novi Sad, Bulevar Vojvode Stepe 50, 21000 Novi Sad, Telefon 021/63 02 777\nTagovi:automobili na lizing, ford, ford automobili, grand motors


ODGOVORNOST JE REĆI ISTINU NA PUTU DO SLOBODE I ŽIVOTA\nODGOVORNOST JE REĆI ISTINU NA PUTU DO SLOBODE I ŽIVOTA\tFeatured\nutorak, 24 mart 2020 12:03\nOODGOVORNOST I ISTINA su danas najčešće ponovljene reči, potrebna manje na rečima, a više na delu, kao i ovaj sneg što sipa, a hladnoća štipa i boli.\nKoristimo je da osnažimo druge prepoznamo i realizujemosvoje i potencijaale drugih\nOdgovornost je ništa drugo do izbor svakoga od nas\nI odgovornost je, zapravo, izbor. I zato kada preuzmemo izbor za svoj život i sve što sledi, ne smem tražiti odgovornost drugih za svoje delovanje. Svako od nas je sazdan od svog materijala i živimo u svetu unutar svojih zidova. Na druge utičeš ali ih ne menjaš i ne smeš okriviti za svoj stvoreni svet.\nU svom "zatvoru" preuzimaš odgovornost, krivica nestaje,a sloboda se rađa i raste.\nOgovornost je samopoštovanje, slika o samom sebi, odnos sa drugim ljudima i esencijalni sastojak slobode\nOdgovornosti stičemo dok idemo ka cilju. Čovek može i treba da prihvati odgovornost.\nSvako ko se osmeli da preuzmu odgovornost za svoj život zaslužuje poštovanje i pažnju\nOdgovorni ne krive druge za sopstvene neuspehe. Svaka nezavidna situacija je samo prepreka za savladati, ili je jednostavno prihvatiti, dok se ne izmene okolnosti u svoju korist, da ih preskočih ili, prosto prihvatiš.\nSve što radimo bez preuzimanja odgovornosti je račun bez krčrmara,\nAko odbijamo da budemo odgovorni za svoj život, odričemo se svoje jedinstvenost i pridajemo značaj drugima i situacijama i okolnostima u kojima smo. Izgubiti kontrolu nad svojom budućnošću i stihijski se prepustiti znači da si mali i bespomoćan.\nBaš ta okolnost nas tera na izbor. A izbegavanje da nepravimo izbor je – izbor.\nPrihvatajući odgovornost za svoj život okrećemo se stvarima u našem domašaju i shvatamo da ipak mnogo toga i te kako zavisi i od nas i da možemo da učinimo više nego što smo sanajali za nas.\nPsihijatar Rolo Mej je zabeležio: „Suprotno od hrabrosti u našem društvu nije kukavičluk, već konformizam.”\nNameće se da je hrabrost potrebna za korak ka preuzmanju odgovornosti.\nSkloni smo da okrivimo druge, društvo, državu splet okolnosti, nebo, višu silu... E baš to Džo Bernard Šo je to najlepše formulisao:\n„Ljudi krive okolnosti za ono što su postali. Ja ne verujem u okolnosti. Oni koji nalaze svoj put na ovom svetu su oni koji ustanu i potraže okolnosti koje im odgovaraju, a ako ih ne nađu – stvore ih.”\nNameće se zaključak: Poenta je u stvaranju okolnosti, i građenju lične sudbine jer ona je samo ono što od nje napravimo sa nebiranim detaljima: imenom, datumom mestoma i vremenom rođenja. Sve ostalo je podložno promenama.\nU kontekstu odgovornosti, postoje dva smera: biti odgovoran za nekoga i biti odgovoran nekome. Odgovorni smo za sopstvena osećnja i samo smo mi odgovorni za svoje postupke. Jedino prihvatljivo odstupanje je je briga o deci. Odgovorni smo za njih, ali i njima sa ograničenim rokom trajanja. Samo dok deca ne preuzmu odgovornost za sebe.\nAko nekome prepustimo odgovornost za svoj život, postajemo zavisni od te osobe i bez te osobe bi za nas život bio nemoguć, jer bi smo se predali.\nA odricanjem od odgovornosti odrekli bismo se i slobode.\nI zato smo SAMO MI ODGOVORNI ZA SVOJ ŽIVOT!\nOdgovorni smo za svoje uspehe, sreću, zdravlje, ali i poraze, padove, neuspehe.