Usvojena Strategija razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021-2027 „teška“ 812 miliona KM - Srebrenik.NETwork\nPočetna/Aktuelno/Usvojena Strategija razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021-2027 „teška“ 812 miliona KM\nUsvojena Strategija razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021-2027 „teška“ 812 miliona KM\nSrebrenik.NETwork 07.04.2021\tAktuelno, Gradska hronika\nStrategija razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021. – 2027. godina usvojena je na sjednici Vlade Tuzlanskog kantona održanoj 7. aprila 2021. godine.\nRiječ je o ključnom strateško-planskom dokumentu kojim se usmjerava i podstiče razvoj Tuzlanskog kantona. Njenom realizacijom treba da se omogući novi razvojni iskorak, u vremenu punom izazova, u svim razvojnim oblastima.\nProces izrade Strategije razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021.-2027. započeo je u decembru 2019. godine donošenjem Odluke o izradi Strategije razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021.-2027. godina, a na osnovu Zakona o razvojnom planiranju i upravljanju razvojem u Federaciji Bosne i Hercegovine. Odlukom je propisano da je nositelj procesa izrade Strategije Odjeljenje za razvoj u okviru Ministarstva privrede Tuzlanskog kantona, a učesnici u procesu izrade Strategije razvoja su instititucije Tuzlanskog kantona, jedinice lokalne samouprave i socio-ekonomski akteri. Horizontalna i vertikalna koordinacija u procesu izrade Strategije razvoja osigurana je kroz Kantonalni odbor za razvoj i Vijeće za razvojno planiranje i upravljanje razvojem u Tuzlanskom kantonu.\nVizija razvoja Tuzlanskog kantona za period 2016.-2020. godine, „Tuzlanski kanton – otvorena, ekonomski atraktivna i društveno dinamična evropska regija, koja na prepoznatljiv način osigurava spoj industrijske tradicije, održivog razvoja i kvalitete života, poštovanja ljudskih prava i rodne ravnopravnosti stanovništva koje u njemu boravi, radi i investira“, je i dalje aktuelna te su članovi Kantonalnog odbora za razvoj zaključili da je tada definirana Vizija u svim svojim elementima i dalje aktuelna i da odgovara postojećem stanju i promjenama u okruženju te je prihvaćeno da u strateškom periodu 2021.-2027. godina ostane nepromijenjena.\nDefinirana su tri strateška cilja (1. Dinamičan i održiv ekonomski razvoj u povoljnom poslovnom okruženju, 2. Razvijen inkluzivni i prosperitetni društveni sektor sa jednakim pravima za sve građane, 3. Resursno efikasan i održiv infrastrukturni razvoj) i određeni prioriteti, sa jasno postavljenim i mjerljivim pokazateljima ostvarenja, kao i čitav niz mjera koje se trebaju realizirati u narednih sedam godina.\nUspješnoj implementaciji Strategije razvoja Tuzlanskog kantona doprinijeti će i implementacija sedam strateških projekata, intervencija najvećeg značaja za ostvarenje strateških ciljeva, a posebno se izdvajaju projekti u oblasti podrške razvoju privrede, zdravstva i cestovne infrastrukture (Izgradnja Kampusa Univerziteta u Tuzli, Zaštita akumulacije jezera Modrac, Opremanje Centra urgentne medicine pri JZU UKC Tuzli, Formiranje Naučno-Tehnoloških parkova u Tuzli i Živinicama, Izgradnja autoceste Tuzla-Brčko-Orašje, Izgradnja autoceste Zvornik-Tuzla-Doboj, Izgradnja dionice magistralne ceste M-18 Šički Brod – Kladanj). Strategija je „teška“ 812 miliona KM, a realizat će se s 49 posto iz budžeta Tuzlanskog kantona, dok je iz ostalih izvora planirano 51 posto.\nObjava Usvojena Strategija razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021-2027 „teška“ 812 miliona KM pojavila se prvi puta na Radio Srebrenik.\nPrethodna U TK 182 novozaražene osobe, u Srebreniku 9\nSljedeća “Zmajevi” napredovali na rang listi


Uncategorized – Dom zdravlja Opovo\nMajčino mleko, zbog idealnog sadržaja svih potrebnih komponenti, predstavlja najzdraviji način ishrane za optimalan rast i razvoj dojenog deteta. Postoje brojni dokazi o prednostima dojenja za sveobuhvatni razvoj i zdravlje deteta, kao i za zdravlje dojilje.\nPrimena lekova u periodu dojenja je u porastu i veoma je značajno razmatranje aspekta bezbednosti primene lekova na dojeno dete. Poznavanje delovanja i farmakokinetičkih karakteristika leka, kao i profila njegovih neželjenih efekata ima suštinski značaj za odgovarajući izbor optimalnog leka u okviru razmatrane terapijske grupe i za nastavak dojenja.\nMinistarstvo zdravlja Republike Srbije, na predlog Republičke stručne komisije za podršku dojenju, imenovalo je Radnu grupu za izradu Nacionalnih smernica za primenu lekova u periodu dojenja (u daljem tekstu: Smernice). Cilj izrade Smernica bio je da se stručna javnost upozna sa raspoloživim činjenicama o bezbednosti propisanih lekova, što bi olakšalo izbor optimalnog leka, upravljanje racionalnom farmakoterapijom dojilja i omogućilo bezbedan nastavak dojenja tokom terapije. U Smernicama su razmatrane najčešće korišćene terapijske grupe lekova čija se primena, zbog prisustva hroničnih bolesti i akutnih stanja, može razmatrati u periodu dojenja.\nOsim genetike, nastanak bolesti štitnjače uzrokuju stresan život, nepravilna ishrana i promene hormonskog statusa poput trudnoće i menopauze. Poremećaji u radu te važne žlezde danas su drugi po redu endokrini problem po učestalosti, nakon dijabetesa. Prvi simptomi nepravilnog rada štitne žlezde, koja se nalazi u vratu ispod Adamove jabučice, jesu oticanje vrata, neobjašnjiv gubitak ili dobijanje na težini, ispadanje kose, kao i promene u nivou energije i raspoloženju. Kako štitna žlezda kontroliše rad metabolizma, njen poremećaj može da rezultuje i problemima s plodnošću, ali i povišenim krvnim pritiskom, oštećenjem srca kao i psihičkim problemima u vidu depresije. Najčešći oblici bolesti štitne žlezde su hipotireoza, kada luči premalo hormona, kao i hipertireoza, koju karakteriše preterano lučenje hormona. Kako su stanja i uzroci poremećaja drugačiji, tako su drugačiji i simptomi.\nNa izbor namirnica koje koristimo u ishrani utiče više različitih činilaca, kao što su pol, uzrast, fizička (ne)aktivnost, zdravstveno stanje. Zavisno od godišnjeg doba, dostupne su nam i različite vrste namirnica, a osim toga, klimatski uslovi utiču i na potrebe organizma za određenim vrstama hrane.\nU letnjem periodu za koji su karakteristične visoke dnevne temperature, organizam nema potrebu za velikim energetskim unosom, s obzirom da se određen deo unete hrane u telu troši za stvaranje toplote, već na prvom mestu za odgovarajućim unosom tečnosti. Dnevne potrebe se kreću od 6 do 8 čaša vode, odnosno jedan i po do dva litra, nekada i više zavisno od stepena fizičke aktivnosti i zdravstvenog stanja. Ne preporučuje se nadoknada tečnosti samo unosom sokova, bez obzira na njihov sadržaj šećera ili veštačkih zaslađivača. Poželjni su osvežavajući napici poput hladnog čaja (biljni čaj pripremljen na uobičajen način i ohlađen u frižideru, na primer čaj od nane osvežava na visokim temperaturama) ili sveže ceđenog voćnog soka. Neophodno je izbegavati gazirane napitke i veću količinu kafe, a alkoholna pića su zabranjena. Hladni napici za kojima obično posežemo kada su velike vrućine prija nam samo trenutno uz opasnost da, ukoliko smo pregrejani i znojavi, hladnom vodom iz frižidera mehanički oštetimo sluzokožu ždrela te se može javiti bol u grlu i prehlada.\nGroznica Zapadnog Nila je arbovirusna infekcija, koju prenosi komarac – vektor iz roda Culex (tzv. kućni komarac, koji je rasprostranjen i na teritoriji naše zemlje), a primarni rezervoar zaraze su ptice. Značajan je javnozdravstveni problem kako u Evropskoj uniji i zemljama u okruženju, tako i u Srbiji pa i u Južnobanatskom okrugu. Na aktivnost virusa utiču brojni faktori, kao što su klimatske promene, rasprostranjenost komaraca, populacija ptica itd. Put prenošenja je ubod zaraženog komarca. Simptomi Groznice Zapadnog Nila (GZN) nastaju od 3 do 14 dana nakon uboda. Kod oko 80% inficiranih osoba bolest protiče asimptomatski, oko 20% ima blagu kliničku sliku u vidu groznice, glavobolje, mučnine, povraćanja, otoka limfnih žlezda ili osipa na koži, a kod jednog od 150 inficiranih dolazi do razvoja teške kliničke slike, odnosno neuroinvazivnog oblika bolesti. Faktori rizika za pojavu težeg, neuroinvazivnog oblika su starost preko 50 godina, hronična oboljenja kod pacijenta, imunosupresija, dijabetes i oboljenja kardiovaskularnog sistema.\nPoštovani stanovnici Sakula, obaveštavamo vas da u zdravstvenoj ambulanti Sakule u ponedeljak 19. juna 2017. godine počinju radovi kompletne adaptacije zdravstvene ambulante. Obaveštavamo Vas da u Zdravstvenoj ambulanti neće raditi lekar! Apoteka Sakule radi po svom ustaljenom rasporedu rada!\nU ambulanti će raditi medicinska sestra-tehničar koja će obavljati poslove iz svog delokruga rada. U toku radova možete naručivati svoju redovnu terapiju kod medicinske sestre u ambulanti Sakule. Sve informacije možete dobiti na telefon 013 685 528 i mobilni 062 8803 118.


