Vlasnik SBB-a preuzeo Tušmobil | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 17.10.2014 / 21:30\nBEOGRAD - United grupa, vlasnik SBB kablovskog operatera u Srbiji, ulazi i na tržište mobilne telefonije u Sloveniji kupovinom tamošnjeg mobilnog operatera Tušmobil, saopštila je danas ta kompanija.\nNezvanično, cena preuzimanja iznosi 120 miliona evra. Ugovor o preuzimanju je, kako je saopšteno, već potpisan između kablovskog operatera Telemach u Sloveniji koji posluje u okviru United grupe i Tuš Holdinga.\nNakon preuzimanja, kako je saopšteno, Telemach planira investicije u mobilnu infrastrukturu i u narednih godinu dana korisnici će, kako je navedeno, imati pristup 4G mreži, pristup internetu sa brzinama i do 200 Mbps.\n"Ubeđen sam da ćemo imati uspešnu priču i u mobilnim komunikacijama, tako što ćemo korisnicima ponuditi širi spektar mobilnih usluga", izjavio je u saopštenju generalni direktor Telemacha Marko Šter.\nUnited Group (Telemach/SBB) inače, preko svojih članica, posluje u Srbiji, Sloveniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj i Makedoniji - gde ima 1,9 miliona pretplatnika na kablovsku i satelitsku TV, širokopojasni internet, fiksnu i mobilnu telefoniju.\nOd marta 2014. United grupa je u većinskom vlasništvu KKR-a, globalne investicione kompanije sa sedištem u Njujorku, koji upravlja sa 94,3 milijarde kapitala, a čiji je suinvestitor Evropska banka za obnovu i razvoj.\nTagovi: SBB, Telemach, Tušmobil, KKR, Kohlberg, Kravis & Roberts