\nBez obzira šta je iza nas, ili za šta verujemo da nas čeka, mi imamo samo sadašnjost i svoju spremnost i nespremnost da preuzmemo odgovornost za svoj život.\nValja se boriti sa svoj život odgovoran i ispunjen\nU novinarskom poslu odgovornost je neizostavan izbor\nProfesionalnost i interpretiranje istine na osnovu činjenica je osnovni postulat novinarske misije\nBez senzacionalizma odgovorno sa proverenim informacijama i kritičkim odnosom prema stvarnosti ne "hapsimo" nedužne i čestite.\nU laži su kratke noge, a podaništvo kao i vlast ima rok trajanja.\nSve je prolazno i jednog dana bude prošlost i predmet analize i suda struke i javnosti.\nIstina ma kakva bila, svetionik je novinarske misije.\nA za najvažniju danas osim snega i podsečanja na pošast što nam donese "Milosradni anđeo" 24.marta 1999. godine smo uskraćeni.\nKao u svakoj bici nema milosti.\nTako i u ovoj danas koju svi zajedno odgovorno i hrabro vodimo sa nevidljivim.\nInformacija sa izvora, sa jasnim stavom informatara, i novinarskim pitanjem u cilju da sve bude jasno, čisto, objektivno, je ključni korak u odgovornosti svakog čoveka.\nNovinarstvo je teška i odgovorna misija.\nDanas je nažalost igračka i oružje u rukama neznalica i podanika, kojima je najvažnje da su u potrošačkom društvu prvi, da prospu što više lažnih vesti, neistina, poluistina, dezinformacija, bez osećaja da li će nekoga povrediti, a sa ciljem da budu prvi, ali i verni podanici svojih nalogodavaca postavljenih od vlasti.\nVaše je samo da ih prepoznate i ignorišete.


Goca Tržan - Žiri - Nikad nije kasno - Grand Online\nRođena je 8.jula 1974. godine.\nGordana Goca tržan rođena je 8. jula 1974. godine u Beogradu, gde i živi. Završila je osnovnu školu „25. maj“ (danas „Duško Radović“) i Desetu beogradsku gimnaziju. Pokušala je da upiše Fakultet dramskih umetnosti, ali joj to nije pošlo za rukom. Upisala je Poljoprivredni fakultet koji je napustila nakon dve godine studiranja. Odlučila je da se posveti muzici i postala je član grupe Distorzija.\nGodine 1994. pevala je prateće vokale u rep grupi "Tapriri", koji je sa dolaskom pevačice Ivane Pavlović (danas Peters) promenila žanr i naziv u "Tap 011". Godine 1995. snimili su prvi album „Novi svet“,a na njemu se izdvojila numera „Bunda“. Održali su veliki broj koncerata,nastupali na festivalu "Mesam" gde su izveli su pesmu „Hit“. Godine 1996. Goca i kolege iz grupe su objavili album „Gaće“ koji im je doneo veliki broj muzičkih nagrada. Učestvovali su na Budvanskom festivalu sa pesmom „Moda od labuda“, dok su na Sunčanim Skalama promovisali singl „Lesi“ za koji su snimili provokativan spot. Godine 1998. izašao je album „Igra“ sa kog su se izdvojile pesme „Jeti Šumadinac“ i „Dosadan dan“.\nGoca je 1999.godine napustila grupu i za PGP RTS je snimila svoj prvi samostalni album pod nazivom „U niskom letu“. Sve pesme su bile slušane, a najveći hitovi su postale: „Zagrli“ i „Stoperka“. Dve godine nakon toga objavila je album „Želim da se promenim“. Publika je najbolje prihvatila numeru „Konobarice“ i duet sa Tošetom Proeskim „1.200 milja“. Oprobala se kao glumica u filmu „Sve je za ljude“,a 2002. godine objavila je album „Peta strana sveta“.\nUčestvovala je u rijalitiju "Survivor" koji je sniman na Filipinima, a boravak u ovom rijalitiju pomogao joj je da svoju liniju dovede do savršenstva.\nGodine 2013. je učestvovala u šou programu „Tvoje lice zvuči poznato“, već naredne postala član žirija muzičkog takmičenja "Pinkove zvezdice".\nEMOCIJE BEZ ROKA TRAJANJA I NEOČEKIVANE ODLUKE obeležile emisiju (VIDEO)\nPo profesiji je zidar...