Kad mahala vrisne : "Marketing" ! | ➎\nka5an 25 Februara, 2016 Naslovna, PR Nema komentara\nPoznavaoci sportskih dešavanja u Sarajevu su upoznati sa radom i sportskim uspjesima FK Sarajevo koji je jedan od dva vodeća kluba u gradu. Na moju žalost, ja ne spadam u ljubitelje fudbala niti pratim sportska dešavanja pa sam tako kao pripadnik muške populacije uskraćen za sve sportske radosti i uživanja u istima.\nMeđutim postoje ljudi koji prate fudbalska dešavanja, vole klub kojem pripadaju i u ime istoga organiziraju priče poput nedavno održanog „Internacionalnog turnira u malom fudbalu – Horde Zla 2016“.\nJedan od njih je i Adnan Beširović, vispren momak širokog pogleda na svijet i dešavanja ali i čovjek koji možda i najbolje zna kako diše mahala u Sarajevu, zbog čega je nešto u ovom gradu popularno, ko su ljudi kojima se trebamo nakloniti a ko oni koje trebamo zaobliaziti tokom subotnje šetnje gradom.\nNa moju sreću, nisam jedan od onih koje popularni Beško zaobilazi tokom svojih redovnih ophodnji gradom, nego štaviše neko ko od ljudi poput Beška uči ali i jedan od onih s kojima kreativci mogu razgovarati kako bi što bolje, intenzivnije i efikasnije radili na određenim projektima.\nZbog mog laičkog stava prema fudbalu Beško nije mogao razgovarati sa mnom o konkretnom slučaju „Internacionalnog turnira u malom nogometu“ ali me njegovo izlaganje strategije i promocije komuniciranja promotivnih aktivnosti za pomenuti turnir zaista oduševilo te zbog toga ispisujem ove redove.\nKao što svi znamo, društvene mreže pružaju širok dijapazon promotivnog djelovanja, tako je i Internacionalni turnir bio samo povod za promociju o kojem možemo i moramo razgovarati.\nNaime, nedostatak sredstava za marketing upućuje mladu ekipu kojom je koordinirao Adnan Beširović na korištenje društvenih mreža u što obimnijem obliku. Zbog toga su za promociju aktivnosti turnira akteri kreirali event na Facebooku unutar kojeg su komunicirali određene objave sa jasno ciljanom publikom.\nPrvi korak je naravno bila najava samog događaja i promocija aktivnosti na terenu. Kao što svi znamo, promocija aktivnosti se odnosi na terensku kampanju koja iznimno košta. Kako sredstava nije bilo dovoljno organizatori su bili usmjereni na par billboarda, street boarde na klupama unutar parkova te social media kampanju.\nKreativnost i genijalnost pojedinaca je definitivno u tom momentu kulminirala jer su snagu kampanje pokazali kroz društvene mreže vješto koristeći digitalne platforme, montaže i emotivnu bazu pripadnosti voljenom klubu i ekipama koje su igrale unutar malonogometnog turnira.\nNaravno sve je počelo od prezentacije sile na terenu kroz billboard kampanju. Istini za volju, ekipa jeste imala jedan nalijepljen billboard ali efekt uslikanih billboard lokacija na terenu je dao mnogo veći odjek nego što se to dešava u realnom svijetu.\nPromocija je išla planiranim tokom, pa su nakon billboarda uslijedila gostovanja u studijima poznatih tv kuća i prilozi unutar njihovih programa u centralnim informativnim emisijama.\nLogičan korak je bilo i korištenje city light lokacija i iznimno popularnih lokacija koje su svojevrsni simboli grada Sarajeva\nNeizostavan je bio i print koji je prezentiran u obliku fotografisanja i monitoringa naslovnih stranica novina sa objavama vezanim za internacionalni turnir.\nObjava sudara navodnog oficijelnog vozila turnira u gradu je doslovno zapalila ciljane javnosti zbog tačno pogođenog mentalnog koncepta kojim se rukovodi većina korisnika društvenih mreža\nSve navedeno je čist naučni dokaz da ljudi žive na internetu i vjeruju internetu a ne i nikako tradicionalnim medijima i tradicionalnom oglašavanju. Tradicionalno oglašavanja sve više prezetuje snagu ali se lako može manipulisati sa tom snagom na društvenim mrežama, jer su ljudi aktivni na društvenim mrežama koje im omogućavaju dvosmjernost komunikacije.\nSve čestitke Adnan Beširović na odlično urađenom poslu te na organizaciji turnira koji je bio poslastica za ljubitelje sporta u Sarajevu.\nSvi na Google tražimo slično


Svečana skupština Udruženja i uručenje Nagrade Dr Niko Simov Martinović za 2014-2016. godinu\nPoštovane bibliotekarke i bibliotekari,\nUdruženja bibliotekara Crne Gore organizuje Svečanu skupštinu Udruženja i uručenje Nagrade Dr Niko Simov Martinović za 2014-2016. godinu. Najznačajnije priznanje za doprinos bibliotečkoj djelatnosti u Crnoj Gori biće uručeno Ruži Danilović iz Bibliotele Pomorskog fakulteta u Kotoru i Branislavu Boriloviću iz Nacionalne biblioteke „Đurđe Crnojević“ sa Cetinja.\nSvečana skupština će biti održana u utorak, 27. decembra u Nacionalnoj biblioteci „Đurđe Crnojević“ sa početkom u 11h.\nNa osnovu Pravilnika o dodjeli nagrade “Dr Niko Simov Martinović”, br. 06 od 12.06.2007. godine\nZA DODJELU NAGRADE “ Dr Niko Simov Martinović”\nza 2013/2015. godinu\n- Nagrada se dodjeljuje pojedincu ili biblioteci za postignute rezultate i doprinos u razvoju i promociji bibliotečko-informacione djelatnosti u Crnoj Gori.\n- Dodjeljuju se dvije nagrade za dvogodišnji period.\n- Nagrada se sastoji iz Povelje i novčanog iznosa.\nUdruženje bibliotekara Crne Gore će 11. novebra 2014. godine u Nacionalnoj biblioteci Crne Gore „Đurđe Crnojević“ na Cetinju održati\nSKUPŠTINU UDRUŽENJA BIBLIOTEKARA CRNE GORE\nsvečanu dodjelu nagrade „Dr Niko Simov Martinović“\nza period 2011-2013. godina\nOMAŽ OSKARU DAVIČU\nSvjetski dan knjige i autorskih prava - 23. april.\nUdruženje bibliotekara Crne Gore i Gimnazija „Slobodan Škerović“ iz Podgorice obilježavaju Svjetski dan knjige i autorskih prava - 23. april.\nPoeziju Oskara Daviča govoriće Ivana Petrović i Ivan Radović, članovi recitatorske sekcije Gimnazije, dok će medijator programa biti Nebojša Knežević, bibliotekar.\nDavičo je pisac bogatog i raznovrsnog opusa, pjesnik modernog i originalnog izraza čija je virtuoznost posebno došla do izražaja u njegovoj čuvenoj zbirci „Višnja za zidom“.\nProgram će se održati 23. aprila u Biblioteci Gimnazije „Slobodan Škerović“ u Podgorici, sa početkom u 19 časova.\nMeđutim, neki izdavači nas sprečavaju u tome budući da odbijaju da obezbijede bibliotekama neophodne dozvole za iznajmljivanje elektronskih knjiga. Istraživanja pokazuju da je pedeset ili više procenata bestselera kad su u pitanju elektronske knjige nedostupno bibliotekama...\nUdruženje bibliotekara Crne Gore čestita 27. decembar - Dan bibliotekara Crne Gore svim bibliotečkim radnicima i osoblju koje obavlja bibliotečko-informacionu djelatnost.\nNa Cetinju je 27. decembra 1952. godine formirano Društvo bibliotekara Narodne Republike Crne Gore. Imajući u vidu značaj ovog datuma, Udruženje je na Skupštini održanoj 2003. godine u Podgorici donijelo Odluku o proglašenju Dana bibliotekara Crne Gore.\nDODIJELJENE NAGRADE UDRUŽENJA\nUdruženje bibliotekara Crne Gore od 1988. godine dodjeljuje nagradu koja nosi ime znamenitog bibliotekara „Dr Nika S. Martinovića“, za dvogodišnji period. Doprinos Nika S. Martinovića razvoju i unapređenju našeg bibliotekarstva je ogroman, te ovim činom vraćamo dio duga i odajemo priznanje zaslužnom posleniku kulture i nauke. Nagrada se dodjeljuje pojedincu ili biblioteci za postignute rezultate i doprinos u razvoju i promociji bibliotečko-informacione djelatnosti u Crnoj Gori. Sastoji se iz Povelje i novčanog iznosa.\nDobitnici nagrada za dvogodišnji period (2011-2013.) su dugogodišnji istaknuti bibliotečki pregaoci i prepoznati kulturni poslenici Ljiljana Milunović iz Nacionalne biblioteke Crne Gore „Đurđe Crnojević“ i Dr Zdravko Vukčević rukovodilac Biblioteke prirodno-matematičkih i tehničkih nauka Univerziteta Crne Gore.\nNagrada će laureatima biti svečano uručena na narednoj Skupštini Udruženja, u skladu sa Pravilnikom o dodjeli nagrade.


"Ralu Logistika" kupila 30 "Mercedes" kamiona - Pluton Logistics\n„Ralu Logistika“ kupila 30 „Mercedes“ kamiona\n11. aprila 2017. 20. aprila 2017. marko\tAtego, Carrier Transicolda, hladnjače, Mercedes Benz, Ralu logistika, Ralu Logistika Ugrinovci, transport hrane, transport u hladnom režimu\n„Ralu Logistika“, vodeći nezavisni pružalac integrisane logističke usluge u Hrvatskoj i regionu, preuzela je 30 kamiona marke „Mercedes-Benz„, opremljenih najsavremenijim izoliranim komorama francuskog proizvođača „Lamberet SASa“ i rashladnim uređajima američkog proizvođača „Carrier Transicolda„.\nReč je o investiciji ukupne vrednosti od 20 miliona kuna i prvoj isporuci od ukupno 100 dogovorenih dostavnih kamiona kojima će „Ralu Logistika“ unaprediti kvalitet svojih usluga i dodatno osnažiti svoju poziciju na tržištu.\nSopstvena flota vozila „Ralu Logistike“ broji preko 200 vozila, kojima se roba svakodnevno prevozi u međunarodnom transportu i dostavlja na više od 6.000 lokacija širom Hrvatske.\nU „Mercedes-Benzovim“ kamionima modela „Atego“ automatizirani su menjači najnovije generacije Mercedes PowerShift sa šest brzina, dok je šasija najveće dopuštene mase 12 tona opremljena Daimlerovim sistemom Eco Support za automatsku ocenu vozača i njegovih performansi vezano uz način vožnje, potrošnju i optimalno korištenje vozila.\nNova vozila u mogućnosti su da održavaju robu na svim željenim temperaturama u rasponu od -30 do +30 °C zahvaljujući rashladnim uređajima serije Supra koje proizvodi američki proizvođač „Carrier Transicold“.\nIsporuka novih vozila nastavak je kontinuiranog povećanja voznog parka „Ralu Logistike“, nakon što je kompanija u 2014. godini nabavila 100 tegljača. Značajan iskorak u poslovanju, kompanija pokazuje širenjem delovanja u Hrvatskoj, kroz skoro otvorenje visokoregalnog cross-dock skladišta s tri hlađene komore na -25 °C i četiri utovarno-istovarne rampe u Industrijskoj zoni Kukuljanovo, kao i radom kroz skladišta u Osijeku i Splitu.\nJačanje logističkog kapaciteta u regionu nastavlja se otvorenjem logističko-distributivnog centra u maju ove godine u poslovnoj zoni u Ugrinovcima pored Beograda, sa skladištem pod kontrolisanim temperaturnim uslovima površine 8.000 m2 i pripadajućim zemljištem od 75.000 m2.\n← Izmene PDV-a na transportne usluge\nVAŽNO: Režim rada carine za uskršnje praznike →


Na konkursu za idejno rešenje gornjeg poklopca novog modela Dell laptopa, koji je održan u organizaciji Dellovog predstavništva, i u konkurenciji od preko 4000 pristiglih radova, nagrada za najbolji dizajn pripala je Milanu Zuliću, umetniku iz Apatina.\nŠkole u Srbiji će u petak, 27. januara obeležiti svoju slavu Svetog Savu, a za oko 900.000 osnovaca i srednjoškolaca to će biti radni, ali nenastavni dan. U školama će se u čast prvog srpskog arhiepiskopa i prosvetitelja održavati svečane svetosavske akademije, ali neće biti časova. Ministarstvo prosvete i nauke će u petak u Vladi Srbije uručiti i Svetosavske nagrade koje se svake godine dodeljuju najboljim učenicima, institucijama i pojedincima...\nVlada je povećala subvencije kupovinu putničkih vozila domaće proizvodnje sa svim tipovima motora na 1.000 evra. Nove cene "fijat punto klasika" uz korišćenje programa "staro za novo" i subvenciju od 1.000 evra za "actual" 5.799 evra, "dynamic a/c" 9.099 evra, a "dynamic LPG a/c" 7.749 evra Prethodnom uredbom sa 1.000 evra bila subvencionisana samo proizvodnja, odnosno kupovina "fiat punto klasika" s pogonom na tečni naftni gas (TNG), a sa 600...


RIBERI POKIDAO LIGAMENTE! Rumenige: Žao nam je što je Frank sam sebe povredio! - Informer\nRIBERI POKIDAO LIGAMENTE! Rumenige: Žao nam je što je Frank sam sebe povredio!\nFrank Riberi je na gostovanju Bajerna protiv Herte povredio ligamente kolena i biće van terena najmanje tri meseca, objavio je bavarski klub\nRiberi je, posle detaljnih pregleda već počeo sa terapijama, koje za cilj imaju da iskusni Francuz izbegne operaciju.\n- Žao nam je što je Frank povredio sam sebe, želimo mu brz oporavak - izjavio je predsednik kluba Karl-Hajnc Rumenige.\nOno što je sigurno, 34-godišnji Francuz se neće vraćati na teren do kraja godine, kao i njegov saigrač Manuel Nojer koji je sredinom septembra polomio stopalo.\nBajern Minhen povreda Frank Riberi Karl Hanjc Rumenige\nSKANDAL U NEMAČKOJ! Fudbaler Štutgarta lažirao identitet, čeka se odluka saveza!