Tema: Црвене вође жуте партије\nPismo iz Demokratske stranke\nCrvene vođe žute partije\nPranje prljavih biografija, neškolovani i primitivni kadrovi iz bivšeg režima, dobro organizovani predstavnici seksualnih manjina na ključnim pozicijama u stranci, pljačka vojvođanskog Fonda za kapitalna ulaganja, i mnoštvo drugih skandala, potakli su dugogodišnjeg člana Demokratske stranke iz Novog Sada da nakon teksta "Kapitalni fond i topli tenderi" objavljenog u Tabloidu, o svemu ovome progovori prvi put pred srpskom javnošću.\nPovod za ovo pismo je vaš naslov i tekst u Tabloidu ,,Kapitalni fond i topli tenderi" u kome se pominje kriminalno i nemoralno ponašanje vodećih ljudi pokrajine. Na žalost, većina toga je tačna, a ono malo što ne znam neću da ocenjujem.\nVaš članak je samo javno potvrdio ono što već prilično dugo potresa javnost i ne vidi se gde je tome kraj. Primetio sam da su iznete informacije, pojedinačno tačne, ali malo nedorečene pa se prigušuje realna i istinska brutalnost sadašnjih vlastodržaca koja se svakodnevno primenjuje po glavi stanovnika.\nPogađate i ja sam jedan od tih stanovnika kao i moja porodica, pa imam višestruku potrebu i jednu kočnicu da vam napišem ovo pismo.\nNije korektno da kao dugogodišnji član DS-a pišem protiv sopstvene stranke, pa i neću. Pisaću vam o pojavama koje zaista nemaju nikakve veze sa strankom i strankama uopšte, pošto po mojoj proceni u Srbiji stranke više ne postoje. Postoje samo organizovane grupe na vlasti i oko nje.\nCela ova kriminalno-seksualna grupa predstavlja, može se slobodno reći, posledicu, a u nekom kontekstu i cilj inspiratora Zoranovog ubistva.\nNa početku teksta ste pomenuli Miću Jovovića koji je poznat po tome što je vodio devedesetih godina kampanju protiv Zorana Đinđića unutar stranke služeći se najgnusnijim lažima koje je širio po opštinskim odborima, obilazeći ih sa još nekoliko predsednika OO.\nNakon 5. oktobra imao je lošu prolaznost pa su ga šlepali i nameštali mu mesto u stranci na račun drugih opštinskih odbora. Primenio je istu taktiku širenja laži i pritisaka na članstvo, koje je totalno neinformisano zajedno sa Dušanom Elezovićem, i postavio je nekoliko predsednika opštinskih odbora po principu što gori to boljim da bi obezbedio siguran glas na pokrajinskoj skupštini stranke za predsednika, što je bio cilj njegovog političkog ,,oca" Jovovića.\nDušan Elezović je rano ostao bez roditelja i odrastao je kod oca Momčila Milovića. Obojicu ih je doveo u stranku Jovović.\nJovović je, inače, poznat u užim krugovima u DS-u i kao veliki obožavalac mnogo mlađih devojaka sa kojima izlazi po okolnim čardama i izaziva gađenje i kod samog osoblja.\nZa predsednika Izvršnog odbora postavljaju Mišu Gagića, jednog od optuženih (tako je tad trebalo nekim strukturama BIA) za ubistvo Boška Peroševića, koga su "jurili'' i tražili tamo gde nije sigurno bio, a u isto vreme ga čuvali u kući tetke u Bačkoj Palanci, u sklopu parade za javnost. Najbrutalnija kadrovska kombinatorika desila se u Bačkoj Palanci. Dan nakon ubistva premijera, Kosta Stakić dolazi u prostorije stranke i objavljuje da je on poverenik koji treba da pripremi izbore za opštinski odbor koji je raspušten zbog falsifikovanih izbora i postojanja tajnog člana. Pre toga je bio revnosni korisnik usluga i privilegija SPS-a i to godinama, koji ga je zaposlio u "Zadrugaru" kao direktora. Nakon osam meseci hvataju ga u krađi guma i kardana, dobija otkaz. Posle suđenja, presudu sklanja tadašnji tužilac Trošić, Kertesov kadar iz Vukovara, inače zadužen za sklanjanje predmeta u fioke, a na molbu tadašnjeg predsednika OODS-a. Za uzvrat Stakić će kasnije ući u stambenu komisiju kao "siguran glas" SPS-a koji je tad bio na vlasti u opštini (2001-2002).\nPorodica Stakić je, inače, poreklom iz slavonskog mesta Neštin i poznata je bila po tome što se obogatila za vreme ondašnjeg jugoslovenskog kreditnog čuda po imenu "Zeleni plan" kao ugledna komunistička seljačka porodica koja je "morala" da napreduje za primer drugima, a sve uz prijateljstvo nekadašnjeg ministra Save Vlajkovića, kasnije "palog" u pljački za vreme Miloševićevog režima.\nKasnije je kum, prvi čovek SPS-a Mika Jović gurao mladog Stakića. Zanimljivo je da je Mikin kum Jovica Stanišić, pa eto ti roda i kumstva za šta god treba!\nZnajući da članstvo i opštinski odbor tu gadost ne bi podneli, učlanjuje ga tajno, i danas je član sa falsifikovanom pristupnicom iz 1995! Ubrzo se ispostavilo da on ima neobičnu podršku Miće Jovovića i Dušana Elezovića, konobara i sadašnjeg predsednika Pokrajinskog odbora DS-a, i da je on njihov izbor, a ne izbor palanačkih članova DS-a, i da baš takvi trebaju, sa tim kvalitetima. Do sada ga je predsednik jedne stranke na lokalnoj televiziji i na konferencijama za štampu nekoliko puta prozivao i čitao mu broj presude koja nije otišla na izvršenje. Takođe, odgovarao je i za nasilje u porodici, što je poznato ovdašnjoj službi hitne pomoći i policiji, ali za politički vrh Pokrajine to nije bilo bitno i nije bilo prepreka da ga kandiduju za predsednika opštine. Naprotiv, to je lično odobrio Nikola Pavičić, siva eminencija Miloševićeve "jogurt revolucije", sa kojim se danas intimno konsultuje Bojan Pajtić!\nPavičić ove godine treba da kupi Karađorđevo u kome Vojska Srbije namerno ništa neće da radi i namerno dozvoljava propast ovog državnog dobra, da mu bude što jeftinije.\nZanimljivo je da je baš Mirko Cvetković odgovoran za privatizaciju Sintelona, gde je po proceni zaposlenih, i ekonomista koji su tad bili upućeni, a posle marginalizovani zbog ukazivanja na krađu, ukradeno preko milijardu današnjih evra (nije sva inostrana imovina ušla u procenu, a ukraden je i državni deo)!\nPrema nekim kriterijumima, Stakić je korisnik i velikih bespovratnih sredstava za razvoj, koja dobijaju izgleda samo poneki članovi DS-a za poslušnost ma šta to podrazumevalo, gde jedan deo para ide gde ide, a o čemu je vaš list već pisao.\nHohštapleraj tih stranih tela u DS-u ide dotle da su u nekoliko opština predsednici opštinskih odbora sazvali sednicu pre prošlogodišnjeg Đurđevdana, stranačke slave čija se centralna proslava održavala u Zrenjaninu. Cilj sednice je bio da kažu članovima kako tamo ne treba ići jer "nije uputno"!?\nKoga je trebalo poniziti i bojkotovati: Tadića, domaćina, goste ili slavu?\nNi to nije sve. U palanački opštinski odbor DS-a ekspresno se učlanjuju ljudi i stavljaju na odborničke liste. Na opšte iznenađenje, u stranku ulaze sve bivši prvi ljudi JUL-a i SPS-a, očito nekome potrebni da potisnu i eliminišu iz javnosti ono što zaista vredi u DS-u. Postoje i liste u opštinskim odborima na kojima su imena onih koje ne treba pozivati u stranku pošto su "opasni " po sadašnje rukovodstvo! Naravno, jako se vodi računa da se imenovanja i postavljenja na funkcije i mesta u javnim preduzećima maksimalno sakriju jer su svojevrsna uvreda za celokupno članstvo i one koji su glasali za DS. Tako se i desilo nešto neverovatno da su danas, posle 15. godina postojanja Demokratske stranke u bačkopalanačkom Opštinskom odboru sve sami fanatici bivšeg režima:\n1. Kosta Stakić (do 2002. godine SPS kandidat, falsifikovana pristupnica DS-a) lažno predstavljen novim članovima koji se učlanjuju pritisnuti bedom kako bi dobili neki posao ili da ne odlete sa posla.\n2. Moma Milojević, policajac iz Krajine, u ono vreme odan Mihalju Braciki Kertesu, šefu Miloševićeve carine, član DS-a od izbora. To mu je, inače, četvrta stranka za godinu dana, klasičan stranački parazit: nije važna stranka, samo je važno koliki je moj deo.\n3. Milutin Rujević- napustio SPS, PSS, pokret za Palanku, DS (zataškava uzbunu u hitnoj pomoći kad Kosta prebije ženu, što nije redak slučaj, o tome sve zna i policija) član je DS-a od izbora.\n4. Milorad Paripović - predsednik izvrsnog odbora JUL-a do 2000. godine sa čijih se konferencija za štampu moglo čuti "treba izmisliti Goli otok za žutu gamad". Inače takođe "višestruki" političar, član PSS-a, DSS-a, Pokreta za Palanku i član od ovih izbora Demokratske stranke. Poznat je po tome što je sve zatvorio što je otvorio, zadužen i zavisan, zna da radi samo kad mu se posao namesti...\n5. Jole Šijakov - doušnik Udbe, nekadašnji član i siguran glas u Upravnom odboru preduzeća AD Sintelon, koji je donosio kriminalne odluke i opljačkao 3.000 zaposlenih, član je DS-a od 2005. Pre toga je bio obožavalac lika i dela Mihalja Kertesa, pa je na taj način došao do kapitala u privatizaciji Sintelona, kupio firmu sa kojom ne zna šta da radi (do izbora nisu dobili ni jedan posao) sad trguje tenderima inspirisan Fondom za kapitalna ulaganja.\nPredsednici mesnih odbora se ne biraju. Stakić predloži ime, a članstvo prethodno izlobirano, glasa javno da verifikuje sopstvenu poslušnost. Ostatak članstva i ne zna da ima novog predsednika, važno je da izađu na izbore, a kad postave bilo kakvo pitanje ili traže objašnjenje, umesto odgovora ide kritika o ''njihovom neradu'' i poruka koju je lično Dušan Elezović izrekao članstvu prilikom spašavanja i ustoličavanja Koste Stakića: ,,nije DS biro za zapošljavanje, mi se borimo za bolje sutra, za vašu decu".\n6. Đorđe Višekruna, momak iz Bačke Palanke izbačen iz Opštinskog odbora DS-a, ali je potom učlanjen u novosadski odbor i posle samo mesec dana postaje zamenik Momčila Milovića u Fondu za kapitalne investicije. Ubrzo je dobio i službeni auto kojim se vozika po Palanci i koji često koriste i njegovi drugari. Inače, ovaj momak ustaje oko deset sati i posao mu je da bude u zategnutim pantalonama i napuderisan.\nU međuvremenu je bio član DSS-a i Nove Srbije, i iz njih je izbačen.\nRe: Црвене вође жуте партије\nU gradskom odboru DSNS kažu da je namestio tuču momaka među kojima je bio i on od strane jedne grupe, kako bi bio žrtva i uspeo da prevari čak i Dragana Đilasa. Naravno, Đilas mu se odužio i predložio da ga nagrade. Druga verzija ove priče kaže da je posle te tuče bio "simpatičan dečko", po oceni Bojana Pajtića, pa ga je nezvanično imenovao za telohranitelja. Istovremeno je i njegov otac dobio posao u JP Vojvodina vode kao čuvar sa velikim ovlašćenjima.\n7. Mitar Kalajdžić - rođak Koste Stakića postavljen je za kordinatora Fonda za kapitalna ulaganja i kontroliše sve projekte po opštinama. Ovaj čovek je bez kvalifikacije i bilo kakvog znanja. Jedino što je radio do svoje 43. godine je obilazak kuća oko Nove godine u kostimu Deda Mraza, za koga je i sam Stakić tvrdio da je "emancipovani hipik u godinama", a zapravo je reč o neradniku koga žena izdržava.\nStakiću su potrebni nekompetentni nestručni i poslušni kadrovi svesni svog neznanja i zavisnosti, tako da uvek izglasaju sve sto on predlozi, a ne postoji nijedan predlog koji nije bio njegov. Kako se biraju izvođači radova u Fondu za kapitalna ulaganja? Da li iko zna šta je restrikcioni način biranja izvođača? Kako se pozivaju izvođači i po kojim kriterijumima?\nPo dosadašnjem radu, najblaža ocena Fonda za kapitalna ulaganja bi se mogla formulisati kao rad ,,Koza Nostre" - tri emancipovana i samosvesna Crnogorca" , nekoliko seksualno ,,naprednih" demokrata i nekoliko predstavnika nacionalnih zajednica koji su spremni na sve za nešto evra i naravno Statut Pokrajine po kome oni postaju samozvana božanstva sa pravom samostalnosti.\nSvim mesnim zajednicama u kojima nisu demokrate na vlasti uskraćen je novac za projekte bez obzira o čemu se radi i koliko je to hitno, pa imamo slučaj ciničnih poruka u nekoliko MZ gde ne postoji vodovod: ,,kad pobede demokrate pićete vode". U čemu je onda razlika između demokrata i politike koju je vodio Kertes devedesetih godina kad je otimao lekove na granici i zatrpavao Palanku, gde su ih preprodavali privatnicima, a u isto vreme su po Srbiji ljudi umirali bez insulina i ostalih lekova i morali poslednji dinar da daju za njih.\nSamo određene firme čije poreklo kapitala potiče iz devedesetih, i naročito profesionalno iskustvo onog vremena koje podrazumeva krađu, danas mogu da "plivaju" u prljavoj vodi vojvođanske tranzicije. O statutu Vojvodine članovi opštinskih odbora DS-a ne znaju ništa, niti je iko to pročitao, ali su izglasali podršku mehanički. Statut po kome se vraća biranje kadrova po ključu nije donet zbog Mađara i Slovaka, nego zbog "evropejskih Crnogoraca" u DS-u, kako bi posle sledećih izbora ostali na svojim funkcijama ili na nekom drugom mestu , pošto znanje nije kriterijum.\nOvaj statut koji je mamac za podelu Demokratske stranke, dokaz je da su najbolji đaci Slobe, Mire i Jovice sad u DS-u. To su ljudi koji doživljavaju vlast kao politički apostoli iz devedesetih godina: sa ludačkim sjajem u očima kakav je u svojim nastupima imao Mihalj Kertes.\nBracike Kertesa, Palančani se sećaju i kad se oduševljavao Miljenkom Hrkačem, i bivao hapšen kao aktivista velikohrvatskog "mas-pokreta", pa su mu to malo oprostili ili su morali da mu oproste kad je postao Srbin, zbog njegove moći, ali i bede u koju ih je doveo.\nSlična je situacija i u Titelu i još nekim opštinama gde se svakodnevno uživo, pred očima lokalne javnosti, demantuje svaka Tadićeva reč izrečena u predizbornoj kampanji i posle kampanje. Naravno, sve se krije pod frazama o "opštem stanju", "procesu integracije", "približavanje Evropskoj uniji", i na bezbroj drugih načina. Danas imamo to isto i još gore u Vojvodini, i ovim pismom Vas podržavam u rušenju obmane po imenu Demokratska stranka koju čini mala grupa ljudi posebnih sklonosti. Ta grupa uskraćuje celo naše društvo za kvalitet u ljudskim resursima koji DS zaista ima, bez namere da omalovažim bilo koju drugu političku stranku. Dakle, ovo što vidite je fatamorgana što ne znači da DS ne postoji i nema pozitivni potencijal.\nZato pišem ovo pismo podrške Vama i Vašoj spremnosti da prozovete pojave i ponašanja koja prave od naše zemlje najveću septičku jamu u ovom delu Evrope i sveta. Zato i tvrdim da postoje danas u Srbiji samo dve vrste ljudi po svojim namerama i znanju.\nNisam se plašio Kertesa i javno sam mu se suprotstavio 89. i svih narednih godina, ali ovih ljudi koji su amnestirali i reketirali njega, Stanišića i sve naše biznismene koje je napravila BIA, i koji i danas isisavaju život iz celog stanovništva Srbije, iskreno se plašim.\nSve što je u Srbiji valjalo je uništavano, osporavano, ubijano i sklanjano... Čini se ponekad kao da su klonirani sa tim osobinama od pedeset godina unazad, i da su samo menjali političko obeležje.\nDanas se suočavamo sa novitetima u političkim strukturama i dilemom da li našu decu da delimo na pasive i aktivne kadrove, pošto je to već prilično dugo jedini kriterijum.\nDiploma im treba samo kao pokriće pred svetom i kao lep ukras na zidu. Novac da počnu nešto, roditelji ne mogu da daju jer su porodice u Srbiji pljačkane generacijama pa ništa nije ostalo.\nKad je takva situacija, i ako sam član DS-a od 1992. godine, sve napisano ima za cilj da Vam pomogne, ne u borbi protiv jedne stranke, nego u borbi protiv štetočina i stvarnih državnih neprijatelja u svakom smislu.\nPoslednji put ažurirao/la Софија : 28.01.2009. u 13:40\nSrbija je puna neskolovanih i nekvalifikovanih ljudi u svim oblastima, i to nije nista novo.\nTakodje tih preletaca je uvek bilo u svim strankama,\nali je najvise tog sljama posle 5. oktobra preslo u dss\nOriginal postavio rale74 Srbija je puna neskolovanih i nekvalifikovanih ljudi u svim oblastima, i to nije nista novo.\nАли чак и да је прешло највише шљама у дсс, морам да те питам за почетак да ли је тај дсс сад у власти?\nДруго, прочитај пажљиво цео текст и обрати пажњу на то ко ведри и облачи у ДС-у који је У ВЛАСТИ икоји има највећи број министарских места.\nДакле, ко је данас битнији ДСС или ДС за опстанак Србије?\nAko Srbija stane..... a stala je.....\nOriginal postavio Софија Ниси управу.\nne branim ja ds, i kod njih ima dosta takvih\nu stvari u svim strankama.\nsecam se kad je spo preuzeo vlast u Bgu, odjednom su mnogi direktori javnih preduzeca presli iz sps-a ili jula u spo\nOriginal postavio Toki-Voki Ako Srbija stane..... a stala je.....\nstala je 12.marta 2003\nU DS nije ni bilo potrebe da prelaze posto je tamo vec sve prepuno sljama.\nOriginal postavio Torrente Bgd U DS nije ni bilo potrebe da prelaze posto je tamo vec sve prepuno sljama.\na jel ima neka stranka da nije Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio rale74 a jel ima neka stranka da nije И? Који би био коначан закључак?\nOriginal postavio Софија И? Који би био коначан закључак?\nda je Srbija lopovska zemlja bez obzira ko je na vlasti\nOriginal postavio rale74 a jel ima neka stranka da nije Pa u svim je sljam samo je koncentracija razlicita....u DS,G17,SPO,LDP.....je najveca...\nOriginal postavio rale74 da je Srbija lopovska zemlja bez obzira ko je na vlasti\nИ шта нам је чинити у то име?\nMislis, vlast je lopovska, svejedno koja...\nOriginal postavio Софија И шта нам је чинити у то име?\nformirati stranku SFK stranka forumasa krstarice\nOvo što danas DS radi je surova i sirova realnost. Deo lopovske zaostavštine i dugova koji je DSS napravio, DS danas rešava kompromisima, koji na žalos nisu baš pozitivna stvar, ali se moraju rešavati i manje su zlo, nego da je neko drugi stavio šapu na to.\nOriginal postavio rale74 formirati stranku SFK stranka forumasa krstarice\nSi ti lud? Daj bre izbore, nemože se tako postaviti svinja za gen.sek-a ili ministra policije. Ustvari za ministra policije može... Срећни народи својој деци у наслеђе остављају будућност, а несрећни прошлост.\nOriginal postavio bgdalibor Si ti lud? Daj bre izbore, nemože se tako postaviti svinja za gen.sek-a ili ministra policije. Ustvari za ministra policije može... Odgovorite sa citatom\nНе хвала...у политику никад. Имам ја моју лепу професију која ми узгред пружа и добар живот, тако да не морам да правим компромисе.\nOriginal postavio bgdalibor Ovo što danas DS radi je surova i sirova realnost. Deo lopovske zaostavštine i dugova koji je DSS napravio, DS danas rešava kompromisima, koji na žalos nisu baš pozitivna stvar, ali se moraju rešavati i manje su zlo, nego da je neko drugi stavio šapu na to.\nТи још увек ниси научио да сабираш и одузимаш до десет. ''Само човек који има вере у себе, може да буде веран другима.''\nPa moj sistem.......uvesti novi krivicni zakonik 10 puta stroziji od postojeceg i uvesti smrtnu kaznu....pohapsiti tajkune i politicare zajedno sa porodicama i poslati u neke gulage da rintaju do smrti a neke odmah povesati. E onda ce valjda ostali narod da shvati poruku.\n(Ime autora pisma poznato glavnom uredniku)\nNe znam sto si toliko ostrascena Sofija. Ajde molim te reci mi.. ono ozbiljno pitam ne podhebavam... za koga ces ti glasati i koja opcija od postojecih je bolja za Srbiju? Navedi ili politicara ili stranku, partiju koja bi po tebi bila najmanje bolna a opet ucinila Srbiju naprednijom nego sto je danas. Kaži mi javno ko bi po tebi oporavio i tradicionalne ali i ekonomske vrednosti Srbije.\nMislim da je red da to kažes kada stalno opljuvavas po forumu.\nDroid Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio Droid Ne znam sto si toliko ostrascena Sofija. Ajde molim te reci mi.. ono ozbiljno pitam ne podhebavam... za koga ces ti glasati i koja opcija od postojecih je bolja za Srbiju? Navedi ili politicara ili stranku, partiju koja bi po tebi bila najmanje bolna a opet ucinila Srbiju naprednijom nego sto je danas. Kaži mi javno ko bi po tebi oporavio i tradicionalne ali i ekonomske vrednosti Srbije.\nDroid Sofija, uz dužno poštovanje, i ja bih želeo da znam to isto... Ti i dalje živiš u 20. veku ili šta već? Da li su ti mašinski ispirali mozak u DSS-u ili je nešto treće. Daj bar neku smernicu da znaš šta pišeš i pričaš. Pliz\nOriginal postavio Torrente Bgd Pa moj sistem.......uvesti novi krivicni zakonik 10 puta stroziji od postojeceg i uvesti smrtnu kaznu....pohapsiti tajkune i politicare zajedno sa porodicama i poslati u neke gulage da rintaju do smrti a neke odmah povesati. E onda ce valjda ostali narod da shvati poruku.\nZa ovo bona, ali ne danas... Već sam ispucao sve.