Izvor: RTS, 21.Jan.2021, 16:43\nTužilaštvo saopštava da je taj zahtev dopunjen 14. januara ove godine.\nU saopštenju se objašnjava se da je cilj predistražnog postupka provera svih informacija >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << i obaveštenja koja su neophodna za rasvetljavanje svih činjenica i okolnosti u vezi sa ovim slučajem, a radi otkrivanja učinilaca i krivičnih dela iz nadležnosti Tužilaštva za organizovani kriminal.\nO rezultatima predistražnog postupka, a po njegovom okončanju, Tužilaštvo za organizovani kriminal će obavestiti javnost.\nTužilaštvo za organizovani kriminal pokrenulo je predistražni postupak u vezi sa navodima o neovlašćenom prisluškivanju predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića još 15. decembra prošle godine, i naložilo Ministarstvu unutrašnjih poslova da o tome prikupi potrebna obaveštenja...Tužilaštvo...


Matovilac: Rano proleće idealno je vreme za uzgoj - Povrtarstvo | Agroklub.rs\nAleksandar Damnjanovic je dodao oglas pre 20 sati\nMatovilac je biljka koja se jednostavno i bez većih zahteva uzgaja, a kod nas se najčešće konzumira kao salata.\nMatovilac (Valerianella locusta) je dvogodišnja biljka, srazmerno kratke vegetacije (8 - 10 meseci od setve do fiziološke zrelosti), ali najčešće se uzgaja kao jednogodišnja biljka. Uzgoj joj je poznat širom sveta, a kod nas je najzastupljeniji holandski širokolisni. Većina se odlučuje za njega jer mu je seme krupnije, a listovi široki i ovalni, sjajno zelene boje.\nSeje se u kasnu jesen ili rano proleće\nSa pripremom zemljišta za uzgoj matovilca treba početi bar dve nedelje pre setve. Površinski sloj zemlje mora biti fine mrvičaste strukture. S ozbirom da podnosi temperature i ispod 0°C, ovo je biljka koju sejemo u kasnu jesen ili rano proleće.\nSeje se u sledu, seme se stavlja u rupe dubine 1cm, rastojanja 10 - 15 centimetra. Biljke se proređuju na 10cm kada formiraju 3 do 4 lista. Za setvu na većim površinama koriste se sejačice, a između redova treba ostaviti do 15 cm razmaka. Količina potrebnog semena zavisi od njegove krupnoće.\nMatovilac možete da kombinujete sa setvom više useva jer ne zauzima puno prostora, a možete da ga uzgajate na mestu gde ste prethodno imali krompir, pasulj ili grašak.\nNe preporučuje se upotreba stajskog đubriva\nOtporan je i ne zahteva upotrebu zaštitnih sredstava i đubriva, ali ako postoji potreba, najbolje je uzeti 400 - 600 kg NPK, 15:5:20 ili 12:12:17. Nikako se ne preporučuje đubrenje stajnjakom jer listovi matovilca rastu uz zemlju pa mikroorganizmi sa đubrivom mogu da ostanu na listovima ili ih čak "spržiti".\nMatovilac - poljska salata\nBerbu je najbolje izvoditi nožićem\nAko želite da imate još jednu berbu, najbolje je matovilac rezati nožićem kako mu ne bi iščupali koren. Važno je napomenuti da se sa jedne biljke ne sme uzeti previše listova odjednom jer to može da je oslabi, posebno tokom zimskog uzgoja na otvorenom. Kod gustih useva donji listovi krenu brže da žute pa ih treba proređivati.\nIma više vitamina C nego citrusi\nMatovilac sadrži više vitamina nego "uobičajena" salata. Jača imunitet jer sadrži obilje gvožđa, magnezijuma, kalijuma i vitamina, koji takođe štite od stresa, kardiovaskularnih bolesti i anemije. Pomaže telu u održavanju nivoa vitamina C jer ga sadrži deset puta više od citrusa.\nMatovilac je biljka livadske flore i koristi se kao sveža salata zimi i u rano proleće. Kao niskoenergetska namirnica ima prednost za kontrolu unosa hrane, ali deluje i umirujuće... Pročitaj više »\nMatovilac Valerianella locusta Setva Berba Đubrenje\nLucija je magistar agroekonomije. Rado istražuje novosti u poljoprivredi.