Bogato kulturno-zabavno leto u doljevačkom kraju – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti Bogato kulturno-zabavno leto u doljevačkom kraju\nČitav niz kulturno – zabavnih manifestacija, u organizaciji Javne biblioteke u Doljevcu, priprema se za ovo leto. Već iduće subote 29. juna na obali Južne Morave, na poznatom izletištu kod Klisure, održava se najpoznatija manifestacija ovoga kraja, 12. Južnomoravske riblje čarolije, a već 1.jula i najnovija Likovna kolonija u Orljanu. Pored toga, u organizaciji Javne biblioteke iz Doljevca, za ovo leto pripremaju se i druge značajne i popularne manifestacije, poput Sabora Sv. Jovana Krstitelja u Orljanu i Bostanijade u Mekišu.\nNadmetanje u pripremanju najukusnije riblje čorbe okupiće i ovoga puta petnaestak kulinarskih ekipa, kako amatera, ljubitelja kulinarstva, tako i profesionalnih kuvara sa dugogodišnjim iskustvom. Prijave su u toku, a svi zainteresovani mogu se javiti na telefon Javne biblioteke 018870814 ili lično, rekao je u izjavi Radio Koprijanu direktor ove ustanove kulture Bogi Mitić. Za pobednike su obezbedjene vredne nagrade, a žiri će činiti renomirani kulinarski stručnjaci. Planirano je da priprema riblje čorbe traje od 14 do 17 časova, zabavni program, uz nastup kulturno-umetničkih društava iz Pukovca, Čapljinca, Malošišta, Brestovca i Lipovice, počinje u 20 časova, kada će biti proglašeni i pobednici.\nTakodje, po tradiciji, priprema se i niz propratnih dešavanja, poput takmičenja u pecanju, pikadu i šahu, koja će biti održana u toku pre podneva, a za najmladje i ove godine biće prisutan konjički klub Nonius iz G.Medjurova. Za sve posetioce, koji se očekuju ne samo iz našeg kraja, nego i šire, s obzirom na popularnost ove manifestacije, biće na raspolaganju i cisterna sa zdravom pijaćom vodom, koju svake godine obezbedjuje Vojska Srbije, a biće prisutni i spasioci, koji će tokom celog dana dežurati pored reke.\nNakon Južno-moravskih ribljih čarolija, već 1.jula počinje Likovna kolonija u Orljanu, 19. po redu. Dolazak je najavilo 14 likovnih umetnika, uz učešće jednog slikara iz Rusije, tako da je ova manifestacija već dobila titulu internacionalne. Svaki likovni umetnik naslikaće po dva umetnička dela, čime će fond biblioteke biti uvećan za tridesetak slika, pored postojećih oko dve stotine, koje krase mnoge javne ustanove u opštini Doljevac.\nTakodje, 6. jula ova ustanova kulture organizuje tradicionalni Sabor Sv. Jovana Krstitelja na brdu Kukumiga, a već 20. jula je na programu 20. po redu, nadaleko poznata manifestacija, Bostanijada u Mekišu.\nZa taj dan priprema se celodnevni program, a planiran je i niz edukativnih savetovanja, kao i kulturno-zabavni program. U planu je da najbolji poljoprivredni proizvodjač bude nagradjen poljoprivrednom mašinom, a značajne nagrade biće obezbedjene i za proizvodjače najveće lubenice.\nTAGS: Bostanijada Mekiš Javna biblioteka Doljevac Južnomoravske čarolije Klisura Likovna kolonija Orljane manifestacije


Kapucinska grobnica – Jozef Rot | Čitaonica, mesto za dobre knjige\nСлика | Објављено 29. маја 2021. од стране admin\nPogled na istoriju nije nimalo jednostavna stvar, pogotovo na onu političku. Ovo je još teže ako se teži naučnoj objektivnosti. Najpre treba razdvojiti sećanje od istorijskog fakta, ponajviše zato što je sećanje ništa drugo do neobjektivnost, proizašla iz naših iskustva – koja su, iako se to često previđa, samo naša i nikako ne moraju da budu i tuđa – podjednako iz naših predubeđenja, ideoloških sklonosti, zabluda, neretko i krajnje pogrešne percepcije stvarnosti. Primera radi, sećanja na socijalističku Jugoslaviju će biti dijametralno suprotna kod ljudi koje su doživeli različite stvari. Preživeli zatočenici Golog otoka će socijalističku Jugoslaviju posmatrati kao monstruozni sistem koji je na najgnusnije načine ubijao i mučio mnoštvo ljudi. I biće u tome u potpunosti u pravu. Oni, pak, drugi koji su u socijalističkoj Jugoslaviji živeli lep život, pogotovo kada se on uporedi sa vremenom koje je došlo posle, Jugoslaviju će posmatrati kao obećanu zemlju. I biće u tome u potpunosti u pravu. Suštinski, i jedna i druga vizija je istinita, i upravo u tome je i problem. Kako spojiti potpuno nespojive stvari predstavlja težak zadatak za istoriju, koji, uzgred, retko kom polazi od ruke. Pre svega je to pitanje šta nam je bitnije? U ovom konkretnom slučaju: da li je bitnija patnja i stradanje jednih ili zadovoljstvo i blagostanje drugih? Slična stvar je i sa još jednim pogledom na istoriju, ovog puta pogledom na istoriju drugih država. Proces nastanka nacionalnih država u devetnaestom veku korenito menja pogled na istoriju kao nauku, ustoličavajući svojevrsni „nacionalni“ pogled na prošlost. Još jednostavnije rečeno, istorija više nije pogled na razvoj ljudskog roda, već priča o prošlosti jedne nacije ili teritorije po kojoj se ravna pogled na sve druge. U takvoj viziji stvarnosti, istorija neke druge nacije ili države se posmatra isključivo prema odnosu, još češće sentimentima koji gajimo prema njoj. Naravno, ovo je legitimna stvar, ali predstavlja veliku grešku zato što se stvarnost posmatra iz veoma ograničenog ugla. Takva je, recimo, stvar sa našim pogledom na Austro-ugarsku monarhiju. Jedino što se pamti je naša sukobljenost sa ovom imperijom u Velikom ratu i mnoštvo počinjenih zločina (o kojima govori izuzetna istorijska studija „Dželatov smešak“). Naravno, sve je to istina, i sve to, naravno, treba da se pamti, ali Austro-ugarska nije bila samo to. Ona je u isto vreme bila krajnje kompleksna, multikonfesionalna i multinacionalna tvorevina, opterećena brojnim sukobima i borbama, ali i država koji je na mnogim poljima donela napredak, pre svega kulturni. Priču o toj kompleksnoj državi sjajno donosi Jozef Rot u romanu „Kapucinska grobnica“.\nU središtu ovog romana nalazi se lik Franje Ferdinanda Trote – da, ime je dobio po čuvenom nadvojvodi – bečkog bonvivana i naslednika bogate porodice Trota. Opisujući poslednje predratne dane, pre svega lutanja mladog junaka po predelima Austro-ugarske monarhije, Jozef Rot nas iznenada suočava sa izbijanjem Velikog rata. Trota odlazi u vojsku na istočni front, gde brzo biva zarobljen od Rusa. Povratak u Beč nakon rata za Trotu je užasan poraz. On mora da se suoči ne samo sa materijalnom propašću, već i nestankom svega što je činilo njegov svet.\nNapisan kao svojevrsni nastavak čuvenog „Radeckog marša“, u kom su opisane sudbine druge grane porodice Trota, ovaj roman pre svega pleni raskošnom predstavom Austro-ugarske monarhije. Pred nama se ukazuju slike političkih previranja, međunacionalnih preplitanja ali i sukobljavanja, ništa manje kulturnih i društvenih prilika. Još bitnije, taj pogled na društvene okolnosti je sjedinjen sa sjajnom psihologizacijom glavnog junaka romana, krajnje razočaranog i uništenog čoveka: „Ta odavno sam, od povratka iz rata, video sebe kao čoveka koji je bespravno živ! Odavno sam se navikao da sve događaje koje su novine nazivale ‘istorijskim’ posmatram pravedničkim pogledom nekoga ko više ne pripada ovom svetu! Već odavno mi je smrt odobrila neograničen dopust! I mogla je, smrt, svakog sekunda da taj moj dopust prekine. Zar su me se još ticale stvari ovoga sveta?“\nJozef Rot, jedan od najznačajnih austrijskih i uopšte evropskih književnih stvaralaca prve polovine dvadesetog veka, rođen je u siromašnoj jevrejskoj porodici u Galiciji. U toku studija zatiče ga izbijanje Velikog rata. Boravak na ratištu i kasnije raspad Austro-ugarske će ostaviti trajno obeležje na njegovo stvaralaštvo. Početkom dvadesetih seli se u Berlin, gde otpočinje njegova bogata novinarska i književna karijera. Autor je niza romana (među kojima su najveću slavu zadobili „Radecki marš“, „Hotel Savoj“, „Jov“…), zbirki priča i knjiga eseja. Usled uspona nacizma seli se u Pariz gde će živeti do prerane smrti 1939. Veći deo Rotovog književnog opusa je preveden na srpski jezik.\nDa se polako vratimo na početak. Gotovo sigurno, prva asocijacija na ovim prostorima, pogotovo u Srbiji, na Austro-ugarsku monarhiju je ratno neprijateljstvo u Velikom ratu. Ova država se posmatra kao duboko nepravedna, diskriminatorska prema slovenskim narodima i, naposletku, država čiji je pad bio pravedan. Previđa se samo da to za dobar deo ljudi nimalo nije tačno. Ili je možda bolje reći da je to samo jedan deo slike. Drugi deo slike je, i pored ovih mana koje se ne zaobilaze u romanu, predstava Austro-ugarske kao voljene zemlje. I to pre svega zemlje sa ogromnim naučnim i kulturnim razvojem (setimo se samo Frojda, Mana, Bloha, Muzila, Adlera, Rilkea, Malera, Klimta…), svojevrsnim liberalizmom i nikako ne treba zaboraviti kakvom-takvom međunacionalnom tolerancijom. Nema boljeg svedoka tome od ovog izuzetnog romana. Priča je o drugačijoj Austo-ugarskoj, zemlji zbog koje junak ovog izuzetnog romana istinski pati: „Tek mnogo kasnije, dugo nakon velikog rata koji zovemo ‘svetskim’, po mom mišljenju ispravno, i to ne zbog toga što ga je vodio čitav svet, nego zato što smo svi zbog njega izgubili jedan svet, svoj svet, tek mnogo kasnije, dakle, ja ću uvideti da čak i predeli, oranice, nacije, rase, kolibe i kafei najrazličitijih vrsta i najrazličitijeg porekla nužno podležu savršeno prirodnom zakonu jednog snažnog duha koji je kadar da približi udaljeno, da u srodno pretvori ono što je tuđe i da ujedini ono što prividno teži da se rasturi. Govorim o neshvaćenom, ali i zloupotrebljenom duhu stare monarhije (…)“\nNaslov: Kapucinska grobnica\nAutor: Jozef Rot (1894-1939)\nPrevela: Drinka Gojković\nIzdavač: Arhipelag, Beograd, 2010\nОвај унос је објављен под roman и означен са arhipelag, austrija, austro-ugarska, drinka gojkovic, franjo ferdinand, jozef rot, kapucinska grobnica, muzil, prvi svetski rat, radecki mars, veliki rat. Забележите сталну везу.\n← Jebo sad hiljadu dinara – Boris Dežulović\nLektura, korektura i prelom knjiga po najpovoljnijim cenama →\nČe Gevara: Revolucionaran život – Džon Li Anderson\nBilo jednom na Dorćolu – Siniša Živković\nU pomoć, molim za oproštaj – Frederik Begbede\nRepublika Ćopić – Vule Žurić\nProzraci 2 – Svetlana Velmar-Janković\nDivlji labud – Majkl Kaningem\nŽivot je pred tobom – Romen Gari\nLeto pre sumraka – Doris Lesing\nOsama – Vladimir Kecmanović\nBari Ansvort – Sveta glad\nSa pašnjaka do naučenjaka – Mihajlo I. Pupin\nBekstvo – Alis Manro\nHigijena ubice – Ameli Notomb\nAlijas Grejs – Margaret Atvud\nRođaci sa Sicilije – Leonardo Šaša\nZlatni paviljon – Jukio Mišima\nMediterani – Igor Marojević\nMilosrđe – Toni Morison\nParaziti poput nas – Adam Džonson