LG DualCool & Pure AP12RT Klima inverter (Bela) - PB Nitom d.o.o.\nUkoliko Vam je cistoca vazduha prioritet onda je pravi izbor Air Purifying. Ovaj klima uredjaj ima ultrafini senzor koji ocitava kvalitet vazduha i registruje cestice prasine od 0.02μm dok ih Jonizator postavljen na mestu usisavanja vazduha uklanja. Ovaj uredjaj u stanju je da eliminise 99,9% bakterija u roku od 30 minuta. Tu je naravno i Dual Inverter kompresoru koji svoj kvalitet potvrdjuje i desetogodisnjom garancijom. Za cist i prijatan vazduh zaduzen je plazma jonizator koji uklanja neprijatne mirise. Uredjaj ima mogucnost upravljanja putem Wi-Fi i putem glasovne komande a takodje poseduje i aktivnu kontrolu potrošnje energije kao i prikaz potrosnje energije na skrivenom ekranu. Za slucaj iznenadnih potreba tu su i brzo grejanje i hladjenje, a za potpuni komfor pobrinuce se horizontalno i vertikalno pomeranje krilaca kao i tihi mod rada. Samočišćenje i pametna samodijagnostika su samo neke od brojnih korisnih funkcija ovog klima uredjaja.\nHlađenje potrošnja pri hlađenju(kW) 1.16\n-uklanjanje vlage 1.3 l/h\ndimenzije VxŠxD (mm) 857 x 348 x 190\nnivo zvučne snage – buka (dB) 35\ndimenzije VxŠxD (mm) 717 x 230 x 495\nkoličina freona u sistemu (gr) 700\nOpseg rada spoljašnji temperaturni opseg od -10°C do +48°C\nFilteri vrste Prečišćivač vazduha, senzor PM 1.0\nČisto u istoj meri u kojoj hladi\nLG klima uređaji su unapređeni pomoću 2-u-1 sistema za prečišćavanje (hlađenje i filtriranje vazduha) kojim mogu da se filtriraju sitne čestice prašine, bacili i zagađivači vazduha – npr. PM 1.0.\nPametan displej sa 4 boje\nSenzor PM 1.0 obezbeđuje otkrivanje ultrafine prašine u realnom vremenu i intuitivno prikazuje stanje vazduha pomoću boj\nKompresor sa širom rotacionom frekvencijom štedi više energije i ima brži opseg hlađenja.\nVerifikacija dobijena od organizacije TUV Rheinland za desetogodišnju garanciju za radni vek proizvoda.\nTUV Rheinland, verifikacija brzog hlađenja i stope uštede energije (US-W242Kxy0/TS-H2465DA0)\n*Prikazani video je samo u svrhu ilustracije. Slike proizvoda u video-sadržaju mogu se razlikovati od stvarnog proizvoda i specifikacije se mogu razlikovati u zavisnosti od modela.\nKlima uređaji kompanije LG rade uz nizak nivo buke, zahvaljujući jedinstvenom ventilatoru sa iskošenim krilcima kompanije LG i tehnologiji DUAL Inverter Compressor™ koja eliminiše nepotrebnu buku i omogućava neometan rad.\n*Sposobnost smanjivanja finih čestica prašine u vazduhu, ispitano i sertifikovano od straneKorea Conformity Laboratories (KCL).\nRežim Udoban san obezbeđuje najudobnije okruženje za spavanje automatskim podešavanjem 3 različite funkcije (indirektan protok vazduha / podešeno vreme isključivanja od 7 h / blagi protok vazduha i režim za vreme spavanja).\nTehnologija Mlazno sušenje daje prioritet uklanjanju vlage iz oblasti sa visokim nivoima vlažnosti da bi vaša prostorija mogla da ostane suva i sveža.