Poslednji pripremni sastanak sa ambasadorom Srbije u SAD Markom Đurićem pred odlazak u Vašington", naveo je Vučić uz fotografiju na zvaničnom instagram profilu "Budućnostsrbije".\n- Siguran sam da će Đurić na tom mestu uspešno da predstavlja i štiti interese naše Srbije - poručio je Vučić.\nVučić u Minhenu razgovaraso sa funkcionerima iz EU, SAD i Kine


Niška televizija » Za nastavak priprema proizvodnje u pivari se čeka pismeno rešenje suda (VIDEO)\nZa nastavak priprema proizvodnje u pivari se čeka pismeno rešenje suda (VIDEO)\nObjavljeno 02.10.2015. 14:48\nPrivredni apelacioni sud u Beogradu poništio je rešenje kojim je firmi “Kapitalni projekti”, novom vlasniku Niške pivare, bilo zabranjeno da raspolaže kapitalom. Niška pivara bi trebalo da nastavi pripreme za proizvodnju, nakon što dobiju pismeno rešenje suda, kaže zakonski zastupnik pivare Nikola Karanović.\nPosle tužbi kompanije “Lus investment” koja je bila drugi zainteresovani kupac Niške pivare, novi vlasnik, bugarski biznismen Stefan Stefanov, nije mogao da raspolaže kapitalom, jer je privredni sud doneo meru kojom zabranjuje sve dalje aktivnosti. Takođe, stečajni upravnik pivare Ljubomir Kostić bio je smenjen jer je “Lus investment” protiv njega podneo krivičnu prijavu. Ovu meru je posle skoro meseć dana ukinuo Privredni apelacioni sud u Beogradu, nakon što je Agencija za licenciranje stečajnih upravnika utvrdila da je Ljubomir Kostić u prodaji pivare poštovao Zakon. Kako je Niškoj televiziji rekao zakonski zastupnik pivare Nikola Karanović, novi vlasnik ima velike gubitke zbog ove mere, a svi radnici su otpušteni. Ipak je dobro, kaže, što je posle svega novom vlasniku omogućeno da nastavi sa pripremama za proizvodnju, što će učiniti, nadaju se u ponedljak, čim dobiju pismeno rešenje suda.\nKaranović dodaje da je pivara trenutno u jako lošem stanju i da je potrebno da se u nju uloži još 4 milioa evra. Ipak, kako kaže, novi vlasnik neće odustati od nje.\nPodsećamo da je Niška pivara posle sedam neuspelih licitacija, neposrednom pogodbom prodata bugarskoj kompaniji za oko 130 miliona dinara, odnosno nešto više od milion evra.\nUPSS: Grad i toplana ne poštuju dogovore (VIDEO)\nU hali Čair otvoren Sajam automobila (VIDEO)


BIJELJINA: Počela izgradnja reflektora na stadionu FK ''Radnik'' :: Dešavanja u Bijeljini ::\n16. septembar 2019. / 00:23\nBIJELJINA: Počela izgradnja reflektora na stadionu FK ''Radnik''\nGradonačelnik Mićo Mićić kaže da je rok za izvođenje radova i realizaciju ovog projekta 90 dana. U međuvremenu je izrađena projektna dokumentacija, tako da je do završetka projekta ostalo još 60 dana i Gradski stadion u Bijeljini bi do kraja godine trebalo da dobije reflektore.„Fudbalski klub „Radnik“ je to zaslužio, jer se u proteklih nekoliko godina dva puta takmičio u Evropi. Stav FS RS i FS BiH je da premijerligaši dobiju reflektore na stadionima kako bi mogli odigravati utakmice u noćnim terminima. Fudbaleri mogu igrati u povoljnijim uslovima i terminima, kada će na utakmice dolaziti više gledalaca. Gradska uprava će izdvojiti nešto manje od 900.000 KM za ovu investiciju, u pitanju su budžetska redovna i kreditna sredstva.\nPlaniramo u budućnosti da na ovoj lokaciji  izgradimo moderan sportski centar sa još tri fudbalska terena, od kojih bi jedan bio sa vještačkom travom, te dio istočne tribine, kako bi bili ispoštovani evropski standardi u ovoj oblasti. U narednih godinu do dvije, ukoliko se FK „Radnik“ ponovo plasira za evropska takmičenja, moći će utakmice odigravati u Bijeljini“, istakao je gradonačelnik Mićić.