RTS :: Šest stvari koje morate znati o šećernoj bolesti\nZdravlje Šest stvari koje morate znati o šećernoj bolesti\nčetvrtak, 14. nov 2019, 11:32 -> 17:19\nSvetski dan borbe protiv šećerne bolesti obeležava se 14. novembra od 1991. godine. Datum je izabran u čast rođendana Frederika Bantinga koji je, zajedno sa Čarlsom Bestom, prvi izložio ideju koja je dovela do otkrića insulina u oktobru 1921. godine.\nŠećerna bolest, dijabetes (diabetes mellitus) je stanje hronične hiperglikemije (povišenog šećera u krvi), dok ćelije ostaju "gladne" šećera jer organizam ili ne proizvodi ili neadekvatno koristi hormon pankreasa – insulin.\nKoji tipovi dijabetesa postoje\nKada nema dovoljno insulina onda je to dijabetes tip 1, autoimuno oboljenje koje ima 5-10 odsto obolelih osoba i uglavnom počinje u mlađim godinama. Ovaj oblik dijabetesa leči se uzimanjem insulina koji propisuje lekar.\nDijabetes tipa 2 (diabetes mellitus) najčešći je oblik dijabetesa. Pankreas proizvodi male ili nedovoljne količine insulina, pa ćelije ne dobijaju dovoljno glukoze za proizvodnju energije.\nVećina ljudi često nije svesna postojanja ovog metaboličkog poremećaja. Dijabetes tipa 2 obično počinje u starijem životnom dobu, ali se ovo pravilo poslednjih godina menja.\nSimptomi povišenog nivoa šećera u krvi su: umor, ekstremna žeđ, pojačan apetit, gubitak težine, slab vid, potamnela koža vrata, ošamućenost.\nSimptomi hipoglikemije, sniženog nivoa šećera u krvi su: pojačan apetit, ošamućenost, znojenje.\nGojaznost, virusne infekcije, preteran unos prostih šećera, kao što su slatkiši, beli šećer, gazirani sokovi, nedovoljna fizička aktivnost, stres, nasledni faktor.\nŠta svako mora da učini\nTreba smanjiti unos prostih ugljenih hidrata (slatkiša, belog šećera), a povećati unos biljnih vlakana (ovsene, pšenične pahuljice…).\nPo potrebi, treba uraditi i test tolerancije na glukozu, ako se sumnja na prikriveni dijabetes.\n(ponedeljak, 18. nov 2019, 15:01) - anonymous [neregistrovani]\nmnogo što šta utiče na čovekovo zdravlje,nažalost stres roblemi na poslu ,ne redovna ishrana,koliko zapravo brzo živimo i dobro smo.te stoga zbog preventive ,ne bi bilo loše uzimati medicinske suplimente,vredi pokušati ipak je zdavlje na prvom mestu.Ako ništa drugo bar uz pomenute suplimente,regulisati nivo šećera u krvi.\n(četvrtak, 14. nov 2019, 19:54) - Jana [neregistrovani]\nCitajucu danas na portalima o dijabetesu nigde nije pisalo sta treba raditi da bi se izborili sa secernom bolescu. Zato sve pohvale za vas tekst u kome je sve napisano sta je secerna bolest da je to stanje hiperglikemije i kako se izboriti sa problemom. Takodje treba da se bave fizickom aktivnoscu u granicama njihove mogucnosti. Moja prijateljica pored svega navedenog koristi i suplemente kurkumu i OPC+C acerola iz semena grozdja koja ima duplo vise vitamina C od limuna. Ona sve to koristi kao preventivu za kvalitetniji zivot da bi sto normalnije funkcionisala i boboljsala svoje zdravlje koliko se moze zato hvala pro100 .\n(četvrtak, 14. nov 2019, 13:58) - oPaki [neregistrovani]\nСИМПТОМИ НИСКОГ ШЕЋЕРА\nУ тексту су испупштени још неки врло "видљиви" симптоми пада шећера, а то су: дрхтавица, која обузима цело тело, и хладан зној ... Ко се тако осећа, а има апарат за мерење шећера, обично добија резултат око 3 јединице и мање! Народ добро зна да је тада неопходно човеку дати шећер и воду!\n(četvrtak, 14. nov 2019, 12:38) - anonymous [neregistrovani]\nEliminisati unos stresa\nTo je uzrok svih bolesti\nJetra sada van organizma može da se čuva i nedelju dana


02.12.2020. 20:13h 02.12.2020. 20:13h\nIme Avrama Nike ostaće zabeleženo kao ime jedinog Srbina koji je osuđen na smrtnu kaznu.\nU Nevadi, gde je otišao „trbuhom za kruhom“, nesrećnim slučajem u samoodbrani ubio je Amerikanca Edvarda Smita, koji je pokušao da ga opljačka.\nSmrtna presuda donesena je u roku od samo nekoliko meseci, a porodica nesrećnog Avrama od tada je zavijena u crno.\n-Ja sam u zatvoru u Nevadi u Americi, zato što sam ubio nekoga na putu kad sam krenuo za Jugoslaviju, jer je on hteo mene da ubije, hteo je moje pare. On je mene promašio pištoljem, a nakon rvanja ja sam mu ga oteo i pucao sam mu pravo u čelo – glasi pismo koje je Avram Nika poslao svojoj porodici.\nPrema rečima Avramovog brata nesrećni čovek krenuo je kući da pomogne majci, koja je bila jako bolesna. Sa sobom je poneo zarađeni novac. Na pola puta pokvarila su mu se kola, a kako niko nije uspeo da mu pomogne preko dana, počelo je da se smrkava. Tada je stao auto, koji će promeniti sve u životu nesrećnog Avrama.\n- U pitanju je bio dotični Edvard, koji je čak ispalio jedan metak u mog brata, opsovao mu je i majku i tražio pare i zlato. Moj brat nije hteo da mu da, jer su te pare bile namenjene za lečenje majke. Tu su se potukli i desilo se šta se desilo – kaže Sveta Nika.\nPorodica je ovu odluku prihvatila teško, navodeći da je nesrećni čovek učinio i mnoga dobra dela.\n-Znam da nije kriv, on jeste ubio čoveka, ali je to i sam priznao. To je bilo u samoodbrani, ali to niko neće da kaže.\nPresuda o smrtnoj kazni Avrama Nike posle godina preinačena je u doživotnu robiju.\nAvram NikaEdvard Smitsmrtna kaznaosuđen


Hrvati Herceg-Bosne imaju pravo na samoodređenje\n12. pro 2017.\tPriopćenja, Vijesti\nPresuda hercegbosanskoj “šestorci” u Haagu jasno je pokazala da, kao njezin tvorac, međunarodna zajednica prihvaća bošnjačke pokušaje političke majorizacije Hrvata Herceg-Bosne s ciljem uspostave “građanske”, unitarne Bosne i Hercegovine lišene nacionalnih posebnosti.\nNeka haaška presuda bude poticaj za odbacivanje diktata međunarodne zajednice i započne proces samoodređenja Hrvata Herceg-Bosne!\nPovodom objavljivanja ovog proglasa, aktivisti Generacije obnove su prošli vikend izvjesili transparent na Trgu bana Jelačića i Markovom trgu u Zagrebu na kojemu su se nalazili natpis “Samoodređenje!” te grb hercegbosanskih Hrvata. Pogledajte galeriju:


Vi ste ovde: Početna Udruženje Organizacija Etički savet\nČLANOVI ETIČKOG SAVETA\n1. Lidija Komlen Nikolić, zamenica javnog tužioca u Apelacionom javnom tužilaštvu u Beogradu - predsednica ES\n2. Zoran Antić, zamenik javnog tužioca u Višem javnom tužilaštvu u Smederevu\n3. Ljubiša Branković, zamenik javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Paraćinu\n4. Vesna Vučićević, zamenik javnog tužioca u Apelacionom javnom tužilaštvu u Novom Sadu\n5. Nebojša Živković, javni tužilac u Višem javnom tužilaštvu u Pančevu


U tu cenu, osim carskog reza kojim će biti obavljen porođaj, uračunat je i boravak na klinici, anestezija, >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << vakcine za bebu, nega lekara, lekovi, kao i obroci za porodilju. U cenu nije uračunato prisustvo oca na porođaju, kao i zaseban apartman. To se dodatno naplaćuje. Ukoliko Veljko bude želeo da prisustvuje porođaju, to će ga koštati još 12.000 dinara, a ako odluči da ostane sa ženom i detetom u bolnici, moraće da doplati 10.000 dinara po danu, koliko košta dnevni smeštaj i za porodilju u bolnici.\nSvet: Bogdana se PORODILA! Ceca iskeširala 4.000 evra!\nIzvor: Scandal.rs, 03.Jun.2020\nBogdana Ražnatović se porodila. Na svet je donela sina kojem su dali ime Željko. Ceca Ražnatović odrešila je kesu za porođaj snajke Bogdane Ražnatović. Balkanska zvezda, saznajemo, daje 4.000 evra za usluge u privatnoj bolnici na Novom Beogradu gde će se supruga njenog sina Veljka Ražnatovića porodila....


Festival savremenog plesa TANZ PLATZ u KS "Svilara" i Gimnaziji "Laza Kostić 05.-07. septembra - Dotkom\nFestival savremenog plesa TANZ PLATZ u KS “Svilara” i Gimnaziji “Laza Kostić 05.-07. septembra\nPosted by postman on September 3, 2019 0 Comments\nFestival otvara izložba 30 godina Bitefa ” I dalje u zaveri sa pozorišnim duhom” definisana kao multimedijalni događaj – izloženi teatar – izložba u teatru, a posvećena je tridesetogodišnjici postojanja Bitef teatra. Polazište za izložbu, autorke Vesna Bogunović i Jelena Stojanović nalaze, kako u rečima pozdravnog govora Mire Trailović sa otvaranja Bitef teatra, tako i u bogatoj istoriji i širokom spektru različitih programskih delatnosti teatra, čije su ideje, strategije i postupci ostvarili izuzetan i inspirativan značaj za umetničku / teorijsku / kritičku scenu. Autorke takođe aktualizuju pitanje: Da li je dostignut kvalitet ideje osnivača i misao da pozorište treba da bude autentičan odraz zbivanja u realnosti kao i da ima moć da utiče na promenu svesti gledalaca?\nIste večeri predstaviće se i komad oslobađajujuće energije i ekstremne preciznosti Restraint / Suzdržavanje, iz Berlina, koji dolazi kao deo selekcije Aerowaves platforme najboljih 20 plesnih radova u 2019. Komad čiju koreografiju potpisuje kolumbijska umetnica Lina Gomez sa privremenim boravkom u Berlinu, a izvode poljska plesačica Julek Kreucer i bubnjar Mikelanđelo Kontini iz Italje postavlja pitanja ponovnog izmšljanja i promišljanja sebe. Delo se održava u jasno definisanom malom prostoru scene, pokret je kontinuiran, ali ukroćen i vođen živim bubnjarskim bravurama.\nSelekciju ovogodišnjih mladih evropskih autora u savremenom plesu u Novom Sadu obeležiće i predstavljanje mladog, ali već etabliranog plesača/koreografa Džejmsa Bačelora sa autorskim delom Hyperspace / Hiper svemir – dubinsko putovanje u najdalje tačke Kosmosa kroz istraživanje metrike kapaciteta sopstvenog tela. Bačelor istražuje prostor sopstvenosti fizičkog tela kao i prostora oko njega. Ovo delo prezentovano je širom sveta i zaokupiralo je publiku na ovogodišnjem Bijenalu plesa u Parizu.\nZa potrebe Festivala organizovan je besplatan prevoz iz Beograda. Prevoz je potrebno rezervisati najkasnije do srede 4. septembra 2019. u 15h na skcnovisad@gmail.com. Broj mesta je ograničen.\nIzvršni producent festivala je Studentski kulturni centar u Novom Sadu. Festival su podržali i mreža Aerowaves, Program “Kreativna Evropa” Evropske unije, Ministarstvo kulture i informisanja, Pokrajinski sekretarijat za kulturu i Evropska prestonica kulture Novi Sad.\nBitefENERGIJAfestivalGimnazijaHyperspacekomadkosmosmetrikaMira TrailovićparizpredstavaRestraintskcnsŠpanijaSvilaraTanz Platz