Razmatrati odnos između dve pojave koje koegzistiraju, nije uvek jednostavan zadatak. Tako, dok je lako na zdravorazumski način diferencirati nebo i zemlju, ili vukove i jagnjad, u društvenim odnosima, veze između pojava su retko jednoznačne, a granice među njima, stapajuće, pre nego skokovite i izrazite.\nPriča o odnosu nacije i države je u potpunosti kongruentna tome. Jednostavno, ovi fenomeni su već dosta dugo deo političke teorije i prakse, cementirajući na taj način svoju poziciju u zdravorazumskom tumačenju sveta. Naravno, „dosta dugo“, u širem istorijskom spektru predstavlja kratak period, ali je na kolokvijalan način, korektno tumačiti period od dva ili tri veka, kao „dosta dug“. Tokom tog perioda, pojmovi države i nacije se koriste ili kao sinonimi, ili kao pojmovi koji, ako nisu u potpunosti istovetni u sadržinskom smislu, onda to jesu u ogromnoj meri. Konfuziju u celu priču o državama i nacijama unosi i savremena terminologija, kojom državama dodajemo prefiks „nacionalne“, formirajući na taj način pojmovni aparat koji još više ukazuje na neodvojivost ove dve pojave. Ipak, među njima postoje razlike i u sadržinskom smislu, kao i u periodima nastanka.\nZarad zadovoljenja intelektualne radoznalosti, ali i političke pismenosti, važno je ukazati na suptilan odnos između države i nacije, odnosno, preciznije, relaciju devetnaestovekovne države i nacionalističkih ideja, koje su počele da se rađaju širom Evrope (vodeći se polaznom hipotezom da prvo nastaju nacionalizmi, pa nakon toga, nacije). Kako je u prethodnim delovima eseja čitalac mogao da vidi, namera pisca je da svakodnevnim političkim pojavama i procesima, da neophodnu intelektualnu pozadinu, koja nije očigledna i ne može se zdravorazumski detektovati, ali je uvek prisutna. Ideje su intelektualna nadgradnja prakse i one se nikada ne smeju prenebregnuti.\nU sličnom duhu intelektualizacije prakse, biće nastavljeno i dalje. Pre ukazivanja na prvi neposredan kontakt države i nacionalizma, neophodno je nešto reći o teoriji države.\nDržava predstavlja nepobitni deo političke stvarnosti, i kao takav, jedan je od najvažnijih instrumenata kojim objašnjavamo društvene tokove, prava i obaveze građana, pravdu i nepravdu u zajednici ili svetu, i tome slično. Kao oblik društvenog organizovanja, shvaćen na način koji nam je poznat i danas, istorijsko trajanje države nije podudarno njenim značajem. U savremenom smislu, država, prema dominantnom mišljenju teoretičara države, datira iz 16. veka. Po svojim karakteristikama, predstavlja pojavu drugačiju od antičkih polisa, srednjovekovnih carstava i drugih političkih zajednica, i zbog toga je ne treba poistovećivati sa njima, o čemu će biti reči nešto kasnije.\nPrilikom određivanja osnovnih atributa države, moguće je poći različitim putevima. Može se, što je uobičajena praksa, poći od pravno-političkih definicija. Ovaj put je prijemčiv zbog svoje konciznosti, relativne preciznosti, lake razumljivosti, kao i praktične upotrebljivosti prilikom objašnjavanja drugih pojava i procesa. Mane ovih odrednica se ogledaju u izvesnoj površnosti i tendenciji ka pojednostavljivanju, ali i pored toga, treba njima otpočeti put dubljih tumačenja i širih predstava.\nOvakvih definicija, logično, ima dosta. Najveći broj njih je saglasno oko temeljnih konstitutivnih elemenata države. Najmanji zajednički sadržilac bi glasio, da država predstavlja političku zajednicu koja svoju suverenu vlast sprovodi na granicama omeđenoj teritoriji i nad stanovništvom koje tu živi. Dakle, ključne su tri determinante: teritorija, stanovništvo i suverena vlast. Često se, takođe, apostrofira monopol države na primenu fizičke sile, kako je, uostalom, određuje i Maks Veber, ali za potrebe ovog rada nije neophodno detaljnije se baviti svim karakteristikama države.\nKako je navedeno, država se proteže na određenoj teritoriji – trodimenzionalnom prostoru koji obuhvata vodu, zemlju i vazduh, unutar državnih, međunarodno priznatih, granica. Takođe, u teritoriju države spadaju i ambasade i diplomatsko-konzularna predstavništva. Pitanje granica država je večito izvorište nesuglasica u međunarodnoj zajednici, i ono se rešava u skladu sa tekovinama međunarodnog prava, međusobnog kompromisa, ili, najčešće, prava jačeg. Dalje, na datom prostoru žive ljudi, koji nisu homogeni po svom etničkom poreklu, jeziku, tradiciji, pa čak, ni kulturi, ali koji uživaju određeni korpus prava i obaveza, koje imaju kao njeni državljani. Državljanstvo je pravna kategorija, i ono se dobija zahvaljujući ispunjenju određenih formalnih dužnosti i pretpostavki.\nNa kraju, da bi država bila međunarodni subjekt u punom smislu te reči, neophodno je da ima sposobnost nametanja i sprovođenja svoje volje nad ljudima koji žive na datoj teritoriji. Upravo se pod time, podrazumeva kada se kaže da je država suverena. Suveren je onaj koji je u nečemu najviši, najmoćniji, a u političkom smislu, suverena je ona država koja ima vrhovnu vlast nad svojom teritorijom. Kao ključni istorijski događaj za rađanje suverenih država, smatra se Vestfalski mir iz 1648. godine, kada je inaugurisano pravo država da samostalno, sekularno, regulišu svoje unutrašnje odnose, kao i da na spoljnopolitičkom planu nastupaju samostalno i nezavisno, poštujući samostalnost i nezavisnost drugih zemalja. Dakle, suverenost, onako kako je doživljavamo od vremena Bodena i Hobsa (koji su i najzaslužniji za pozicioniranje ovog pojma u politički rečnik), predstavlja vrhovnu vlast na određenoj teritoriji, te samostalno kreiranje i sprovođenje unutrašnje i spoljne politike. Jedna od dimenzija suverene vlasti, jeste i sposobnost države da svoju superiornost u odnosu na neke druge društvene grupe, materijalizuje kroz primenu fizičke sile, na koju, jedino ona unutar datih granica, ima monopol.\nDalje, država svom stanovništvu mora da pruži bezbednost, zdravstvene, socijalne, obrazovne i druge usluge, čime ona pravda smisao svog postojanja, koje je finansirano od strane istih tih građana, koji državni budžet pune plaćanjem poreza i doprinosa.\nOvakvo, formalno određenje države, predstavlja pregled manifestnih karakteristika države koje su manje-više poznate širem auditorijumu. Međutim, navedena određenja su lišena dubljeg razumevanja prirode i smisla države, do kojih se može doći sagledavanjem latentne strane države i njenog istorijskog formiranja. Upravo tom stranom fenomenologije države su se bavili mnogi politički teoretičari i teoretičari države, čija su učenja, u većoj ili manjoj meri, pripadala nekoj od najvažnijih struja teorije države (apsolutistička, konstitucionalistička, etička, klasna i pluralna teorija). O idejama nekih pripadnika ovih škola misli će biti reči u daljem delu rada. Sada je potrebno neposrednije se osvrnuti na razvoj države, i njenu interakciju sa nacionalizmom.\nKako je već više puta u toku ove rasprave iskazano, treba biti vrlo oprezan u izjednačavanju pojava i procesa koji su su realizovali u različitim istorijskim trenucima, bez obzira na to što nas zdravorazumsko razmišljanje na to navodi. Taj savet važi i kada je u pitanju posmatranje istorijskog razvoja države. Iako se čini prijemčivim, izjednačavati modernu državnu formaciju sa staro-grčkim polisima, rimskom imperijom, ili mongolskim carstvom, to nije ispravan put jer se u mnogim elementima navedeni entiteti razlikuju. U kolokvijalnom smislu, prihvatljivo je ove oblike društvenog organizovanja nazivati državama, ali u suštinskom smislu, one to nisu bile.\nDržava, kao politička organizacija koja je prisutna danas, nastala je u šesnaestom veku. Uslovi za to su stvoreni tokom doba apsolutne monarhije, kada je stvoren kontekst za formiranje organizovane i razgranate birokratije. Apsolutni monarh jeste bio centralna figura tadašnjih zajednica, čiji je legitimitet, po Bodenu i Hobsu, povezivan sa božanskim duhom u ljudskom obličju, ali bi apsolutizam u praktičnom smislu, bio neostvariv koncept da kao izvršni komitet nije imao administrativno-birokratski aparat.\nKako je vreme odmicalo, u političkoj teoriji, a i praksi, počelo je da biva jasno da je pozicija apsolutnog monarha najobičniji misticizam, te da se njegova moć mora ograničiti. Upravo je ograničenje i grananje vlasti najveći doprinos konstitucionalne teorije države i njenih teoretičara. Primera radi, Monteskjeova razmišljanja su imala ogroman uticaj na tripartetnu podelu vlasti na zakonodavnu, sudsku i izvršnu. Kako bilo, birokratija je shvatila da može da funkcioniše sama, i ka tome je i išla.\nCentralizovana uprava, organizovana naplata poreza, formiranje političkog, bezbednosnog, ekonomskog sistema, kao i jasno razgraničenje ingerencija sudova, parlamenta, vlade, monarha, ali i crkve (koja je usled sekularizacije izgubila ranije pozicije), omogućili su stvaranje temelja za kreiranje moderne države. Sve te mere na organizacionom nivou su omogućile stvaranje države koju danas poznajemo.\nPored navedenih faza kroz koje je prošao proces stvaranja države, a koje se tiču strukturalnog prilagođavanja, na razvoj savremenih zemalja su veliki uticaj imali i drugi faktori, koji su ekonomske i tehnološke prirode. Tako, neophodno je istaći značaj kontrole nad monetarnim sistemom, koju je država stekla monopolizacijom prava na kovanje, a nakon toga, i na štampanje novca, te stvaranjem centralnih, državnih banaka. Ovo se jasno vidi na primeru Engleske i Sjedinjenih Država.\nDalje, prva industrijska revolucija je imala ogroman uticaj na život, kako pojedinca, tako i širih društvenih grupa, reformišući privredu, saobraćaj i svakodnevni život. Za stvaranje države je od vitalne važnosti bila sposobnost komunikacije i povezivanja različitih regiona, što je postignuto izgradnjom železnica i pruga, kojima su špartali parni, teretni i putnički, vozovi. Takođe, intenziviran je i morski saobraćaj – para-brodovi su zamenili dotadašnje barke. Dalje, uporedo sa razvojem železnice, tekao je i proces uvođenja optičkih telegrafa, kojima je ubrzano komuniciranje na daljinu.\nDakle, na razvoj države je uticalo mnoštvo faktora, od filozofskih, preko organizacionih, do ekonomskih i tehnoloških. Do osamnaestog veka, država je sa samopouzdanjem pratila svoj, kako bi Hegel rekao, „božiji marš kroz svet“. Upravo je Hegel, kao jedan od najvećih filozofa svih vremena, značajno uticao na davanje etičkog smisla državi, kao rodonačelnik etičke teorije države. Za njega, sreća i sloboda za pojedinca je moguća jedino u okviru države, a svojom filozofijom o samoostvarenju apsolutnog duha kroz duhove nižeg nivoa, državi je dao najbitnije mesto u svetu. Hegel je lično posvedočio „negativnoj slobodi“, koja je usledila u danima Francuske revolucije, te je bio vrlo zabrinut za budućnost civilizacije ukoliko se devastacija sličnog obima ponovi. Zbog toga je, u svojoj „konačnoj filozofiji“, prihvatao i hvalio osobine države, kao garantu mira i sreće. Naravno, treba praviti razliku između učenja Hegela i Hobsa – dok je prvi slavio državu, kao birokratsko-funkcionalni sistem, drugi je glorifikovao poziciju apsolutnog monarha i njegovo božansko pravo da vlada.\nSa Hegelom se završio „Veliki preobražaj“, intelektualni zaokret o kome je već bilo reči. Njime, dolazi do povezivanja države i nacionalizma. Dominantan diskurs šesnaestog i sedamnaestog veka, predstavljao je državu u instrumentalnom smislu – tome svedoči misao engleskog pesnika Aleksandra Poupa, koji je pisao da se „budale oko vrste vladavine glože, i da je najbolja ona koja se najbolje sprovede“. Znači, najbolja je ona država koja najbolje služi interesima svojih građana, i njen krajnji smisao je u tome da ona bude sredstvo, a ne cilj sam po sebi. Sve se to promenilo nakon što je otpočelo flertovanje države i nacionalističkih ideja, naročito u vremenu nakon Francuske revolucije.\nNacionalizam i država\nKako je rečeno, druga polovina osamnaestog veka je prošla u bujanju proto-nacionalističkih ideja, što je potpuno novu dimenziju dobilo tokom i nakon Francuske revolucije, koja je počela 1789. godine. „Veliki preobražaj“, koji je počeo sa Rusoom, a završio se sa Hegelom, pokazao je zaokret u odnosu prema lokalnoj zajednici. Međutim, afirmativni odnos prema zajednici, u tom trenutku, nije značio i afirmativni odnos prema državi.\nDržave su na početku, na širenje nacionalističkih ideja, gledale sa velikom dozom podozrenja. Nisu bile sigurne u put kojim će, nacionalizmom zadojene mase, krenuti, a dešavanja iz nedavno završene Francuske revolucije su im na kardinalno jasan način ukazivala šta je nekontrolisani narod u stanju da učini. Zbog toga, političke elite su među pobornike ovog novog talasa slale svoje snage – obaveštajce, da o njihovim namerama prikupe podatke, policiju, da hapsi radikalne vođe, i sudije, da izgrednike valjano sankcionišu. Međutim, vremenom je došlo do zaokreta. Shvatajući veliki manipulativni potencijal nacionalističkih ideja, države su počele da prisvajaju neke elemente, inkorporirajući sebe u celu priču o ljubavi prema zajednici, narodu i kulturi. To, svojevrsno, „skretanje vode na svoju vodenicu“, državala je sprovela, služeći se različitim mehanizmima.\nŽeleći da stekne postojanu kontrolu nad građanima, država je išla dvema stazama. S jedne strane, ona je koristila svoj monopol fizičke sile, usmeravajući ga protiv nepokornih (u ovom periodu dolazi do intenzivnog formiranja policijskih organizacija, kao i obaveštajnih i bezbednosnih službi). Sa druge strane, država je htela da od svojih građana stekne i pristanak na svoje vođstvo, a da to ne bude gruba prinuda. Pristanak širih narodnih masa je obezbeđen državnim obrazovanjem, socijalnim davanjima, i drugim uslugama, kojima je pokazana državna briga za stanovništvo. U propagandnom smislu, država aktivno organizuje skupove i javne smotre.\nUpravo je to trenutak kada počinje simbioza države i nacionalizma. Aktivna uloga države u planiranju, organizovanju i sprovođenju, dotad, nekontrolisanih i stihijskih skupova, na kojima su se intonirale himne i vijorile zastave, znači i svojevrsnu instrumentalizaciju nacionalizma od strane države. Sprovode se marševi, drže se govori, pevaju patriotske pesme, kojima se veliča snaga i duh naroda, ali i države, sve to, dobrano zaliveno vinom i praćeno muzikom. Počinje se sa praksom obeležavanja datuma važnih za „nacionalnu istoriju“ (dan državnosti, nezavisnosti, oslobođenja, pobede, zločina), sve u cilju nacionalne homogenizacije, uz promovisanje države kao „pastira stada“. Niko u organizovanju ovakvih masovnih okupljanja, nije bio uspešniji od komunističkih, a naročito, fašističkih režima.\nOsim u organizovanju smotri, intoniranju himni i proslave slavnih dana, država je aktivno nastupala i u drugim oblastima. Posvetila se preuzimanju kontrole i nad drugim granama svakodnevnog ljudskog života – vrlo brzo je širom Evrope bilo moguće određeni način odevanja, kulinarske specijalitete, ili muziku, bilo moguće prepoznati kao francusku, englesku, rusku ili drugu, umesto kao đakoniju ili ariju tog i tog majstora kulinarstva ili muzičkih instrumenata.\nSport je, takođe, bio sfera interesovanja države. On je od zabave za široke narodne mase, u kojoj su učestvovali rimski gladijatori ili trkači dvokolica, koji su nastupali pod svojim imenom i koji su bili odgovorni bogu sreće i svojoj ćudi, postao bojište na kojem se, svakodnevno, vode bitke predstavnika različitih nacija, bojeći na taj način ovu pojavu nijansama koje su prepoznatljive i danas.\nKoristeći nuspojave industrijske revolucije, koja je označila nicanje fabrika, razvoj železnice i brodogradnje, praćena masovnim migracijama radnika, daleko od svojih rodnih mesta, država je kombinacijom „tvrdih i mekih“ metoda, stekla kontrolu i nad njima. Obrazovni sistem, poslovi, socijalno osiguranje, a kad treba, policija, sudovi i zatvorske ustanove, sprovodili su preventivne i represivne mere prema svima onima koji su (ili bi) postupali na način inkompatibilan sa državnim interesima. To je dobilo potpuno drugu dimenziju u nacističkoj Nemačkoj, čemu svedoči Gebelsova izjava „da su ljudi, od državne kontrole, slobodni jedino u snovima“.\nKombinacija svih navedenih atributa, podgrejana jakom nacionalističkom propagandom i nužnim emotivnim nabojem, lansirala je države i svet u sumornu budućnost sukoba i zločina. Nigde se podložnost ljudskog intelekta „velelepnim“ idejama o nacionalnoj superiornosti, nije strašnije materijalizovala, nego na primeru fašističkih režima Nemačke, Italije i Japana.\nBrak države i nacionalizma je bio generator nastanka takvog stanja. Dok je sudar partikularnih nacionalističkih ideja u osamnaestom veku rezultovao žustrim filozofskim raspravama u svećama osvetljenim bibliotekama, u dvadesetom veku, isti takav sukob divergentnih (a u svojoj supstanci, istovetnih) ideja, je doveo do dva svetska rata i najvećih oružanih stradanja u istoriji. Savez državne sile i prijemčivih misli o superiornom identitetu, izrodio je neka od najvećih zala znanih čoveku.\nI dok je Marks o državi govorio kao o izvršnom komitetu vladajuće klase, a Volter o nacionalizmu pisao da je poslednje pribežište budala, i jedno i drugo su, uprkos oštrim kritikama društvenih mislilaca, nadživeli oponente i svoj put su nastavili do današnjih dana.\nPostavlja se pitanje, kakva je budućnost nacionalizma u savremenom, globalizovanom svetu? Da li je potencijal za zlo, sahranjen u ruševinama svih ratova devetnaestog i dvadesetog veka? Ili su, možda, na delu retrogradni trendovi koji nas vraćaju u dane koje smo hteli da iz ličnog i kolektivnog sećanja, izbrišemo?\nOdgovor na to i neka druga pitanja će biti dat u narednoj fazi ove istorijske epopeje.\nPreneto sa: https://novanasarec.org.rs/nacija-i-nacionalizam-3-odnos-drzave-i-nacionalizma/