\nDragiša Savić, u ime glavnog izvođača radova, firme „Elmont“, izjavio je da se ovakav projekat prvi put realizuje u proteklih tridesetak godina u sjeveroistočnom dijelu BiH. „Projekat se realizuje po pravilnicima UEFA, sa više nivoa osvjetljenja, od osvjetljenja trening utakmica, preko utakmica Premijer lige BiH, pa do utakmica koje se odigravaju u kvalifikacijama za UEFA ligu. Stub će biti visok 30 metara, a još šest metara iznad stuba će zauzimati korpa sa reflektorima“, kaže Savić.


Kako je kapitalizam pobedio internet\nIn These Times | 09/04/2013\nVećina Amerikanaca, uključujući mnoge ozbiljne informacijske i političke ovisnike, ne razume dubinu krize novinarstva. Prvenstveno možda zbog samog interneta. Budući da mnogi ljudi sebe okružuju omiljenim sajtovima i pristupaju tolikom materijalu na netu, na prvi pogled nije očigledno koliko živimo u nečemu što iskusni urednik Tom Stajts naziva „pustinjom vesti“. Vrednost ovakvog informisanja u periodima protesta i nemira je neprocenjiva, ali iluzija da to predstavlja zadovoljavajuće novinarstvo polako bledi.\nNišta ne ilustruje ovu situaciju bolje od Wikileaksovog objavljivanja nesagledivog broja tajnih dokumenata američke vlade od 2009. do 2011. Za neke je ovo bio odličan primer istraživačkog novinarstva, a Wikileaks je pokazao da je internet superioran izvor informacija. Očigledno su oni na vlasti bili ugroženi, tako da je ovo bila upravo onakva „četvrta sila“ kakva je ljudima potrebna. Zahvaljujući internetu, tvrdili su neki, sada smo zaista slobodni i imamo mogućnost da političke lidere držimo na oku.\nU stvari, epizoda sa Wikileaksom dokazuje upravo suprotno. Wikileaks nije bio novinska organizacija. On je objavljivao tajne dokumente, ali „dokumenti su čamili na internetu i skrenuli su pažnju javnosti tek kad su o njima počeli da izveštavaju profesionalni novinari“, kako piše novinarka Heder Bruk, „Neobrađeni materijal nije sam po sebi bio dovoljan“. Novinarstvo je moralo da tom materijalu obezbedi kredibilitet, a novinari su morali da obave težak posao proveravanja i analize materijala da bi videli šta on zaista znači. To je zahtevalo plaćene, stalno zaposlene novinare sa institucionalnom podrškom. Takvih je u SAD bilo premalo, a i ti malobrojni bili su previše vezani za strukture moći, tako da većina ovog materijala još uvek nije proučena i sažeta za širu publiku – što se možda neće ni dogoditi za našeg života.\nPritom nije bilo nezavisnog novinarstva da reaguje kada je američka vlada pokrenula uspešan propagandni i medijski blickrig za diskreditovanje Wikileaksa. Pažnja je uglavnom skrenuta sa sadržaja ovih dokumenata na prenaduvane i neutemeljene tvrdnje da Wikileaks ugrožava nedužne živote, i na privatni život šefa Wikileaksa Džulijana Asanža. Kolumnista Glen Grinvold je samo pomalo preterivao kada je napisao, „Postoji skoro potpuni konsenzus da je Wikileaks satanska organizacija“. Ova lavina je diskreditovala i izolovala Wikileaks, uprkos dramatičnom sadržaju dokumenata koji je objavio. Poenta je bila u tome da se američkim urednicima i reporterima pošalje poruka kako treba dobro da razmisle pre nego što krenu Wikileaksovim stopama. I to je uspelo.