Gratz uputio 14 amandmana na zakon o bankama: Poboljšati nadzor i kontrolu - Klix.ba\nBiH Gratz uputio 14 amandmana na zakon o bankama: Poboljšati nadzor i kontrolu\nGratz uputio 14 amandmana na zakon o bankama: Poboljšati nadzor i kontrolu\n9.2.2017. u 16:00\nZastupnik Naše stranke u Parlamentu FBiH Dennis Gratz uputio je 14 amandmana na Prijedlog zakona o bankama, koji se nalazi u procesu javne rasprave.\nCilj amandmana, kako kaže Gratz, bio je da se poboljša nadzor nad radom banaka, te definišu obaveze i eliminiraju pravne praznine, ali i da se skinu nepotrebna i štetna ograničenja i kolizije u poslovanju ovih privrednih subjekata.\n"Od važnijih amandmana izdvojio bih one koji se tiču izdavanja i ukidanja dozvole za rad bankama. Predložio sam preciziranje kriterija za izdavanje dozvole za rad osnivaču, a koji se odnose na pitanje njegovog ugleda. Zatražio sam da osnivač svoj ugled mora potkrijepiti dokumentacijom o stručnosti, iskustvu, odnosno upravljačkim sposobnostima i dostignućima. Također, tražim da svako ko osniva banku mora dostaviti službeno uvjerenje da nije bio osuđivan i da nisu u toku protiv njega kazneni postupci", kaže Gratz.\nGratz dodaje da je amandmanom definisao pitanje ukidanja dozvole za rad, u slučajevima pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti.\n"Vlada u Prijedlogu pravi razliku između ‘težih’ i ‘lakših’ kršenja u kontekstu pranja novca i terorizma. To ovdje nije samo nepotrebno, već može biti i zbunjujuće. Ni Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti ne pravi tu razliku. Tražio sam da se ukidanje dozvole za rad odnosi na banke koje su pravosnažno proglašene krivima za pranje novca ili finansiranje terorizma. Nema se šta tu 'filozofirati' o 'težim' i 'lakšim' kršenjima, to je jasno kao dan", kaže zastupnik NS-a.\nJednim od amandmana Gratz briše konfuziju koju Prijedlog unosi u oblast nadležnosti za poslovnu strategiju.\n"Vlada predlaže da skupštine banaka imaju nadležnost za poslovnu strategiju. To je u suprotnosti sa Zakonom o privrednim društvima, kao i drugim mjestima Prijedloga, gdje se jasno kaže da je to nadležnost nadzornog odbora. Isto, tako tražili smo ukidanje diskriminatornih odredbi da neko iz nadzornog odbora mora poznavati službene jezike FBiH i imati prebivalište u entitetu, jer to nije garant dobrog poznavanje kako ekonomske situacije, tako i upravljanja, te može onemogućiti dioničare da postavljaju najsposobnije kadrove", dodaje Gratz.\nGratz je amandmanski predložio i jasan popis obaveza sekretara banaka, vezano za imenovanja i razrješenja koja vrše, zatim zaštitu ličnih podataka, te uslove za imenovanje u nadzornim odborima.\n"Potrebno je obrisati tačku, kojom se u ime ‘ostvarenja interesa banke’ pravda narušavanje Zakona o zaštiti ličnih podataka odnosno pružaju podaci o licima bez njihovog pristanka. ‘Ostvarenje interesa banke’ ne može biti razlog za stavljanje bankarske tajne van snage, kao što mi MUP-ovi ne mogu dobiti podatke o bankovnim računima građana bez sudskog naloga, što je Vlada predložila, a što sam tražio da se briše", zaključuje Gratz.\n3h 31min 118\n4h 11min 68\n4h 38min 55


- TVB doo - hale za izdavanje\nTVB doo - hale za izdavanje Home\tPošaljite poruku firmi TVB doo - hale za izdavanje:\nTVB doo - hale za izdavanje Adresa:Temišvarski drum bb,23000 Zrenjanin\nTelefon:\t023 52...Klik za prikaz celog brojaCeo broj: 023 52 41 37\nHALE ZA IZDAVANJEJedna od ponuda Fabrike tepiha TVB Zrenjanin je zakup poslovnog prostora, odnosno izdavanje hala i skladišta.\nIzdavanje poslovnog prostora u Zrenjaninu obuhvata hale koje su služile kao proizvodni pogoni.Proizvodne hale za izdavanje su površine 5.000 i 10.000 m2, a visine 6 m. Cena zakupa poslovnog prostora je povoljna.\nProduction halls intended for rent of business premises are 2,000 – 5,000 – 10,000 square meters wide and 6 meters high THE FACTORY IS CURRENTLY UNDER RECONSTRUCTION\nBroj otvorenih strana ovog meseca: 55Ukupno: 30899


Dveri pozivaju građane da ostanu kod kuće i bojkotuju "Vučićeve izbore", jer su neustavni, nedemokratski i zdravstveno nebezbedni - Valjevo\nDveri pozivaju građane da ostanu kod kuće i bojkotuju “Vučićeve izbore”, jer su neustavni, nedemokratski i zdravstveno nebezbedni\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Izbori 2020, Valjevo 14. June 2020.\tComments Off on Dveri pozivaju građane da ostanu kod kuće i bojkotuju “Vučićeve izbore”, jer su neustavni, nedemokratski i zdravstveno nebezbedni\n“Dveri ni na koji način neće učestvovati na nastupajućim lažnim izborima i smatramo da je bojkot način da dođemo do pravih, poštenih i slobodnih izbora. Učestvovanjem na izborima daje se veštačko disanje jednom nedemokratskom režimu i daje legitimitet tezi da je u Srbiji “sve nomalno” i da postoje demokratske institucije. A, prava istina je da je Srbija nedemokratska zemlja i da posle tačno 30 godina od obnove višestranačja u Srbiji mi iznova prelazimo u jednopartijski sistem i da više nema uslova za bilo kakvu demokratsku proceduru”, saopšteno je iz Pokreta Dveri.\nU informaciji za javnost se dalje navodi da u totalitarnim režimima, kakav je režim Aleksandra Vučića i SNS, ne postoje izbori, već samo proglašenje unapred dogovorenih rezultata i, kako se ističe, Dveri u toj predstavi neće da učestvuju.\n“On je prikupljao potpise za liste koje će se kandidovati, on je kadrirao na tim listama, on će odlučiti i koja od njih će dobiti famoznih 3% podrške glasača kako bi činila koreografiju u novom sazivu Parlamenta i njemu davati legitimitet za antiustavne odluke koje će u narednom periodu morati da donese. U Srbiji postoji medijski mrak i medijska cenzura svakoga ko drugačije misli od aktuelne vlasti. Postoji pritasak na birače i ucenjivanje zaposlenih u javnom i privatnom sektoru da moraju da glasaju za SNS. Imate kupovinu glasova na sve moguće načine i to državnim resursima koje zloupotrebljava partija na vlasti i zloupotrebu državnih institucija. REM ni Agencija za borbu protiv kurupcije ne rade svoj posao. Nemate više ni RTS koja je bukvalno ukinuta za bilo koga ko drugačije misli, isto i RTV Vojvodina, što znači da dva javna medijska servisa, koje plaćuju svi građani, cenzurišu stvarnost i rade isključivo za interese vladajuće stranke. Kada se uzmu u obzir svi elementi kršenja Ustava i zakona, gušenja demokratije, kršenje slobode medija, onda je izlazak na takve lažne izbore samo vetar u leđa vlasti da nastavi da se ponaša na isti način”, piše u saopštenju Dveri.\nKako se navodi, jedini način da se politička kriza u društvu prevaziđe jesu razgovori između vlasti i opozicije koji treba da sednu za pregovrački sto i dogovore se da izbori, koji su zakazani 21. juna, budu odloženi, da se dogovori novi termin izbora koji bi bili slobodni i pošteni.\n“Prema tome, na izborima ne treba menjati vlast već sistem. A, sistem možemo promeniti samo tako što nećemo biti njegov deo. Nećemo izaći na izbore za koje ne postoji ni minimum demokratskih uslova. Nećemo dati legitimitet nečemu što legitimno nije. Pozivamo sve građane da ne izađu na birališta 21. juna i prepuste Aleksandru Vučiću da se igra sam i da sam glumi demokratiju, jer demokratije i slobodnih izbora u Srbiji više nema. Bojkot izbora je jedino rešenje za izlazak iz medijskog mraka, pretnji, maltretiranja. Neka se “zapadne demokratije” zapitaju koga oni podržavaju u Srbiji i da li ovde ima slobodnih i poštenih izbora ili ima samo korupcije, diktature i autokratije. Još jednom pozivamo sve građane da 21. juna ostanu kod kuće i bojkotuju “Vučićeve izbore”, jer su oni neustavni, nedemokratski i zdravstveno nebezbedni”, poručuju iz Dveri.\nBojkot Dveri Izbori 2020.\t2020-06-14\nTagged with: Bojkot Dveri Izbori 2020.\nPrevious: “Borićemo se da promenimo sistem i da Valjevo podignemo na noge”\nNext: “Moramo se posvetiti uređenju obala reke Gradac i da iskoristimo njen potencijal, a ekološke karakteristike da branimo i negujemo”