Na današnji dan - 19. januar | Edukacija\nNa današnji dan – 19. januar\nNa današnji dan – 25. februar 24/02\nNa današnji dan – 20. decembar 19/12\nDogodilo se na današnji dan – 19.1.\n1419. godine – U Stogodišnjem ratu Francuske i Engleske grad Ruan predao se engleskom kralju Henriju V, koji je time okončao osvajanje Normandije.\n1736. godine – Rođen je škotski inženjer i fizičar Džejms Vat. Svojim pronalascima (1765) razvio je i usavršio konstrukciju parne mašine koja je postala glavni pokretač industrijske revolucije u drugoj polovini 18. i prvoj polovini 19. veka.\nPročitajte i: Biografija Džejmsa Vata\n1785. godine – U Novom Sadu umro je Zaharija Stefanović Orfelin, pesnik, istoričar, naučnik, bogoslov, izdavač, kartograf, kaligraf prevodilac, leksikograf i farmaceut. Rođen je u Vukovaru 1726. godine i bio je jedan od najprosvećenijih Srba 18. veka. Njegovo najznačajnije književno delo je “Život Petra Velikog”, a delo “Kaligrafija” (1778) donela mu je članstvo u Bečkoj umetničkoj akademiji.\n1809. godine – Rođen je američki pisac Edgar Alan Po. Za života gotovo nepoznat, postao je jedan od najuticajnijih pesnika kada su vrednost njegovog dela otkrili francuski pesnici Bodler, Malarme i Valeri. U spisu “Filozofija kompozicije” analizirao je pesnički postupak najčuvenije poeme “Gavran”. Njegove kratke pripovetke smatraju se pretečom detektivskog romana.\nPročitajte i: Biografija Edgara Alana Poa\n1853. godine – U Rimu je prvi put izvedena Verdijeva opera “Trubadur”.\n1878. godine – Srpska vojska je u srpsko-turskom ratu osvojila Vranje.\n1899. godine – Velika Britanija i Egipat uspostavili su zajedničku kontrolu nad Sudanom.\n1902. godine – U Petrogradu je rođen vizantolog Georgije Ostrogorski. Dugogodišnji profesor vizantijske istorije na Beogradskom univerzitetu i osnivač Vizantološkog instituta Srpske akademije nauka i umetnosti, jedno je od najvećih imena vizantologije u 20. veku. U mnogobrojnim delima proučavao je sve vidove života Vizantije, a njegova “Istorija Vizantije” prevedena je na više svetskih jezika.\n1916. godine – Na grčko ostrvo Krf u Jonskom moru počele su da stižu prve jedinice srpske vojske posle povlačenja preko Albanije u Prvom svetskom ratu. Do aprila na Krf je prebačeno oko 140.000 srpskih vojnika.\n1918. godine – Boljševici su u Petrogradu raspustili Ustavotvornu skupštinu Rusije.\n1919. godine – Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca je u Srbiji i Crnoj Gori zamenila Julijanski kalendar Gregorijanskim, koji je u drugim delovima novostvorene države već bio u upotrebi. Srpska pravoslavna crkva je zadržala Julijanski kalendar.\n1938. godine – Umro je Branislav Nušić, najveći srpski i jugoslovenski komediograf, član Srpske kraljevske akademije. Uzori su mu bili Gogolj i raniji srpski komediografi Sterija i Trifković. Njegove komedije i danas su na pozorišnim repertoarima. Najpoznatija dela: “Sumnjivo lice”, “Gospođa ministarka”, “Narodni poslanik”, “Protekcija”, “Ožalošćena porodica”, “Pokojnik”.\n1938. godine – Vazduhoplovstvo generala Fransiska Franka bombardovalo je u Španskom građanskom ratu Barselonu i Valensiju. Poginulo je najmanje 700 ljudi.\n1945. godine – Sovjetska Crvena armija je u prodoru ka Berlinu u Drugom svetskom ratu, zauzela poljski grad Krakov.\n1966. godine – Indira Gandi izabrana je za šefa vlade Indije, osam dana posle iznenadne smrti premijera Lala Bahadura Šastrija. Siki ekstremisti, pripadnici njenog ličnog obezbeđenja ubili su je 31. novembra 1984. godine ispred rezidencije u Nju Delhiju.\nPročitajte više o životu Indire Gandi!\n1983. godine – Umro je srpski lekar i naučnik Aleksandar Kostić, autor prvih jugoslovenskih udžbenika “Osnove histologije” i “Osnove embriologije” i “Medicinskog rečnika” koji je preveden na više stranih jezika.\n1983. godine – U Boliviji je uhapšen ratni zločinac Klaus Barbi, zloglasni nacistički šef Liona u Francuskoj pod nemačkom okupacijom u Drugom svetskom ratu.\n1989. godine – SSSR je saopštio da će jednostrano povući iz Evrope deo nuklearnih raketa kratkog dometa.\n1993. godine – Prve američke jedinice napustile su Somaliju posle neuspele intervencije SAD u toj afričkoj zemlji.\n1995. godine – Ruske trupe zauzele su predsedničku palatu u Groznom, glavnom gradu Čečenije.\n2000. godine – U egzilu u Tunisu umro je bivši italijanski premijer Betino Kraksi, koji je napustio Italiju 1994. godine nakon što je optužen za korupciju.\n2002. godine – Umro je Marti Mietunen, koji je, kao pripadnik Partije centra, od 50-tih do kasnih 70-tih bio član nekoliko vlada u Finskoj, a potom i premijer u više mandata.\n2003. godine – Vlasti u Indiji su saopštile da je zbog izuzetno hladnog talasa u delovima Indije, Bangladeša i Nepala, od decembra 2002. godine umrlo 1.300 ljudi širom tog regiona.\n2003. godine – Umrla je Fransoaz Žiru, poznata novinarka koja je pisala o politici, seksu i feminizmu. Bila je glavni i odgovorni urednik ženskog magazina “El”, a potom i suosnivač vodećeg nedeljnika “L’Ekspres” 1953. godine. Žiru je bila prvi francuski ministar za ženska pitanja.\n2006. godine – Umro je veteran soula Vilson Piket poznat po hitovima “Mustang Sallhy”, “In the Midnight Hour” i “Fanky Broadway”.\n2007. godine – U Istanbulu je ubijen novinar jermenskog porekla Hrant Dink, istaknuti član jermenske zajednice u Turskoj i česta meta nacionalističkih napada zbog svojih izjava o genocidu nad Jermenima u Prvom svetskom ratu.\n2009. godine – Stanislav Markelov, advokat i Anastasija Baburova, novinarka Nove Gazete koja je radila na istraživanju neonacističkih skupina u Rusiji, ubijeni su u Moskvi.\n2011. godine – Evropski parlament u Strazburu ratifikovao je Sporazum Srbije i EU o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) i izglasao Rezoluciju o evropskoj integraciji Srbije, kojom se pozivaju preostale članice Unije da ratifikuju taj sporazum i pruža podrška prijemu Srbije u EU.\nNa današnji dan - 4. novembar\nNa današnji dan - 20. avgust\nNa današnji dan - 27. februar\nTAGS: dogodilo se na današnji danna današnji dan 19. januarvremeplov


ZBOG NAPADA JAJIMA NA STARIJU ŽENU 10 DANA ZATVORA\nSubotička policija je identifikovala mladića koji je pre više od dva meseca gađao jajima za sada nepoznatu stariju ženu, a potom događaj, zabeležen na video zapisu, objavio na društvenoj mreži Fejsbuk.\nPolicijski službenici su utvrdili da je D.S. (1997) iz Subotice učestvovao u izvršenju navedenog prekršaja. On je uz zahtev za pokretanje prekršajnog postupka priveden u Prekršajni sud u Subotici, nakon čega mu je izrečena kazna zatvora u trajanju od deset dana.\nLokalna samouprava je danas najoštrije osudila napad na stariju sugrađansku koji se, na osnovu snimka koji se pojavio na internetu, desio na Radijalcu, u Mesnoj zajednici “Dudova šuma”, između Školskog centra sa domom učenika “Dositej Obradović” i Mlečne pijace.\nNa snimku koji je objavljen na internetu vidi se da je jedan mladić u toku dana na Radijalcu pogodio stariju gospođu jajetom u potiljak, dok je to drugi snimao, a nakon toga su obojica, uz smeh, pobegli sa mesta događaja.\nUpišite tekst * seven + = eleven


MUP i Pravosuđe\nSeminar je namenjen pripadnicima kriminalističke policije (inspektorima i poligrafistima) i pripadnicima pravosuđa - istražnim sudijama, kojima je u neposrednom interesu da unaprede znanje u vođenju intervjua što predstavlja osnovu za informativni razgovor sa građanima, saslušanje osumnjičenih i svedoka. Zatim, tužiocima znanje iz tehnika intervjuisanja može da koristi u radu sa okrivljenima i svedocima u krivičnom postupku, kao i advokatima koji ova znanja mogu da koriste takođe u krivičnom postupku, ali i u neformalnim razgovorima sa njihovim strankama.\nIskustvo pokazuje da pripadnici ove kategorije stručnjaka nemaju dovoljna praktična znanja u vođenju intervjua koja treba da predstavljaju osnovu za efikasan i profesionalan rad sa građanima, osumnjičenima i svedocima.\nForenzički psiholozi i psihijatri\nSeminar je posebno namenjen ovoj kategoriji stručnjaka kako bi oni, osim sticanja jasnije predstave o tome kroz šta su prošle njihove stranke - učesnici u krivičnom postupku, bili u mogućnosti da unaprede svoja znanja o sticanju bitnih informacija u vezi sa izvršenjem krivičnog dela i odnosa ispitanika prema krivičnom delu za koje se terete.\nStručnjaci centara za socijalni rad\nSeminar se preporučuje stručnjacima Centara za socijalni rad koji su angažovani u proceni ponašanja osoba uključenih u maloletničku delinkvenciju i nasilje u porodici, a to su socijalni radnici, pedagozi i psiholozi.\nDatum poslednje izmene 28/02/2009


Sudska Praksa online | Broj 3, 2018 god.\nBroj 3, 2018 god.\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj Už-2936/2016 - U POSTUPKU PO USTAVNOJ ŽALBI S. D. – Usvajanje ustavne žalbe (povreda prava na suđenje u razumnim roku, parnični postupak, stambeni odnosi – zahtev za rušenjem bespravno i nestručno nadzidanog objekat iznad stana\n(Odluka US broj Už-2936/2016, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 52/2018 od 6. jula 2018. g.)\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj Už-7546/2015, sa izdvojenim mišljenjem sudije - U POSTUPKU PO USTAVNOJ ŽALBI – Protiv presude Upravnog suda U. 7073/14 od 8. oktobra 2015. godine (u pravnoj stvari ispravke podataka u matičnoj knjizi venčanih) – Odbijanje ustav\n(Odluka US broj Už-7546/2015, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 55/2018 od 16. jula 2018. g.)\n(Odluka US broj Už-4283/2016, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 68/2018 od 7. septembra 2018. g.)\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj IUo-173/2017 - UTVRĐIVANJE NESAGLASNOSTI SA USTAVOM Pravilnika o kriterijumima i postupku dodele sredstava crkvama i verskim zajednicama ("Sl. list opštine Bečej", broj 10/13)\n(Odluka US broj IUo-173/2017, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 68/2018 od 7. septembra 2018. g.)\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj IUo-61/2017 - UTVRĐIVANJE NESAGLASNOSTI SA USTAVOM I ZAKONOM odredba člana 18. stav 3. Pravilnika o stručnom usavršavanju, obrazovanju i specijalizaciji zaposlenih, Opšte bolnice Požarevac, broj 49 od 6. januara 2012. godine\n(Odluka US broj IUo-61/2017, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 54/2018 od 13. jula 2018. g.)\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj IUo-86/2017 - UTVRĐIVANJE NESAGLASNOSTI SA USTAVOM I ZAKONOM Tarifnog broja 17. tačka ž. Taksene tarife koja je sastavni deo Odluke o lokalnim komunalnim taksama ("Sl. glasnik grada Leskovca", br. 4/10, 8/14, 3/15, 7/15, 27/15,\n(Odluka US broj IUo-86/2017, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 54/2018 od 13. jula 2018. g.)\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj IUo-87/2017 - UTVRĐIVANJE NESAGLASNOSTI SA USTAVOM I ZAKONOM odredba člana 25. stav 1. - u delu koji glasi: "12, 13, 14. i 20." Odluke o javnim parkiralištima ("Sl. list grada Loznice", br. 6/09, 3/11, 4/13, 2/14 i 1/15)\n(Odluka US broj IUo-87/2017, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 56/2018 od 18. jula 2018. g.)\n(Odluka US broj – IUz-188/2012, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 65/2018 od 24. avgusta 2018. g.)\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj IUz-258/2016, U POSTUPKU utvrđivanja nesaglasnosti sa Ustavom odredbe člana 63. stav 1. u delu koji glasi: "i objavljeni stručni i naučni radovi" Zakona o uređenju sudova ("Službeni glasnik RS“, br. 116/08, 104/09, 101/10, 31/1\n(Odluka US broj – IUz-258/2016, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 65/2018 od 24. avgusta 2018. g.)\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj IUo-193/2015, U POSTUPKU utvrđivanja nesaglasnosti sa zakonom Odluke o izmeni Odluke o naknadi za zaštitu i unapređivanje životne sredine ("Službeni list opština Srema", broj 25/14) i odredaba člana 2. stav 4. i člana 4. stav 2\n(Odluka US broj – IUo-193/2015, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 65/2018 od 24. avgusta 2018. g.)\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj IUo-90/2017, U POSTUPKU utvrđivanja nesaglasnosti sa zakonom odredbe Tarifnog broja 4. alineja 9. u tabeli pod rednim brojem 8. Taksene tarife, koja je sastavni deo Odluke o lokalnim komunalnim taksama - prečišćen tekst ("Služb\n(Odluka US broj – IUo-90/2017, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 65/2018 od 24. avgusta 2018. g.)\nODLUKA USTAVNOG SUDA – Broj IUo-277/2015, U POSTUPKU utvrđivanja nesaglasnosti sa zakonom odluka o stavljanju van snage planova, objavljenih u “Sl. listu opštine Brus”)\n(Odluka US broj – IUo-277/2015, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 65/2018 od 24. avgusta 2018. g.)\n(Odluka US broj – Už-5181/2015, objavljeno u "Sl. glasniku RS", br. 65/2018 od 24. avgusta 2018. g.)