\nInternet i celokupna digitalna revolucija nisu pre svega određeni tehnologijom; oni se razvijaju onako kako društvo odluči da ih razvija. Isto tako, naš izabrani način razvoja oblikovaće i nas i naše društvo, verovatno u dramatičnoj meri. Trebalo bi da raspravljamo o brojnim društveno-političkim pitanjima i da predlažemo reforme koje bi internet i naše društvo postavile na sasvim drugačije osnove, tako da promene Ameriku nabolje i pretvore je u demokratičnije društvo. Međutim, nijedna od ovih reformi nema nikakve šanse zbog korumpiranosti političkog procesa. To ne znači da je ova situacija proizvod nekakve zavere.\nU pitanju je neskrivena logika samog kapitalizma. To je sistem koji se temelji na pokušajima nekih ljudi da se bezmerno obogate ne birajući sredstva. Nikad ne možete imati previše. Neutaživa pohlepa – ponašanje koje sva nekapitalistička društva ismevaju kao ludačko – na to se svodi vrednosni sistem onih na gornjim granama privrede. Ovaj etos izričito odbacije svaku brigu o društvenim komplikacijama ili „eksternim faktorima“. Kapitalisti neprekidno lociraju nova mesta za generisanje profita, što ponekad podrazumeva da će uzeti nešto čega je bilo dovoljno i načiniti ga oskudnim. To važi i za internet. Informacije na internetu su praktično besplatne, ali komercijalni interesi rade na tome da ih učine retkim. U meri u kojoj im to pođe za rukom, BDP će možda rasti, ali društvo će biti siromašnije.\nPogledajmo koliki je put prevalila digitalna revolucija od idiličnih osamdesetih i ranih devedesetih do ovde gde se danas nalazi. Ljudi su mislili da će internet omogućiti trenutni besplatni globalni pristup sveukupnom ljudskom znanju. To će biti nekomercijalna zona, istinska javna sfera i podstaći će širenje javne svesti, stvaranje povezanijih zajednica i veću političku participaciju. To će biti posmrtna zvona sveopštoj nejednakosti, političkoj tiraniji i korporativnim monopolima. Rad će postati efikasniji, zanimljiviji, kooperativniji i humaniji. Dogodilo se suprotno. Reklo bi se da je na svakom mogućem koraku internet bio komercijalizovan, zaštićen, patentiran, privatizovan, nadgledan i monopolizovan. To je oskudica koja je stvorena.\nJedna anketa iz 2012. ustanovila je da su digitalne tehnologije, umesto da olakšaju radno opterećenje, omogućile da prosečni američki radnik uloži čak mesec i po dana neplaćenog prekovremenog rada godišnje, samo zbog korišćenja pametnih telefona i kompjutera u svako doba dana van radnog mesta. Skoro polovina ispitanika smatra da nema nikakvog izbora. Da bi od interneta napravili kapitalistički rudnik zlata, ljudi nisu žrtvovali samo svoju privatnost – a za skeptike i svoju ljudskost – nego i najveći deo nade da će stvari biti drugačije.\nZa pobedu u bilo kakvoj borbi za internet potreban je širi politički pokret motivisan širim progresivnim planom, a ne samo onim konkretno usmerenim na internet ili medije. Tek tada će nas biti dovoljno da pobedimo snagu krupnog novca. Kao što je legendarni borac za ljudska prava Sol Alinski rekao, jedino što može da pobedi organizovani novac jeste organizovani narod, u velikim brojevima.\nU „normalnim“ vremenima, takvi pokreti su u SAD uglavnom hipotetički. Politička ekonomija je bila dovoljno uspešna da spreči rađanje autentične masovne opozicije. Ali ovo nije normalno vreme, i svakim danom se sve više udaljavamo od njega. Treba se samo prisetiti velikih protesta 2011, kakve decenijama nismo videli, protiv podivljale nejednakosti, korporativne dominacije u ekonomiji i politici, smrtnog zagrljaja štednje, beskrajnog ratovanja i stagnantne političke ekonomije u kojoj po svemu sudeći nema mesta za mlade ljude, radnike i prirodu.\nDobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju Džozef Stiglic uhvatio je duh protestnih gibanja u SAD i širom sveta 2012: Iza većina protesta krile su se stare nedaće koje su zadobile nove oblike i novu urgentnost. Vladalo je opšte osećanje da je u našem ekonomskom sistemu nešto duboko pogrešno, kao i u političkom sistemu, jer umesto da ispravlja naš ekonomski sistem, on je samo učvršćivao njegove nedostatke. Raskorak između onoga što je trebalo da rade naš ekonomski i politički sistem – što su nam govorili da rade – i onoga što su zapravo radili postao je preveliki da bi se mogao ignorisati… univerzalne vrednosti slobode i poštenja žrtvovane su na oltaru pohlepe nekolicine.\nMože li se internet reformisati i od njega stvoriti javno dobro, a da kapitalizam ostane netaknut? Informatička tehnologija čini 40 odsto svih stranih investicija u SAD, a ta je cifra četiri puta veća nego pre 50 godina. Internet korporacije sada čine skoro polovinu od 30 najvećih firmi u SAD prema tržišnoj vrednosti. Ko dovede u pitanje prerogative internet giganata, uprkos svim hvalospevima, dovodi u pitanje dominantnu komponentu realno postojećeg kapitalizma.\nOvo je važno pitanje i za one koji nisu posvećivali mnogo pažnje internet politici, ali su duboko zabrinuti zbog nepravde, siromaštva, nejednakosti i korupcije. S vremena na vreme, među takvim aktivistima se primećuje optimistička ideja da digitalna tehnologija može da proizvede novu, dramatično superiorniju kapitalističku ekonomiju i da su današnji internet giganti saveznici a ne protivnici u stvaranju novog dobronamernog kapitalizma. Logika je zdrava: nekada su ogromne investicije u železnicu i kola (i srodne industrije) u različitim periodima kapitalističkog razvoja donosile veće stope rasta i bolji životni standard. Kada pogledamo neverovatne investicije u informatičku tehnologiju možemo se zapitati zašto ponovo ne bi bilo tako, samo ovoga puta bez ekološke štete? Odgovor je prost: uprkos neprekidnim tvrdnjama da je sjajni novi kapitalizam odmah tu iza ugla zahvaljujući novim digitalnim tehnologijama, one nisu utemeljene u realnosti. Konkretno, među 30 najvrednijih američkih firmi postoji 13 internet giganata, ali samo četiri od njih spadaju u 30 najvećih privatnih poslodavaca. Očigledno je da za ljude na vrhu ima mnogo novca – i oni bi da to tako ostane – ali nema mnogo dokaza da se ta korist proteže naniže, niz lanac ishrane. Naprotiv.\nPokušaji da se reformiše kapitalizam a da internet giganti ostanu netaknuti nije moguć. Internet giganti nisu progresivna snaga. Njihovi masivni profiti rezultat su monopolskih privilegija, efekata umrežavanja, komercijalizma, eksploatisanog rada i brojnih državnih mera i subvencija. Model rasta internet giganata, kako ga je formulisao jedan vodeći analitičar poslovanja, jeste „prikupljanje intelektualnog vlasništva“, tj. pretvaranje izobilja u oskudicu.\nSve većem broju ljudi ova logika sugeriše da je vreme da se ozbiljno razmisli o uspostavljanju nove ekonomije. „Kapitalistički sistem mogao je da napreduje, uz neke prekide, tokom 18-og, 19-og i 20-og veka“, napisao je Džeri Mander 2012, „Ali sada je prevaziđen, nepopravljiv i postaje sve destruktivniji.