Dunavski regionalni projekat UNDP/GEF - Zelena mreža Vojvodine\nStrateško partnerstvo GEF (Global Environmental Facility) nastalo je kao rezultat saradnje Svetske banke, Programa za razvoj UN (UNDP), Programa za zaštitu životne sredine UN (UNEP), kao i niza drugih multilateralnih i bilateralnih ugovora. Partnerstvo uključuje dva regionalna projekta – Dunavski regionalni projekat i Crnomorski regionalni projekat – sa sedištem u Istambulu. Oba ova projekta su podržana od strane dveju komisija i imaju za cilj da pomognu državama u njihovim naporima da usvoje neophodnu politiku, harmonizuju legislativu i izvrše reformu institucija. Treću komponentu čini Investicioni fond za smanjenje nutrijenata Svetske banke i GEF.\nSlivovi reka zahtevaju međunarodno upravljanje i tu se očekuju konkretni rezultati od Dunavskog regionalnog projekta, naročito kada je reč o smanjenju zagađenja nutrijentima – ozbiljan opšti problem voda širom sveta. Na kraju, DRP može poslužiti kao model za podizanje svesti o pretnji koja dolazi od zagađenja nutrijentima.\nDunav nije samo druga najveća reka Evrope, sa tokom dugim 2780 km od izvora u Nemačkoj do ušća u Crno more, protičući kroz deset zamalja i povezujući različite političke, ekonomske, socijalne i istorijske aspekte. To je rečni basen veličine 817 000 km2 koji se proteže na teritoriji 17 zemalja, sa preko 80 miliona stanovnika, čineći tako najinternacionalniji rečni sliv na svetu.\nLjudi, gradovi, industrije svih 17 zemalja, bilo da se nalaze direktno na obali Dunava ili neke od njegovih brojnih pritoka, utiču na kvalitet prirodnog okruženja rečnog sliva. To uključuje i kvalitet pijaće vode od koje desetine miliona ljudi zavisi svaki dan.\nZagađenje ostaje ozbiljan problem. Količina nutrijenata, prvenstveno od strane đubriva, produkata domaćinstava i gradskih kanalizacija koje svakodnevno ispuštaju vodu u Dunav, i dalje je previsoka, ugrožavajući ne samo Dunav, već i Crno more u koje se uliva. Takođe, velike poplave tokom 2002. godine nastale su kao posledica politike iz prošlih vremena koja je dovela do uništavanja poplavnih područja i nestajanja šuma.\nOčuvanje staništa velike biološke raznovrsnosti, koja su karakteristična za vlažna područja uz reke predmet je stalnih napora. Oko 80% vlažnih i poplavnih područja Dunava nestalo je tokom proteklih 100 godina, ugrožavajući opstanak mnogih vrsta koje svoj životni ciklus vezuju za ova područja, poput pelikana u delti Dunava, jesetarskih vrsta riba u donjem toku Dunava i dabra u gornjem toku.\nDanas su mnoge zemlje, organizacije i projekti usmereni ka očuvanju prirodnog okruženja dunavskog basena. Godine 1998. stupila je na snagu Konvencija o zaštiti reke Dunav (Danube River Protection Convention – DRPC), nakon što ju je ratifikovalo 8 podunavskih zemalja i Evropska komisija. Međunarodna komisija za zaštitu reke Dunav (International Commission for the Protection of the Danube River – ICPDR) je oformljena sa ciljem da koordiniše sprovođenje konvencije. Od svog osnivanja, ICPDR se zalaže postizanje zajedničkih politika među zemljama dunavskog sliva na uspostavljanju strategija i utvrđivanju prioriteta za poboljšanje kvaliteta vode Dunava i sprovođenje konvencije. U praksi to znači promociju prekogranične saradnje među državama u složenom evropskom okruženju.\nSaradnja, osnažena potpisivanjem i ratifikovanjem Dunavske konvencije, olakšava proces utvrđivanja izvora i količine zagađenja, naročito kada je reč o nutrijentima i toksičnim materijama, kao i utvrđivanju ciljeva i praktičnih projekata za redukciju zagađenja. Mnoge međunarodne, državne, lokalne i nevladine organizacije su aktivne u slivu Dunava, uključujući Regionalni centar za životnu sredinu za Centralnu i Istočnu Evropu (REC), Svetski fond za zaštitu prirode (WWF), Forum za zaštitu životne sredine dunavskog sliva (DEF) i dr. Na kraju, mnoge zemlje u slivu intenzivno rade na procesu pridruživanja Evropskoj uniji. Kao deo tog procesa, zemlje su obavezane da prilagode svoje zakonodavstvo u sklopu čega se nalazi i Okvirna direktiva o vodama.\nGlavni cilj Dunavskog regionalnog projekta je jačanje aktivnosti koje su već u fazi sprovođenja, insistirajući pri tome na regionalnom pristupu. Težište je na jačanju kapaciteta podunavskih zemalja u cilju ispunjenja legalnih obaveza koje zahteva Dunavska konvencija. To podrazumeva izradu Plana upravljanja rečnim basenom u skladu sa Okvirnom direktivom o vodama. Shodno tome, Okvirna direktiva o vodama može poslužiti kao primer dobre prakse za primenu drugih direktiva širom Evrope.\nKljučni ciljevi uključuju redukciju zagađenja nutrijentima i podršku prekograničnoj saradnji. Od mnogih aktivnosti koje su već u fazi sprovođenja, mnoge su usmerene ka poboljšanju snabdevanja vodom i drugih službi vezanih za vodni resurs, jačanje poljoprivredne politike, obezbeđenju upravljačkih mehanizama u slivu i zaštiti vlažnih staništa.\nSmanjenje zagađenja nutrijentima predstavlja izuzetno važan segment projekta. Jedan od najvažnijih kratkoročnih ciljeva projekta je postavljen pred industrije i potrošače, a odnosi se na prestanak upotrebe fosfora u deterdžentima. Ovaj projekat je jedinstven i po svom karakteru stvaranja veza na lokalnom nivou, učešću javnosti, komunikaciji, aktivnostima na pilot područjima i programima podrške nevladinim organizacijama.\nOvaj projekat će se sprovoditi tokom 5 godina, sa ukupnim budžetom od 15 miliona US dolara.\nContent retrieved from: https://www.zelenamreza.org/news/49/56/Dunavski-regionalni-projekat-UNDP-GEF.html.\nPrethodni članak Potpisana Deklaracija o zaštiti srednjeg toka Dunava\nSledeći članak Autentični čenejski suveniri


Pokrenut portal za saradnju međunarodnih tužilaca - Klix.ba\nProjekat Sanele Diane Jenkins\nPokrenut portal za saradnju međunarodnih tužilaca\n2.9.2010. u 15:52\nU cilju što uspješnije implementacije projekta “Sanela Diana Jenkins Human Rights Project”, čiji je inicijator i osnivač uspješna Bosanka Sanela Diana Jenkins, pokrenut je online portal koji putem foruma omogućava tužiocima širom svijeta da sarađuju, dijele informacije i analiziraju pravnu problematiku pri progonu ratnih kriminalaca, s posebnim akcentom na ratne zločine u BiH.\nForum za Ljudska prava i Međunarodno kazneno pravo www.UCLALawForum.com je namijenjen za advokate, naučnike, službena i druga lica. Forum je mjesto gdje se svi zainteresovni za pomenutu problematiku mogu uključiti u diskusiju vezanu uz komplikovana pitanja iz međunarodnog prava. On je pokrenut u saradnji sa Uredom tužioca za Međunarodni kazneni sud u Haagu.\nPrema riječima Sanele Diane Jenkins i njenom iskustvu na implementaciji projekta, progon ratnih zločinaca je poduhvat koji zahtjeva izuzetno veliku saradnju unutar međunarodne zajednice.\n"U potunosti sam svjesna koliko su važne legitimne internacionalne pravne institucije. Moje iskustvo, prvenstveno kao izbjeglice, a također kao i osobe koja je uključena u ponovnu izgradnju BiH, me je uvjerilo u to. Ne možemo dopustiti ratnim zločincima da rade kako žele, a da ne izađu pred lice pravde", kaže Jenkins.\nProjekat "Sanela Diana Jenkins Human Rights Project" je osnovan 2009. godine, a bavi se brojnim aktivnostima i redovno kroz svoj rad pruža mogućnost za poboljšavanje i ostvarivanja ljudskih prava širom svijeta, saopćeno je iz Fondacije Sanele Jenkins.\nPremijerno izvedena himna GDS-a\n02.09.2010. u 15:54\nKomšić s delegacijom Bundestaga razgovarao o perspektivama BiH\n02.09.2010. u 15:45


Renault Grand Scenic 1.6 Energy dCi 160 vs Ford S-Max 2.0 TDCi 150 - AutoManijak\nPOČETNA strana / Poređenje / Renault Grand Scenic 1.6 Energy dCi 160 vs Ford S-Max 2.0 TDCi 150\nS-Max 2.0 TDCi 150\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju multi-namensko vozilo i koriste oblik karoserije minivan sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane dizelom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Renault, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 160ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 150ks koji potpisuje Peugeot.\nPočetna tačka bi ovde mogli biti rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja kome su, srećom, bili podvrgnuti i jedan i drugi automobil, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju multi-namensko vozilo, što u principu znači dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Nasuprot tome, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, američki automobil nudi marginalnu razliku od 5% više metala.\nNije zahvalno diskutovati pouzdanost na nivou proizvođača, ali vredi spomenuti da oba ova brenda imaju slične rezultate, kada se svi modeli uzmu u obzir. To kažu neke objektivne statistike, dok posetioci našeg portala pouzdanost marke Renault vrednuju prosečnom ocenom 4.2, a modele marke Ford u proseku sa 4.4 od 5. Nažalost, ne raspolažem dovoljnim brojem ulaznih informacija da bih detaljnije komentarisao pouzdanost na nivou samih modela. Ne možemo propustiti da spomenemo da vozači čije automobile pokreće identični motor kao i francuski automobil u proseku smatraju da on zaslužuje ocenu 5.0, dok je onaj ispod haube konkurenta ostvario ocenu 4.6 od 5.\nRenault je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.1 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 200 kilometara na čas, 2km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 4.9 litara goriva na 100 kilometara (58 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nRenault deluje nešto malo pouzdanije, mada je razlika marginalna. Ipak, najvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, američki automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Renault nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je Renault. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao Virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


"UPOZORILI GA I OTJERALI"\namerički razarač, Foto: Beta/AP\n11.08.2017. 08:09h Ažurirano: 11.08.2017. 08:09h\nKina je izrazila "snažno nezadovoljstvo" zbog plovidbe američkog razarača blizu njenog vještačkog ostrva u spornim vodama Južnog kineskog mora, čime je narušen njen suverenitet.\nPortparol Ministarstva spoljnih poslova Geng Šuang izjavio je da potez SAD "ozbiljno narušava kineski suverenitet i bezbjednost i ozbiljno ugrožava sigurnost ljudi na liniji fronta na obje strane".\n"Kina je čvrsto odlučna da čuva svoj teritorijalni suverenitet i pomorske interese", rekao je Geng, dodajući da će djelovanje SAD natjerati Kinu da preduzme mjere u cilju daljeg jačanja "odbrane nacionalne teritorije".\nGeng je rekao da je kineska mornarica "identifikovala američki ratni brod, upozorila ga i otjerala".\nAmerički ratni brod prošao je u četvrtak blizu kineskog vještačkog ostrva u spornim vodama Južnog kineskog mora, u operaciji kojom demonstrira slobodu plovidbe, izjavio je neimenovani zvaničnik američke mornarice.\nOn je u izjavi za AP rekao da su kineski brodovi bili u blizini kada je razarač "Džon S. Mekejn" prošao pored grebena Misčif.\nAmerički zvaničnici kažu da će vojska nastaviti da plovi, leti i djeluje gdje god joj je to dozvoljeno međunarodnim pravom, a Kina stalno protestuje zbog takvih operacija.\nTeritorijalni sporovi u strateški važnim vodama između Kine sa jedne i Tajvana, Bruneja, Malezije, Filipina i Vijetnama, s druge strane, pojačani su pošto je Peking prethodnih godina počeo da gradi vještačka ostrva u spornim vodama Južnog kineskog mora.\nNa tri takva ostrva napravljene su piste, a na nekim ostrvima su navodno instalirani sistemi raketne odbrane.\nSADSAD i KinaKina


“JPMorgan Chase” širi poslovanje u Kini – Bankar.me\nMay 12, 2018 BANKE, PLANETA, SAD, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\n“JPMorgan Broking” zatražio je 10. maja dozvolu za otvaranje inostrane investicione kompanije s 51-postotnim vlasničkim udjelom, objavila je u četvrtak u saopštenju Kineska komisija za regulaciju hartija od vrijednosti (CSRC).\n“CSRC će sprovesti odgovarajuću reviziju efikasno, u skladu sa zakonom”, navodi se u saopštenju.\n“JPMorgan” se odlučio na taj potez nakon što je kineski regulator objavio da su odgovarajuće zahtjeve, zasnovane na novim propisima, već podnijeli švajcarski UBS i japanski “Nomura Holdings”.\nKineski zakoni su dugo sprječavali inostrano vlasništvo nad finansijskim kompanijama u Kini, odvraćajući globalne banke od samostalnog poslovanja u azijskom ekonomskom gigantu i ograničavajući njihov rast.\nProšle godine Peking je najavio da će ublažiti ograničenja vlasničkih udjela u industriji finansijskih usluga, što se vremenski poklopilo s posjetom američkog predsjednika Donalda Trampa Kini.\nKineske vlasti su u aprilu ispunile to obećanje, dozvoljavajući stranim ulagačima preuzimanje 51-postotnog udjela u kompanijama za trgovinu hartijama od vrijednosti i fondovima, obećavši da će na kraju stranci moći biti i isključivi vlasnici takvih kompanija.\nLiberalizacija sektora finansijskih usluga ide ruku pod ruku s najavom sličnih planova za autoindustriju.\nPeking je obećao da će otvoriti ekonomiju, a nastoje da otklone prijetnju trgovinskog rata sa Sjedinjenim Državama, koje ih optužuju za nepoštenu trgovinsku politiku fokusiranu na osiguravanje prednosti domaćim kompanijama.\nPotpredsjednik kineske vlade Liu He otputovaće iduće nedjelje u Vašington kako bi sa američkim zvaničnicima razgovarao o trgovini. Prošlonedjeljnii razgovori u Pekingu nisu urodili plodom.\nPrevious Apple i Goldman Sachs pripremaju zajedničku kreditnu karticu\nSljedeći Crnogorski operateri neće ukidati roming