source.ba | Decembarski repertoar NPS u znaku premijere baletne predstave 'Žetva'\nNarodno pozorište Sarajevo nastavlja s obilježavanjem stogodišnjice rada i postojanja. Nakon što su u oktobru i novembru upriličena premijerna izvođenja dramske predstave "Protekcija" i operne predstave "Prodana nevjesta", decembar je rezervisan za baletnu premijeru "Žetva".\nNPS - 'Pozorište u službi edukacije mladih', projekt koji promiče interkulturalnost\nPapo: Znanjem i kreacijom želimo 'Žetvu' učiniti raskošnom kao nekada\nPremijera 'Žetve' za rođendan Baleta Narodnog pozorišta Sarajevo\nGodine 1946., paralelno s Operom, osnovan je mali baletni ansambl Narodnog pozorišta, no pravi početak postojanja sarajevskog Baleta označila je predstava Žetva, prvi balet kojeg su na scenu Narodnog pozorišta Sarajevo 25. maja 1950. godine postavili kompozitor Boris Papandopulo, koji je tada djelovao u sarajevskoj operi, i čuvena ruska balerina Nina Kirsanova.\nKoreografiju potpisuje Edina Papo, a dirigentica je Samra Gulamović. Prva premijera planirana je za utorak, 28. decembra, a druga u srijedu, 29. decembra.\nOsim 70. godišnjice Baleta, obilježiti ćemo i 70 godina rada i postojanja našeg poslovnog partnera, kompanije Bosnalijek čiju podršku uživamo kroz sve naše aktivnosti, saopćeno je iz Narodnog pozorišta Sarajevo.\nTagovi: Narodno pozorište Sarajevo"Žetva"


CRTA :Inspiring Girls Srbija poručuje devojčicama: Verujte u svoje izbore i ciljajte visoko! - CRTA\nInspiring Girls Srbija poručuje devojčicama: Verujte u svoje izbore i ciljajte visoko!\nAktuelnosti / 21.11.2018.\nKampanja “Inspiring Girls Srbija” predstavljena je na konferenciji “Teen Talk 2018” u organizaciji Color Press Group.\nIdeja o organizovanju konferencije posvećene tinejdžerima nastala je 2013.godine, kada je i održan prvi Teen Talk. Konferencija ima za cilj skretanje pažnje i osvešćenost mladih ljudi, srednjoškolaca, o njihovim problemima, preprekama i svakodnevnom životu. Kako je cilj globalne kampanje “Inspiring girls” osnaživanje devojčica, zajedno sa ambicioznim ljudima u okviru Teen Talk-a, motivisali smo mlade i svestrane ljude da sanjaju i ne odustaju od svojih snova.\nU okviru drugog panela, prisutne tinejdžerke i tinejdžeri su imali priliku da se upoznaju sa kampanjom i da razmene svoje ideje, poglede i prepreke sa kojima se susreću. Kroz razgovor sa publikom, kampanju su predstavile Vukosava Crnjanski, predstavnica kampanje u Srbiji, Jelena Ćuruvija, glumica i volonterka kampanje i Marija Lubardić, učenica OŠ “Drinka Pavlović”.\n“Ovakav vid podrške je veoma važan, jer pruža sigurnost mladim ljudima u kasnijem odabiru njihovog profesionalnog i životnog puta. Kada je reč o devojčicama, nigde nije zapisano da je žena manje vredna. Takvu sliku stičemo na osnovu okruženja, kulture i rodnih stereotipa koji preovlađuju. Budite svesne da ste snažne, jake i da možete biti sve što poželite. Bitno je da volite sebe i spolja i iznutra”, istakla je Jelena Ćuruvija.\n“Inspiring Girls Srbija“ poziva žene različitih profesija da posvete sat vremena godišnje i vrate se u osnovne škole kako bi devojčicama, uzrasta od 10 do 14 godina, kroz sopstveni primer približile različite mogućnosti u životu i karijeri ali i da bi inspirisale devojčice da teže ostvarenju svojih životnih izbora. Cilj kampanje je da se i što veći broj osnovnih škola priključi i organizuje susrete uspešnih žena i devojčica.\n“Ova kampanja me je ohrabrila da pratim svoje snove i razjasnila mnoge ciljeve koje želim da ostvarim u svojoj budućnosti. Takođe, smatram da je bitno da se što više dece upozna sa kampanjom, jer će vam pomoći u izgradnji vaših odluka i ciljeva“, izjavila je Marija Lubardić.\nKasnije, tinejdžerke su provele vreme u razgovoru sa uspešnim ženama različitih profesija, sa kojima su pričale o njihovim iskustvima, savetima, ciljevima i preprekama. Sa devojčicama su razgovarale Jelena Ćuruvija-glumica, Anđelka Janković-direktorka agencije KULTURIFIK, dir.marketinga Bitefa i 2i Film Srbija, Brankica Treskavica-novinarka Color Press Group-a i Jelena Vukić-osnivačica portala Mravinjak.me.\n“Ne plašite se svojih izbora. Nije strašno odustati od neke ideje i preusmeriti se u drugom pravcu, ako vas to ne čini srećnim. Najbitnije da se osećate ispunjenima i sve ono što radite danas i u budućnosti je deo vaše sreće. Zato je potrebna podrška i sloboda, kako biste ostvarili svoje snove “, zaključila je Vukosava Crnjanski.\nKampanja „Inspiring girls“ , koja je započela u Velikoj Britaniji, je za četiri godine okupila 26 hiljada volonterki i uključila 300 hiljada devojčica.U kampanju u Srbiji aktivno su uključeni i dečaci jer je važno da i oni budu upoznati sa čime se sve u svojoj karijeri i životu susreću žene – njihove drugarice, sestre, mame…kako bi spremno učestovali u izgradnji ravnopravnog društva.\nU okviru ove kampanje, slični događaji su organizovani i u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kraljevu i Kikindi, kao i u saradnji sa mnogobrojnim organizacijama poput Rails Girls Beograd i Designathon Works Serbia.


Crveni april | Knjige na dlanu | [Knjiga]\nInternet knjižara za sve ljubitelje knjiga • Crveni april\nMESEČNA AKCIJA – JUL\nFormat: 13×20 cm\nBroj strana: 312\n27. maj 2014.\nKnjiga je dodata na listu želja\nO knjizi "Crveni april"\nNajmlađi dobitnik prestižne španske nagrade za roman Alfaguara 2006 i nagrade The Independent Foreign Fiction Prize 2011.\n„Novi Vargas Ljosa.“ Siempre\n„Oduvek sam želeo da napišem triler, to jest krvav detektivski roman sa serijskim ubicama i čudovišnim zločinima. I pronašao sam neophodne elemente u istoriji moje zemlje Perua: zaraćena oblast, proslava smrti kao što je Uskrs, grad nastanjen utvarama. Može li se tražiti više?\nIstražitelj ubistava je zamenik okružnog tužioca Feliks Čakaltana Saldivar. On voli da ga tako zovu, sa titulom i celim imenom i prezimenom. Tužilac Čakaltana nikada nije učinio ništa loše, nikad nije učinio ništa dobro, nikada nije učinio ništa što nije jasno predviđeno propisima njegove institucije. Sada će, međutim, upoznati užas. A užas nije pročitao Krivični zakon.“ Santjago Ronkaljolo\nMišel de Krecer\nIstorijski romani (468)\nKriminalistički romani (171)\nLjubavni romani (871)\nNaučna fantastika (47)\nZabavne knjige (97)\n799,00 RSD Dodaj u korpu


Pitanja i odgovori – FAQ – IPH\n[ultimate_heading source=”post_title” alignment=”left”][/ultimate_heading]\nNeka od pitanja i odgovora u vezi sa praktičnom etičkom edukacijom su sledeća:\nČemu služi praktična etička edukacija, šta su konkretne koristi od nje?\nSvakodnevni pritisci da se zaradi za život i ispune druge obaveze mogu učiniti da nam se čini da u životu nema mesta ni za šta i ni za koga drugog. Primenjena etika pokazuje da, uprkos pojavama, uvek postoji prostor i sloboda za nas same, to jeste da se, uz odgovarajući pristup, mogu pronaći. Kada se taj prostor pronađe, perspektiva se proširuje, kako perspektiva na nas same, tako i na svet u kome živimo. Kada se doživi iskustvo ove šire slike, stvari počinju da se menjaju. Život, postepeno, postaje ispunjeniji i srećniji. Njegovi izazovi ostaju, ali smo u stanju da ih sagledamo i rešavamo na jasniji, efikasniji način. Praktična etička edukacija nije prosto društveni klub. Ona podrazumeva etičku školu, u kojoj će se, s jedne strane, učesnici upoznavati sa etičkim doktrinama i metodama sagledavanja tipičnih etičkih problema, kakve svi imamo, ali i društveni ambijent u kome neće biti sami. Učenje primenjene etike u grupi zainteresovanih ljudi sličnih sebi predstavlja dodatnu formu podrške da se naučeni principi i primene u sopstvenom životu.\nŠta je sadržaj nastave?\nNastavni deo programa (koji se uglavnom sastoji od radionica i diskusija, a daleko manje od predavanja), bavi se pitanjima kao što su odgovornost prema sebi i prema porodici, prijateljima i društvu, različiti pojmovi dobrobiti, različita shvatanja prava, nas samih i drugih, uključujući pravo na istinu, pravo na pravdu, pravo na „drugu priliku“, odnos između potreba i dužnosti, moralna dimenzija kvaliteta života, i brojnim drugim praktičnim etičkim pitanjima.\nKoliko traje Epikurejska škola i kako je organizovana?\nPrvi kurs Epikurejske škole traje 10 nedelja i počinje u junu 2013. Sastanci, predavanje i radionice će se održavati jednom nedeljno u popodnevnim časovima. Svaki sastanak će trajati 2 do 3 sata, zavisno od sadržaja, i uključivaće diskusiju, radionicu, gledanje filma, ili neki drugi praktični sadržaj osim samog predavanja.\nŠta treba poneti sa sobom?\nNišta osim radoznalog uma i pozitivnog stava prema drugima. Na kraju svakog sastanka učesnici će dobiti listu sa osnovnim tačkama izlaganja.\nDa li se na kraju škole dobija sertifikat?\nDobija se sertifikat, ali on je formalne prirode. U školi nema ispita, i ona nije akademskog, nego praktičnog tipa. Njena svrha nije sertifikat, nego praktična primena primenjene etike u svakodnevnom životu i samim tim poboljšanje kvaliteta života.\nPostoje li preduslovi u smislu obrazovanja?\nŠkola je namenjena ljudima koji imaju visoko obrazovanje (završen fakultet), i studentima. Ne postoje konkretne oblasti u kojima se traže kvalifikacije. Svaka inteligentna odrasla zdrava osoba koja ima fakultetsko obrazovanje ili studira može pohađati Školu.\nKoja je cena pohađanja Škole?\nEpikurejska škola nije namenjena stvaranju profita. Kurs je ograničen na 15 polaznika i članarina koja se plaća pokriva organizaciju škole, trošak nastave, materijala i sl. Ukupna cena pohađanja za 10 nedelja je 9500 dinara.\nPolaznici Epikurejske škole mogu se, po završetku Škole, učlaniti u Epikurejski klub u okviru Stručne grupe za etiku. Epikurejski klub je neformalna grupa zainteresovanih za epikurejsku etiku i filozofiju koji će se redovno sastajati na diskusijama, radionicama, projekcijama filmova, tematskim vikendima i večerima, muzičkim, slikarskim, kulinarskim ili poetskim događajima.\nCategory: Tekstovi November 15, 2012 Leave a comment\nTags: FAQOdgovoriPitanjaPitanja i odgovori\nPreviousPrevious post:Poziv za učlanjenje u Epikurejsku školuNextNext post:Etičko savetovanje i koučing su posebna disciplina