“ Kapitalizmu je „istekao rok. Ako nam je stalo do buduće dobrobiti za ljude i prirodu, vreme je da krenemo dalje.“\nU vreme najdubljih ponora Velike ekonomske krize, Kejns je napisao sjajan esej u kojem je priznao da su ekonomisti, kao i privredni i politički lideri, strahovito pogrešili u procenama o tome kako da ekonomije radi u korist većine stanovništva. „Dekadentni međunarodni ali individualistički kapitalizam, u m rukama u kojima se obreo posle rata“, pisao je Kejns 1933, „ne predstavlja uspeh. On nije inteligentan, nije lep, nije pravedan, nije čestit – i ne daje rezultate“. Kejns se zalagao za otvoreni period debate i eksperimentisanja, jer su se postojeće teorije i mere pokazale katastrofalnima i promašenima.\nOno što je Kejns predlagao početkom tridesetih upravo je pristup koji nam je potreban danas. Treba da počnemo da eksperimentišemo otvorenog uma. Treba da se oslobodimo okova današnjeg sistema i da vidimo šta u njemu može da funkcioniše. „Treba da zamislimo drugačiji društveni poredak“, piše Kris Hejs, „da bismo dobili predstavu o tome kako bi izgledale egalitarnije institucije“. U većini radova na ovu temu, posebno kod ekonomista kao što su Ričard Vulf, Džulijet Šor i Gar Alperovic, izdvajaju se sledeće vrednosti:\n– Bogatstvo zajednice treba da kontrolišu ljudi iz te zajednice.\n– Kontrola decentralizovane i lokalne zajednice mora biti naglašena, uz državu koja pomaže lokalno planiranje.\n– Mora postojati jaka posvećenost raznovrsnim zadrugama i neprofitnim organizacijama.\n– Demokratska kontrola preduzeća od strane zaposlenih je imperativ.\n– Ekološki zdrava proizvodnja i distribucija mora biti prioritet.\nU američkom kontekstu, zbog ovakvih reči neko bi mogao da posumnja u zdrav razum autora; one su toliko daleko od postojeće stvarnosti i etabliranog mišljenja. Ali ispod površine javljaju se nove vrste preduzeća. U kriznim oblastima poput Klivlenda, ona su nadu za budućnost. Počinjemo da stičemo neka iskustva o tome kako bi mogla izgledati demokratska, postkapitalistička ekonomija i kako bi mogla da funkcioniše. Biće tržišta, biće profitnih preduzeća, ali pod centralnom logikom sistema višak vrednosti će uglavnom biti pod kontrolom neprofitne zajednice.\nApsolutno ključno za izgradnju ove nove političke ekonomije biće kreiranje neprofitnih i nekomercijalnih organizacija koje će se baviti novinarstvom, kulturnom produkcijom, pružanjem pristupa internetu i biti temelj lokalnih institucija. Ove organizacije se mogu kretati od lokalnih radio i televizijskih stanica, preko kulturnih i medijskih centara, do sportskih liga i lokalnih internet provajdera.\nAko ostane na sadašnjem kursu i bude i dalje vođena potrebama kapitala, digitalna tehnologija može biti upotrebljena na način izrazito nepovoljan po slobodu, demokratiju i sve što je u bilo kakvoj vezi sa dobrim životom. Stoga su bitke za internet od presudnog značaja za one koji žele da izgrade bolje društvo. Kada se prašina slegne na ovoj ključnoj prekretnici, ukoliko se naša društva korenito ne transformišu nabolje, ako demokratija ne pobedi kapital, ispostaviće se da je digitalna revolucija to bila samo u svom nazivu. Ona će biti samo ironičan, tragičan podsetnik na raskorak između potencijala i realnosti ljudskog društva.\nRobert McChesney, In These Times, 03.05.2013.