OdrÅ¾an radni sastanak 11 lokalnih samouprava na temu lokalnih planova upravljanja otpadom\nU Centru za privredno-tehnoloÅ¡ki razvoj AP Vojvodine, na Andrevlju, 19. i 20. juna 2010. godine odrÅ¾an je radni sastanak predstavnika 11 lokalnih samouprava koje svoje Lokalne planova upravljanja otpadom izraÄ‘uju kroz meÄ‘uopÅ¡tinsku saradnju\nPromocija solarne energije i ureÄ‘aja na solarnu energiju\nPovodom obeleÅ¾avanja Evropskih dana Sunca 29. maja 2010. godine na centralnom platou Å tranda u periodu od 10 do 17 Äasova promovisaÄ‡e se solarna energija i ureÄ‘aji koji koriste solarnu energiju.\nObjavljena Radna verzija Akcionog plana politike za mlade u AP Vojvodini 2010-2014\nKao rezultat procesa poverenog "InÅ¾enjerima zaÅ¡tite Å¾ivotne sredine" od strane Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu AP Vojvodine, objavljena je Radna verzija Akcionog plana politike za mlade u periodu od 2010-2014.\nZavrÅ¡en meÄ‘unarodni projekat posveÄ‡en oÄuvanju biodiverziteta i zaÅ¡titi ugroÅ¾enih vrsta\nU periodu od 25. aprila do 03. maja 2010. godine na obroncima Ravne gore u selu KoÅ¡tuniÄ‡i realizovan je treÄ‡i meÄ‘unarodni susret mladih iz osam Evropskih zemalja, posveÄ‡en oÄuvanju biodiverziteta i zaÅ¡titi Å¾ivotne sredine.\nZavrÅ¡en Masters kurs Regionalnog centra za Å¾ivotnu sredinu\nMaster kurs u okviru Komponente 2 SECTOR II programa odrÅ¾en je u Hotelu N u Beogradu od 26-30. aprila 2010. godine.\nPotpisan Memorandum o saradnji sa Ministarstvom Å¾ivotne sredine i prostornog planiranja\n29. aprila 2010. godine potpisan je Memoradnum o saradnji izmeÄ‘u Ministarstva Å¾ivoten sredine i prostornog planiranja i "InÅ¾enjera zaÅ¡tite Å¾ivotne sredine"\nPovodom 22. aprila Dana planete Zemlje raspisan je foto konkurs za studente\nInÅ¾enjeri zaÅ¡tite Å¾ivotne sredine u saradni sa ZOSEKIZOM i uz podrÅ¡ku Foto, kino i video saveza Vojvodine raspisali su foto konkurs namenjen studentima pod nazivom "Sunce - energije odrÅ¾ivog razvoja"\n50 godina Nacionalnog parka Fruska Gora\nPovodom jubileja 50 godina od osnivanja Nacionalnog parka FruÅ¡ka Gora i obeleÅ¾avanja Dana planete Zemlje, 22. aprila 2010. godine sa poÄetkom u 10 Äasova u Informativnom centru Nacioanlnog parka organizovana je konferencija za medije.\nLikovni konkurs Voda - izvor odrÅ¾ivog razvoja\nRaspisan je KONKURS ZA LIKOVNE RADOVE pod nazivom: Voda â€“ izvor odrÅ¾ivog razvoja\nProjekcija filma Blue Gold - World Water Wars povodom Dana planete Zemlje\n23. aprila 2010. godine sa poÄetkom u 19 Äasova u Pokrajinskom zavodu za zaÅ¡titu prirode u RadniÄkoj 20a, biÄ‡e upriliÄena projekcija filma "Blue Gold - World Water Wars" povodom obeleÅ¾avanja Dana planete Zemlje\nPrikazano od 71 do 80 od ukupno 107 zapisa


Pijana Anđelina zvala Dženifer da je upozori na Breda – Krstarica\nA. J. 29. januara 2020. 22:43\nNakon što su bivši supružnici, Bred Pit i Dženifer Eniston, ukrali svu pažnju ponovnim susretom na nekom događaju prošle nedelje, euforija oko nekad jednog od najomiljenijih holivudskih parova se ne smiruje. Osim što su se strani mediji raspisali o Bredu i Dženifer, u fokusu je ponovno došla i Pitova bivša supruga, Anđelina Džoli, za koju sada tvrde da je pod dejstvom zvala Enistonovu da ju upozori na glumčevo ponašanje.\nNaime, kako prenosi NW magazin, podstaknuta njihovim bliskim odnosnom na SAG dodeli nagrada, Anđelina je pijana nazvala Dženifer i ostavila joj nimalo prijatnu poruku na telefonskoj sekretarici. ‘Rekla joj je da je Brad već sada vara i da se on nikada neće promeniti’, ispričao je izvor za spomenuti medij.\nMeđutim, ako je suditi prema izvoru, zvezdu ‘Prijatelja’ poruka nije nimalo obeshrabrila u nastojanju da obnovi odnos s bivšim suprugom.\n– Dženifer joj nije poverovala ni na trenutak. Ovo nije njihov prvi sukob i jedino o čemu Dženifer trenutno razmišlja je koliko je žalosno da Anđelinina deca moraju sopstvenu majku da gledaju u takvom stanju – zaključio je izvor na kraju.\nandjelina džolidženifer eniston


church – V I NJ E T E\nJanuary 7, 2016 January 6, 2016 Posted in LifeTagged art, blessing, christmas, church, family, grace, happiness, holidays, joy, loveLeave a comment\nDanas hrišćani pravoslavne veroispovesti po Julijanskom kalendaru proslavljaju Božić, najradosniji hrišćanski praznik.\nMir, radost, ljubav, zdravlje i svako dobro svim ljudima dobre volje, poruka je koju nosi ovaj poseban, svečan dan. U krugu porodice, sa najvoljenijima proslavljamo Hristovo rođenje. Dragi prijatelji, braćo i sestre,\nAdoration Of The Shepherds, Rembrandt, 1646.\nKlanjanje pastira, slika koja prikazuje Isusovo rođenje je fascinantna. Ta božanska svetlost koja obasjava sve, izaziva strahopoštovanje, budi ljubav i nadu. To je jedna od prvih holandskih slika koja se nalazi u Nacionalnoj Galeriji u Londonu. Postoje polemike stručnjaka, da li je to Rembrandtovo delo ili njegovog učenika, ali to ostavljam njima. Ono što nikoga ne ostavlja ravnodušnim je neverovatna lepota slike.


Prenosna LED disko lampa na baterije ( DL90 ) - Prodaja Novogodišnja rasveta cena uvek najpovoljnija Kliklak uz isporuku u celoj Srbiji. WebShop Klik Klak\nKod proizvoda - SKU:\t177200\nIdealna za kućne žurke, rođendane za podizanje raspoloženja Pokretnim gornjim delom projektuje kolor tačkice na zidove i plafon Vidljivost zavisi od osvetljenosti mesta gde se koristi (najidealnije je u mračnoj prostoriji na 3-5 metara) Jednostavno se postavlja na čvrstu, vodoravnu površinu (može se okačiti i na zid) Zbog napajanja putem baterija po potrebi se brzo i lako može premestiti\nTip Disko lampa\nIzvor svetlosti 3 kom. LED diode (crvena, zelena, plava)\nRežim rada Projektuje pokretne kolor tačkice na zidove i plafon\nDimenzije 92(prečnik) x 85 mm\nOstale napomene Uređaj je za kućnu, ne za profesionalnu upotrebu\nNaziv i šifra artikla: Prenosna LED disko lampa na baterije ( DL90 )


Uhapšen Banjalučanin osumnjičen za ubistvo – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nUhapšen Banjalučanin osumnjičen za ubistvo\nPripadnici banjalučkog Centra javne bezbjednosti uhapsili Banjalučanina čiji su inicijali J.I. /23/ zbog osnovane sumnje da je ubio M.L. /31/ iz Sanskog Mosta, nakon identifikacije njegovog tijela koje je 10. juna pronađeno u koritu rijeke Vrbas u Banjaluci.\nZamjenik načelnika centra Miroslav Delić rekao je novinarima da su pripadnici Sektora kriminalističke policije na osnovu izuzetih nespornih bioloških uzoraka sa pronađenog tijela i prepoznavanja od rodbine, utvrdili da je riječ o tridesetjednogodišnjem L.M.\n“CJB nije imao zaprimljenu prijavu nestanka navedenog lica, a na osnovu prikupljenih informacija utvrđeno je da postoje indicije koje ukazuju da je nepoznato lice izvršilo krivično djelo ubistva”, rekao je Delić.\nOn je dodao da je obdukcija tijela izvršena u Zavodu za sudsku medicinu Republike Srpske i da je tom prilikom utvrđenio da je riječ o nasilnoj smrt, koja je, najvjerovatnije, nastupila utapanjem, što se sa sigurnošću nije moglo utvrditi zbog truljenja leša u vodi.\n“Policijski službenici su preduzeli niz operativnih radnji, saslušali veći broj svjedoka i na osnovu prikupljenih dokaza utvrdili da postoje osnovi sumnje da je lice čiji su inicijalima J.I. izvršilo krivično djelo ubistva”, rekao je Delić.\nPrema njegovim riječima, navedeno lice osumnjičeno je da je u večernjim časovima 29. maja, u blizini tvrđave Kastel na obali rijeke Vrbas, nakon verbalnog sukoba fizički napao M.L, udarivši ga više puta u glavu, usljed čega je oštećeni pao na zemlju, udario glavom o kamen i izgubio svijest.\n“Nakon toga, osumnjičeni je žrtvu dovukao do obale rijeke i bacio ga u vodu. Na licu mjesta pronađeni su tragovi koji su izuzeti i koji će biti poslati na vještačenje sa ciljem dokazivanja krivičnog djela, a pronađena je i garderoba koju je osumnjičeni koristio u vrijeme izvršenja”, naveo je Delić.\nOn je rekao da je osumnjičeni, nakon kriminalističke obrade, 16. juna, uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu, sproveden u Okružno tužilaštvo Banjaluka.\n“Navedena lica poznavala su se od ranije i družili su se na području grada Banjaluka, a osumnjičeni je od ranije poznat CJB Banjaluka po izvršenju imovinskih delikata. Nemamo informaciju da je za oštećenim neka druga policijska stanica raspisala potragu”, rekao je Delić.\nOn je naveo da je M.L. živio u Sanskom Mostu, ali da je povremeno dolazio u Banjaluku i da nije registrovan kao izvršilac krivičnih djela.\nNezvanično, riječ je o Mustafi Likiću i Jasminu Ilijiću./\n5 načina da povećate produktivnost na poslu\nPreminio Vlastimir Đuza Stojiljković


Ljajić: Normalan, a ne specijalan status za Sandžak - Kazaljka\nNaslovna/Novo/Ljajić: Normalan, a ne specijalan status za Sandžak\nLjajić je to izjavio povodom zahteva Bošnjačkog nacionalnog vijeća da Sandžak dobije specijalni status.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić odbacio je danas kao neosnovan zahtev predsednika Stranke demokratske akcije (SDA) Sandžaka Sulejmana Ugljanina i Bošnjačkog nacionalnog veća (BNV) da Sandžak dobije specijalan status.\nOn je takođe izjavio da se pre može očekivati da Priština pooštri takse na srpsku robu nego da ih ukine, a da se optimizam zasniva samo na očekivanjima da će međunarodna zajednica konačno izvršiti pritisak na privremene kosovske institucije.