Spašavanje Italije: ECB otkupila čak 37,4 milijarde eura duga – Bankar.me\nBrojke otkrivaju koliko je fleksibilniji krizni program ECB-a u iznosu od 750 milijardi eura u odnosu na njegov redovni plan kvantitativnog olakšavanja. Potonji, koji je njemački ustavni sud nedavno ispitivao, limitiran je ograničenjem duga svake države u centralnoj banci i pravilom koje zahtijeva da se kupovine proporcionalno raspoređuju u cijeloj regiji.\nIako to pravilo tehnički još uvijek važi za program pandemije, kreatori politike naglasili su da ih to neće u kratkom roku spriječiti da usmjere likvidnost prema onim zemljama kojima je to najpotrebnije.\nGuverner Banke Francuske Francois Villeroy de Galhau rekao je da bi ECB trebala ići još dalje i ukloniti kapitalni ključ iz programa – ne samo privremeno, nego u potpunosti.\nPrinosi italijanskih obveznica naglo su porasli zbog sumnji kako će država platiti za borbu protiv recesije koju je izazvao virus. Oni su znatno opali otkad je ECB pokrenula kupovinu, a političari Evropske unije približili su se zajedničkom fiskalnom odgovoru koji bi mogao raspodijeliti dio troškova u 27-članom bloku.\nECB je dosad kupila 4,7 milijardi eura grčkog duga, nakon što je odlučila uvrstiti državne obveznice u svoj program hitne kupovine uprkos činjenici da Grčka i dalje ima neinvesticionu ocjenu.\nOvaj potez ublažio je strah ulagača, a prinosi na desetogodišnje obveznice smanjili su se s oko 4% prije najave sheme na oko 1,5% u utorak.\nPonderisana prosječna ročnost pandemijskog portfelja ECB-a u javnom sektoru iznosila je 6,3 godine, u poređenju sa 7,2 godine za udjele u QE-u.\nECB je potrošila 35,4 milijarde eura na komercijalne papire i stekla više od 80% tog duga na primarnom tržištu. Ukupne kupovine u okviru plana za hitne slučajeve na kraju maja iznose 234,7 milijardi, prenosi Indikator.ba.\nKreatori politike više su puta rekli da su spremni da povećaju veličinu pandemijskog programa i produže ga ako treba. Većina ekonomista koje je anketirao Bloomberg očekuje da će ECB na sastanku u četvrtak povećati kupovinu.\nPrevious Novi sastanak OPEK donosi dodatno poskupljenje na pumpama\nSljedeći U Hrvatskoj skoro 50.000 ljudi ostalo bez posla zbog pandemije


Inzko se susreo sa španskim ministrom Moratinosom - Klix.ba\n21.5.2009. u 18:07\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU u BiH Valentin Inzko danas je u Sarajevu sa španskim ministrom vanjskih poslova Miguelom Angelom Moratinosom razgovarao o trenutnoj političkoj situaciji, posebno o napretku koji je postignut, te o tome da je potrebno još mnogo uraditi kako bi se zemlja približila svom deklariranom cilju evropske i transatlantske integracije.\n“Današnji boravak ministra vanjskih poslova Moratinosa u Bosni i Hercegovini, koji je uslijedio nakon zajedničke posjete potpredsjednika SAD-a Bidena i generalnog sekretara Solane početkom sedmice, jasno ukazuju na najveći stepen međunarodne pozornosti prema događajima u zemlji i prema njenoj evropskoj i transatlantskoj budućnosti”, izjavio je visoki predstavnik/specijalni predstavnik EU, saopćeno je iz OHR-a.\n“Vlasti u Bosni i Hercegovini moraju preuzeti odgovornost za izvršavanje traženih reformi, a posebno onih koje proizlaze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju”, dodao je Inzko.\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU je naglasio značaj liberalizacije viznog režima za građane BiH te konstatirao da je Evropska unija Bosni i Hercegovini i drugim zemljama u regiji prezentirala jasnu mapu puta, koja uključuje poboljšanje u oblasti sigurnosti identifikacionih dokumenata, osiguravanje funkcionalnog režima imigracije i azila, jačanje kapaciteta u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala te garantiranje prava pojedinaca.\n“Razočaravajuće je da jedan jasan zahtjev, Zakon o kretanju i kontroli naoružanja, nije prošao u Domu naroda BiH već jučer uprkos obećanjima da će liberalizacija viznog režima biti prioritet”, rekao je visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU.\nTrenutni prioritet je tranzicija iz OHR-a u prisustvo predvođeno Evropskom unijom na način da budu ispunjeni ciljevi i uvjeti koje je utvrdilo Vijeće za provedbu mira.\n“Iako će EU biti spremna da preuzme dodatnu odgovornost u BiH, samo Vijeće za provedbu mira ima nadležnost da donese odluku o zatvaranju OHR-a, a takva odluka neće biti donesena dok se ne ispune ciljevi i uvjeti”, naglasio je visoki predstavnik/specijalni predstavnik EU Inzko. Odgovornost je lidera BiH da bez odgađanja ispune preostale ciljeve i uvjete za tranziciju Ureda visokog predstavnika u Ured specijalnog predstavnika EU.\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU je upozorio da je krhka politička atmosfera u BiH još uvijek daleko od toga da bude pogodna za tako potrebne reforme te naglasio da negativna retorika i nacionalistički program usporavaju napredak prema EU.\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU se danas susreo i s Peterom Wichertom, njemačkim državnim sekretarom za odbranu, te razgovarao o napretku u reformi odbrane i na putu Bosne i Hercegovine ka punom članstvu u NATO-u.\nBh. politički lideri su dali podršku državnom vlasništvu nad nepokretnom imovinom te državne i entitetske vlasti moraju sada usvojiti i provesti sporazum o prijenosu, rekao je visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU.\n“Politički lideri ove zemlje moraju doći do rješenja i ostaviti postrani svoje uske stranačke interese”, zaključio je Inzko.\nKujundžić predao akreditive Baracku Obami\n21.05.2009. u 18:13


Pozicija Kragujevca u Prostornom planu Srbije od 2021. do 2035. godine | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\n14:30 | Četvrtak, 17 06 2021\nU okviru javnog uvida o krovnom dokumentu prostornog planiranja, Kragujevac je iskoristio mogućnost da resornom ministarstvu dostavi svoje predloge i sugestije na dokument koji određuje prioritete i pravce razvoja Srbije u narednih 15 godina.\nKragujevac je tim povodom posetio Đorđe Milić pomoćnik ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture zadužen za prostorno planiranje i urbanizam, koji je sa gradonačelnikom Nikolom Dašićem, glavnim urbanistom Ivanom Radulovićem i Aleksandrom Miloševićem, pomoćnikom gradonačelnika za realizaciju kapitalnih projekata i saradnju sa Vladom Srbije, razgovarao o poziciji Kragujevca u Prostornom planu Srbije.\nGlavne sugestije se odnose na deo koji se bavio razvojem urbanog sistema Republike. Neophodno je da se Kragujevcu vrati, odnosno afirmiše i čak unapredi prethodno stečeni status. Neophodno je Kragujevac kao urbano područje u rangu izjednačiti sa Novim Sadom, Nišom i Prištinom i definisati zonu urbane aglomeracije. Jedan od predloga koji je upućen resornom Ministarstvu je da se izvrši povezivanje na dominantne osovine razvoja Republike, pre svega kroz plansko potenciranje “šumadijsko-ibarske” (nacionalne) osovine razvoja, koja povezuje Beogradski metropoliten, Šumadiju i Kosovo, a takođe povezuje Kragujevac sa velikomoravskom i zapadnomoravskom primarnom osovinom razvoja. U skladu sa davanjem značaja ovoj razvojnoj osovini, dati i adekvatan tretman saobraćajnoj mreži na ovom pravcu.\nOve ključne, kao i druge sugestije na Nacrt Prostornog plana Srbije, detaljno su i stručno obrazložene pomoćniku ministra Đorđu Miliću. Zbog svog strateškog značaja, ekonomskog uticaja, saobraćajne povezanosti, kulturno-istorijske utemeljenosti, turističke atraktivnosti i razvojne potentnosti, u urbanom sistemu Srbije, Kragujevac bi u novom Prostornom planu Republike Srbije trebalo da dobije značaj koji i realno zavređuje.\nGradu Kragujevcu prva nagrada u oblasti odgovornost i vladavina prava 09:00\nHumanošću podržite MINJU i naše sportiste, ispunite sva sedišta na tribinama 14:00\nGrad pokrenuo sajt posvećen kulturi 11:00


Exit žurka zagrevanja na Banging Summer Areni ovog petka! Exit žurka zagrevanja na Banging Summer Areni ovog petka!\nNajveća letnja Avantura sa dva festivala u dve države kreće iz Novog Sada na magičnoj Petrovaradinskoj tvrđavi. EXIT festival će se održati od 9. do 12. jula, sa preko 500 izvođača na više od 20 bina! Posle četiri dana i noći neprestane zabave u kampu, na dunavskim plažama i širom tvrđave, Avantura kreće dalje na jug sve do primorja susedne Crne Gore!\nSEA DANCE festival, koji se održava od 15. do 18. jula, nalazi se na čuvenoj plaži Jaz, jednoj od najlepših bisera Jadrana. Na ovogodišnjoj dodeli Evropskih festivalskih nagrada za 2014. godinu, morsko poglavlje EXIT Avanture proglašeno je za pobednika u kategoriji najboljih evropskih festivala do 40.000 posetilaca i time se SEA DANCE pridružio prethodno nagrađenom EXIT festivalu koji je osvojio Grand Prix za 2013. godinu, a ove je godine ponosni vice šampion u glavnoj kategoriji najboljih evropskih festivala!\nTotalna dominacija tehna na No Sleep Novi Sad


Svet se suočava sa poskupljenjem čokolade | Politika | DW | 19.01.2010\nSvet se suočava sa poskupljenjem čokolade\nSvašta je poskupelo u ekonomskoj krizi, ali je ljubitelje slatkiša baš poterao maler: ne samo da moraju da stežu kaiš, već je i kakao slabo rodio pa cene čokolade snažno idu gore. Biće bolje sledeće zime, kažu ekspeti.\nCene bi mogle gore i do 20 posto\nVerovatno najvažniji problem za ljubitelje čokolade jeste porast cena kakaoa na svetskom tržištu. Zbog toga bi i čokolada u supermarketima mogla da poskupi od 10 do 20 odsto. To i nije mnogo u odnosu na cenu kakaoa na svetskom tržištu koja se od 2007. udvostručila. Razlog: slabija berba širom sveta, ukazuje ekspert za sirovine nemačke Komerc banke Karsten Frič\n„Poslednjih meseci stižu informacije o neočekivano slaboj proizvodnji i ponudi, iako se očekivalo da će se situacija, posle prošlogodišnjeg pada, stabilizovati i poboljšati. To se oseća i ovde na berzi gde cena kakaoa raste“.\nSlično je i sa šećerom. Zbog jakih kiša, u Brazilu ove godine očekuju manji rod za čak 35 miliona tona, a situacija bi mogla da bude i gora jer se nepovoljni vremenski uslovi nastavljaju. Takva nestabilna ponuda u suprotnosti je sa sve većom potražnjom šećera i kakaoa, na primer u Kini i Indiji. Sve to, u kombinaciji sa postepenim oporavkom posle svetske ekonomske krize, moglo bi da dovede do eksplozije cena čokolade, kaže Harald Gruber iz konsultantske kuće „Silvija Kvant“.\n„Uočava se da cene mnogih važnih sirovina, u šta ubrajam šećer, ali i sirovu naftu, od prvog i drugog kvartala prošle godine idu na gore. To je rezultat oporavka svetske ekonomije“.\nI berza igra ulogu\nOčekuje se očajan rod kakaoa u Južnoj Americi\nSvakako da u svemu tome i spekulacije na tržištu sirovina igraju određenu ulogu, ukazuje diler sa frankfurtske berze Dirk Miler.\n„Potražnja za šećerom je u porastu, naročito u zemljama u razvoju. A ulaganja u šećer odlična su za spekulacije. U kakao takođe. Dakle, za takve sumnje postoje dobri razlozi. Jasno je da je na tržištu mnogo spekulativnog novca koji može da ’naduva’ cene. U ovom trenutku svi traže u šta bi mogli da ulože, a da li će se to i isplatiti videćemo uskoro“.\nPad cena, smatraju eksperti, može se očekivati najranije u drugoj polovini ove godine. Očekuje se da će do tada proizvođači kakaoa i šećera prilagoditi svoj obim proizvodnje svetskom tržištu. To znači da će ljubitelji čokolade, u svom omiljenom slatkišu – po starim cenama moći da uživaju tek predstojeće zime.\nautori: Miša Erhart / Ivan Đerković\nTrajni link http://p.dw.com/p/LZzs