Classic And Romantic: PILATES : Dr Slavica Vukosavljević\nPilates je oblik vežbanja kojim ćemo brzo postići zategnute , lepo oblikovane, fleksibilne, jake i izdržljive mišiće. Kvalitet vežbi i pravilno izvođenje je mnogo bitnijie nego kvantitet izvođenja. Veliki naglasak stavljamo i na pravilno disanje jer time pokreti imaju maksimalan efekat.\nNeke od prednosti pilatesa su fizičko i psihičko jačanje , bolja koncetracija, povećanje kapaciteta pluća, jačanje celokupne muskulature i pravilno držanje, lakše izvođenje svakodnevnih aktivnosti, oslobađanje bolova u leđima i vratu kod ljudi koji dugo sede , poboljšanje cirkulacije, jačanje dubokih trbušnih mišića i ispravljanje posture. Takođe, povećava se elastičnost i pokretljivost zglobova, brži oporavak i jačanje tela posle povreda ili operacija, povećanje gustine kostiju kod starijih osoba, smanjenje masnih naslaga uz korekciju ishrane.\nJedna od prednosti pilatesa je da aktivira baš sve mišiće celog tela na jednostavan način i sa minimalnom mogućnošću za bilo kakve povrede.\nPilatesom mogu da se bave svi bez obzira na starost ili pol, svaki trening je individualno prilagodljiv.\nDruženje i pozitivna energija i oslobađanje od stresa su neizbežni na svakom našem treningu i možda najvažniji deo i najveća korist svakog treninga.\nSlavica drži i treninge Cardio Stepa, pa ukoliko želite da budete psihički i fizički zdrave, da se osećate dobro u svojoj koži ili imate neke druge nedoumice vezane za pilates ne ustručavajte se da joj se obratite. Kod nje treniram, evo, već treći mesec i primećujem značajne razlike u svom držanju i zategnutosti mišića.\nKlik na Dr Slavica Vukosavljević .\nОзнаке: pilates, Slavica vukosavljević


Radionice Doma zdravlja Novi Sad o menopauzi | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Radionice Doma zdravlja Novi Sad o menopauzi\nRadionice Doma zdravlja Novi Sad o menopauzi\nVIDEO K9: Krajem avgusta započinje projekat „Menopauza posebno životno doba“ Preventivnog centra doma zdravlja Novi Sad i gradske Uprave za zdravstvo kroz predavanja i radionice u četiri mesne zajednice.\nMenopauza je specifično doba u životu svake žene, sa slabije ili jače izraženim simptomima koji često nisu nimalo prijatni.\nLekari ženama savetuju da tokom menopauze promene režim ishrane tako što će se jesti manje crvenog mesa, a više belog i ribe i redukovati ugljeni hidrati to jest koncentrovani slatkiši poput čokolade, torte i sitnih kolača.\nPreporučuju konzumiranje žitarica, hranu na bazi biljaka koje sadrže izoflavone, biljne estrogene koji se nalaze u celom zrnu žitarica i pasulja i mogu pomoći u ublažavanju menopauzalnih simptoma. Takođe bi trebale uvesti fizičku aktivnost, a smanjiti unos alkohola i kafe, te izbaciti nezdrave navike poput pušenja.\nZbog specifičnih simptoma menopauze i pratećih problema ove pojave Preventivni centar Doma zdravlja Novi Sad i gradska Uprava za zdravstvo realizuju projekat „Menopauza posebno životno doba“ kroz radionice i predavanja o ovoj temi u četiri mesne zajednice:\navgust u 18h MZ „Radnički“, Novi Sad\nseptembar u 18h MZ „Kać“, Kać\nseptembar u 18h MZ „Boško Buha“, Novi Sad\nseptembar u 18h MZ „Sremska Kamenica“\nNa ovim radionicama sugrađanke će saznati sve što treba da znaju o menopauzi, kao i faktorima rizika koji dovode do posledica menopauzalnog sindroma.\nPrethodni tekst“Stara dama” putuje u Banjaluku\nSledeći tekstU Novom Bečeju proslavljeni 26. Velikogospojinski dani


Otkriveno: 50 miliona Fejsbuk profila prikupljenih za "Kembridž analitiku" u velikom kršenju podataka - MediaSfera\nTokom proteklog vikenda mediji su objavili da je kompanija „Kembridž analitika“ nelegalno koristila privatne podatke više od 50 miliona korisnika Fejsbuka.\nSituaciju dodatno komplikuje i to da je “Kembridž analitika“, kompanija koja se bavi analizama podataka, uticala na političke kampanje u više zemalja, a među kojima je i kampanja Donalda Trampa za predsednika SAD. Time je kompanija, kako “Gardijan“ ističe, “podrivala funkcionisanje i otvorenost demokratije“.\nŠta je uopšte “Kembrdiž analitika“?\nReč je o kompaniji koja drugim kompanijama, ali i političkim partijama i zvaničnicima, nudi mogućnost “uticaja na ponašanje publike“. Oni tvrde da su u mogućnosti da analiziraju velike količine podataka o potrošačima, to uporede sa njihovim ponašanjem i tako dođu do ljudi koji su podložni za uticaj – na primer za koga da glasaju ili da izađu na izbore.\nFirma je u osnovana 2013. godine kao deo kompanije “SCL grup“ koja nudi slične usluge širom sveta. U intervjuu za sajt “Kontejdžis“ osnivač “Kembridža“ Aleksander Niks izjavio je da je firma osnovana kako bi se bavila “vakumom na republičkom političkom tržištu u SAD“ koja je postala očigledna kada je Mit Romni poražen na predsedničkim izborima 2012. godine.\nA zašto je ta firma tokom vikenda bila u svim svetskim medijima?\nZato što je britanski “Obezerver“ objavio da su 2014. akademik Aleksandr Kogan i njegova kompanija “Global sajens risrič (GSR)“ došli do podataka više od 50 miliona Fejsbuk korisnika, a od kojih je veliki deo uzet bez dozvole. Podaci su bili prikupljani preko Koganove aplikacije “thisisyourdigitallife” (ovo je tvoj digitalni život). Više stotina hiljada korisnika dobilo je između dva i pet dolara kako bi učestvovali u testu ličnosti i pristali da se njihovi podaci prikupe u akademske svrhe.\nMeđutim, aplikacije je prikupljala i podatke o njihovim Fejsbuk prijateljima koji nisu pristali da učestvuju u istraživanju.\nKogan je nakon toga te silne podatke podelio sa “Kembridž analitkom“, čiji bivši radnik i u ovom slučaju “zviždač“ Kristofer Vajli ističe da su iskorišćeni za softver koji može da predvidi ponašanje građana, navodi “Gardijan“. Podaci su posle doveli do stvaranja algoritma koji je određivao crte ličnosti koje su povezane s glasačkim preferencijama, pa je dobijena mogućnost identifikacije neodlučnih i kreiranje poruka na koje bi oni mogli da reaguju.\nKako je iskorišćen Fejsbuk?\n“Iskoristili smo Fejsbuk kako bismo prikupili milione profila i izgradili modele kojima bismo koristili ono što znamo o njima i ciljali njihove unutrašnje demone. To je temelj na kojem je izgrađena cela kompanija”, kaže Vajli.\n“Gardijan”, pozivajući se na dokumente koje je dobio na uvid, dalje navodi da je Fejsbuk tek krajem 2015. saznao za prikupljanje podataka, ali da nisu obavestili korisnike, već su samo zahtevali da se aplikacija ukloni, a prikupljeni podaci unište. Dalje, ističe se i da je “Kembridž analitika“ na osnovu tih podataka i algoritama radila na političkim kampanjama u zemljama poput Kenije, Kolumbije i Indije, ali i na predsedničkim izborima u SAD.\n“Gardijan“ piše da su oni uticali na kampanje tri republikanska kandidata za nominaciju na predsedničkim izborima, među kojima je i Tramp. Na sajtu kompanije “Kembridž analitika“ navodi se da su analizirali milione podataka kako bi indentifikovali birače na koje se najlakše može uticati i da su im slali poruke kako bi ih motivisali da izađu i glasaju. Na primer, ističe se da su birači u 17 saveznih država SAD svakog dana učestvovali u istraživanjima javnog mnjenja, kao i da su bili meta onlajn reklamiranja i poruka preko društvenih mreža.\nOd Trampovih ljudi 15 miliona dolara\nOsim toga, “Gardijan“ piše i da je jedan od Trampovih ljudi i finansijera Robert Mercer dao 15 miliona dolara za finansiranje kompanije “Kembridž analitika“. Ubrzo se oglasila i sama kompanija koja je negirala da radi bilo šta ilegalno, istakli su i da nisu prikupljali Fejsbuk podatke, kao i da ništa od toga nije korišćeno u predsedničkim izborima u SAD 2016. godine.\nTakođe oni navode da je sve bilo potpuno u skladu sa svim uslovima koje Fejsbuk ima za korišćenje privatnih podataka korisnika, a ističu i da su obirsali sve podatke koje su dobili od Kogana i njegove GSR. Kogan je takođe negirao da je učinio bilo šta loše. Iz Fejsbuka za to vreme ističu da nije bilo curenja podataka i da je Kogan imao dozvolu za pristup tim podacima, a da je on tim što ih je podelio sa “Kembridž analitikom“ prekršio pravila njihovog korišćenja.\nTagovifejsbuk Kembridž analitika


Ambasador Švedske: U Srbiji 180 švedsko-srpskih preduzeća\nU Srbiji posluje oko 180 mešovitih švedsko-srpskih preduzeća i postoje mogućnosti za širenje saradnje, pre svega u sektoru informaciono-komunikacionih tehnologija (IKT), kaže ambasador Švedske u Srbiji Jan Lundin.\n- Jedno od najvećih preduzeća u svetu u tom sektoru je "Erikson" koji pravi infrastrukturu za mobilne telefone i potreban mu je veliki broj inženjera. Ta kompanija je prisutna u Srbiji mnogo godina, ali imamo i manja preduzeća koji su od velikog potencijala za buduću saradnju švedske i srpske privrede - rekao je Lundin.\nOn je u Kragujevcu otvorio konferenciju "IKT Start(up) i mostovi saradnje između Švedske i Srbije".\nNa konferenciji će biti predstavljena iskustva regiona Geteborga iz Švedske u IKT sektoru, najbolji primeri iz prakse, prednosti pokretanja start ap-a u Srbiji, modeli saradnje i povezivanja malih i srednjih preduzeća iz Srbije i Švedske.\nKonferenciju je organizovao IKT klaster Centralne Srbije uz podršku ambasade Švedske i Grada Kragujevca.\nMenadzer IKT klastera Centralne Srbije Branimir Dženopoljac je rekao novinarima da je cilj te konferencije da se pokrene start ap kultura, odnosno inovativni projekti Centralne Srbije.\n- Imamo potencijala, Kragujevac ima dosta studenata i cilj je da ih motivišemo na naredni korak da pokušaju da otvore svoju IT firmu i pokrenu svoj IT start ap - rekao je Dženopoljac.\nU Centralnoj Srbiji ima 576 registrovanih firmi u IT sektoru, od čega je skoro polovina iz Kragujevca, Kraljeva i Čačka.\nVučić ISCEPAO predlog za budžet: Spremamo ozbiljnu metlu za sve koji su se bogatili na državnoj grbači\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić danas je izjavio da će sutra dobiti precizne informacije o dešavanju u Elektroprivredi Srbije (EPS).\nŠumadija i Pomoravlje u suficitu sa Italijom zahvaljujući "Fijatu"\nSpoljnotrgovinska razmena privrede Šumadije i Pomoravlja sa Italijom, posle dugog niza godina, ostvarila je u 2012. suficit, zahvaljujući izvozu novog "Fiata 500L" iz fabrike u Kragujevcu.\nŠutanovac: Srbija najveći izvoznik oružja u JI Evropi\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac izjavio je da je na prostoru jugoistočne Evrope Srbija postala najveći izvoznik naoružanja i vojne opreme.