Vreme danas: Upozorenje na veoma visoke temperature - 25.06.2021, Sputnik Srbija\nVreme danas: Upozorenje na veoma visoke temperature\nVremenska prognoza za petak 25. jun 25.06.2021, Sputnik Srbija\nVreme u SrbijiU Srbiji veoma toplo i sunčano vreme u toku prepodneva, a posle podne promenljivo i nestabilno sa lokalnim pljuskovima i grmljavinom, ponegde sa većom količinom padavina i pojavom grada, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod Srbije (RHZS).Vetar slab promenljiv, na severu i zapadu slab do umeren severozapadni.Temperature će se kretati ujutru od 17 do 25, najviša dnevna od 36 do 39 stepeni.Vreme u BeograduU Beogradu veoma toplo i sunčano, posle podne promenljivo i nestabilno sa lokalnim pljuskovima i grmljavinom.Vetar slab do umeren severozapadni, a temperature jutarnja od 20 do 24 i najviša dnevna oko 36 stepeni.Vreme narednih danaUz lokalni razvoj oblačnosti, pljuskovi sa grmljavinom u petak posle podne, uveče i noću očekuju se na području Vojvodine, a za vikend u brdsko-planinskim predelima. Za vikend se očekuje osveženje za pet do osam stepeni.Od ponedeljka naredne sedmice ponovo sve toplije.\n00:01 25.06.2021 (Osveženo: 07:10 25.06.2021)\nVremenska prognoza za petak 25. jun\n© Foto : Republički hidrometeorološki zavodVremenska prognoza za 25. 6. 2021. godine\nVremenska prognoza za 25. 6. 2021. godine\nU Srbiji veoma toplo i sunčano vreme u toku prepodneva, a posle podne promenljivo i nestabilno sa lokalnim pljuskovima i grmljavinom, ponegde sa većom količinom padavina i pojavom grada, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod Srbije (RHZS).\nTemperature će se kretati ujutru od 17 do 25, najviša dnevna od 36 do 39 stepeni.\nUz lokalni razvoj oblačnosti, pljuskovi sa grmljavinom u petak posle podne, uveče i noću očekuju se na području Vojvodine, a za vikend u brdsko-planinskim predelima. Za vikend se očekuje osveženje za pet do osam stepeni.


pink.rs | OPTUŽILI SU JE DA JE ONA KRIVA ZA NAPAD NA ASPIRINCE, a evo gde živi i šta radi Edita Aradinović nakon velikog skandala! (VIDEO)\nIzvor: Pink.rs; Foto: Andrej Nihil, e-stock, Pink.rs ||\nPevačica tvrdi da nema nikakve veze sa napadom na studio.\nPre nekoliko dana na studio muzičkih producenata Filipa Miletića i Miloša Roganovića bačena je bomba kašikara. Na svu sreću, niko nije povređen, ali je pričinjena velika materijalna šteta i ceo studio je uništen.\nNakon ove vesti koja je potresla domaću javnost pojavila se informacija da je za napad navodno kriva pevačica Edita Aradinović, koja popularnim "Aspirincima" duguje veliki novac. Naime, Filip i Miloš su tvorci benda "Ministarke" u kom je Edita započela svoju karijeru. Međutim, kada je pevačica želela da se osamostali i započne solo karijeru, Aspirinci i Edita su završili na sudu, gde je utvrđeno koliko novca Aradinovićeva treba da isplati Filipu i Milošu, zbog povrede ugovora.\nEdita je bila na meti ovonedeljnog "Paparaco lova" koji je istraživao šta radi pevačica nakon ovog skandala koji je potresao domaću javnost. Ono što smo prvo primetili, jeste da Aradinovićeva i dalje živi u kući na Karaburmi, koju je nasledila od svoje porodice.\nEkipa "Paparaco lova" usnimila je Editu dok se sa nekim raspravljala preko telefona, a kada je sela u svoja kola, Aradinovićeva je zapevala na sav glas.\nPROČITAJTE JOŠ: SLOBA ŽESTOKO POTKAČIO MARKA! Pevač progovorio o Miljkoviću, pa rekao nešto što će napraviti pometnju! (FOTO)\nOna je zatim otišla u muzički studio kod novog producenta, sa kojim radi na pripremi svojih novih pesama.\nEDITA IDE NA SASLUŠANJE ZBOG BAČENE BOMBE NA 'ASPIRINCE'?! Oglasila se za Pink.rs i sve priznala: Oni su moji jedini NEPRIJATELJI, policiji ću ispriča\nNOVA SEKS IGRA ZAVLADALA SVETOM: Da li ste probali DOGGING?


'PIKSI JE GENERAL I ON ZNA ŠTA RADI': Blizak saradnik selektora Srbije otkrio detalje iz svlačionice pred herojsku pobedu! - Fudbal, Reprezentacija\nHotSport 20.11.2021., 15:04\nFudbalska reprezentacija Srbije igraće na Mundijalu, a to je bila vest koja je obradovala naciju.\nOrlovi su uspeli da sruše moćnu selekciju Portugala usred Lisabona i to posle preokreta, a doktor reprezetnacije Ilija Rosić je u ‘Vikendu na K1’ na ‘K1 televiziji’ pričao o herojskoj pobedi.\nOn je otkrio da je dolaskom legendarnog fudbalera na kormilo državnog tima, vraćena vera igračima, te da sve u ekipi funkcioniše idealno.\n– Od početka kvalifikacija smo verovali da ćemo se plasirati na Svetsko prvenstvo, jer je Piksi general koji zna šta radi. On je preneo pozitivan duh na ceo tim i oni se nikoga ne plaše. Meni iskustvo dozvoljva da kažem da kada je sve u timu odlično jednostavno mora da se dogodi uspeh – rekao je Rosić i dodao:\n– Kad smo već došli do Lisabona bili smo ubeđeni da ćemo pobediti jer igramo dobar fudbal, a fubalu postoji jedno nenapisano pravilo: kada je sve u redu i kada čovek veruje, lopta sama ulazi u mrežu.\nDobra atmosfera i zadovoljstvo nakom uspeha, traju i dalje.\n– Najdraže nam je što smo obradovali naciju, što smo pokazali timski karakter i da je moguće pobediti bivšeg prvaka Evrope. Meni je to utakmica karijere, a sedeo sam na preko 1.000 utakmica, ali utakmica za reprezentaciju za mene predstavlja nešto uzvišeno i za šta se živi.\nDoktor Rosić je otkrio i da je reprezentacija do sada uradila dve i po hiljade testova na koronu.\n– U FIFA priručniku imate na 70 strana propise i medicinska pravila kako bi se odigrala jedna utakmica. Tokom prirpema kada se okuplja reprezentacija prvo se testira osoblje, zatim stručni štab i tek onda na pripreme pristižu igrači. Ja ih prvo testiram brzim testom, pa naknadno PCR testom i tek kada smo 100% sigurni da je kovid slobodna zona onda počinje normalan rad. Već dve godine tako radimo tako i do sada smo sigurno uradili dve i po hiljade testova. On je podelio i utiske sa dočeka. – Bio je sjajan doček na aerodromu, a posle smo se svi zajedno okupili u jednom restoranu i proslavili na naš način, zaključio je Rosić.\ndragan stojković piksiFSSFudbalska reprezetnacija SrbijeIlija Rosić\nPrethodna vest SUPERLIGA SRBIJE: Proleter minimalcem ispratio Voždovac iz Novog Sada, Ortiz pogodio za tri boda! (VIDEO)\nSledeća vest ‘DA ZAUSTAVIMO PULENA I BLAŽIĆA’: Novi Megin Matine, stiže Cedevita Olimpija – Jovanović se nada trijumfu!\nSUPERLIGA SRBIJE: Proleter minimalcem ispratio Voždovac iz Novog Sada, Ortiz pogodio za tri boda! (VIDEO)


Uspon Djindjiceve stranke | Institute for War and Peace Reporting\nUspon Djindjiceve stranke\nPopularnost partije pokojnog premijera naglo je porasla, ali malo ko veruje da ce sacuvati stecene pozicije posle ukidanja vanrednog stanja.\nZestoka antimafijaska kampanja srpske vlade, koja traje od ubistva premijera Zorana Djindjica, dramaticno je izmenila odnos snaga na politickoj sceni Srbije.\nPrema nedavnom ispitivanju javnog mnenja, koje je od 23. do 26. marta sprovela beogradska agencija "Strategic Marketing", 73 odsto gradjana podrzavaju uvodjenje vanrednog stanja i vladinu kampanju protiv organizovanog kriminala.\nKoaliciona vlada u kojoj dominira Demokratska stranka, DS, pokojnog premijera Djindjica, uziva najvecu podrsku od kada je preuzela vlast u januaru 2001. godine.\nPre ubistva, podrska vladi neprestano je slabila pocev od maja 2001. godine dostigavsi najnizu tacku od 38 odsto podrske neposredno uoci Djindjiceve smrti.\nPosmatraci veruju da ce od vanrednog stanja uvedenog pre mesec dana najvise koristi imati Demokratska stranka, na cijem se celu nalazi novi premijer Zoran Zivkovic.\nTa stranka, koja je proslog decembra imala poverenje samo 12 odsto gradjana, sada uziva javnu podrsku vecu nego sve ostale stranke zajedno i ozbiljno se priblizava fantasticnoj cifri od 50 odsto.\n"Sve sto se desilo nakon ubistva, potom jedan izrazito emotivan period u vezi sa Djindjicem kao i vanredno stanje, ide u prilog Demokratskoj stranci", rekao je direktor agencije "Strategic Marketing" Srdjan Bogosavljevic za Radio B92. "Ova partija je sada vodeca politicka snaga."\nNajveci gubitnici u proteklih mesec dana su stranke bivseg rezima, pogotovo Milosevicevi socijalisti, koji vise ne mogu sa sigurnoscu racunati ni na ulazak u parlament, kao i radikali koje predvodi Vojislav Seselj.\nSocijaliste i radikale, kao i clanove Stranke srpskog jedinstva, SSJ, koju je osnovao haski optuzenik Zeljko Raznatovic Arkan, gradjani percipiraju kao ljude koji su saradjivali sa mafijom.\nGubitnik je takodje i Vojislav Kostunica, koji je od septembra 2000. godine, kada je pobedio Milosevica na predsednickim izborima, sve do kraja marta uzivao status najpopularnijeg srpskog politicara.\nKostunica i njegova Demokratska stranka Srbije, DSS, su doziveli dramatican pad popularnosti jer ih gradjani ne prepoznaju kao politicare koji ucestvuju i podrzavaju obracun sa organizovanim kriminalom, sto je trenutno jedina politicka tema koja interesuje javnost.\nPosle Djindjiceve smrti, Kostunica se zalagao za koncentracionu vladu, u kojoj bi se nasli predstavnici svih parlamentarnih stranaka, cak i omrazenih radikala i socijalista. To je doprinelo naglom padu njegove popularnosti. Mada je u decembru prosle godine 21 odsto gradjana u Kostunici videlo idealnog predsednika Srbije, danas samo njih 15 odsto zeli da vidi Kostunicu na tom mestu.\nIspred njega je lider reformske opozicione partije G17 Plus, Miroljub Labus, bivsi predsednicki kandidat, koji uziva podrsku 17 odsto gradjana.\nKostunicin rezultat u anketama bi mozda bio jos losiji da je vladajuca koalicija uspela da u medjuvremenu isprofilise nekog lidera umesto do sada neprikosnovenog Zorana Djindjica, koji je u potpunosti personifikovao tu koaliciju.\nPosle objavljivanja rezultata nedavnih istrazivanja javnog mnjenja, mnogi su se javili da ospore njihovu validnost. Najglasnija je bila Kostunicina stranka odakle se moglo cuti da ti rezultati ne odrazavaju pravo raspolozenje javnog mnjenja.\n"Potpuno je neprimereno raditi takva istrazivanja i objavljivati njihove rezultate u uslovima vanrednog stanja", rekao je ove nedelje na konferenciji za stampu funkcioner DSS-a Dejan Mihajlov.\nPoliticki analiticari veruju da je do dramaticne promene u odnosu snaga na politickoj sceni u Srbiji doslo iz cetiri glavna razloga.\nPrvi je taj sto su gradjani, cak i oni koji nisu podrzavali Djindjica, njegovo ubistvo doziveli veoma emotivno. O njemu je u decembru prosle godine 24 odsto gradjana imalo pozitivno misljenje, a cak polovina ispitanika negativno. Medjutim, posle atentata je doslo do dramaticnog preokreta u percepciji javnosti.\nSada o pokojnom premijeru negativno misljenje ima samo 16 odsto gradjana, a pozitivno cak 66 odsto, sto je rejting kome se Zoran Djindjic za svog zivota nije nikada priblizio.\nDrugi razlog je sto u uslovima vanrednog stanja nijedna tema, bilo socijalna ili politicka, ne opredeljuje politicki stav gradjana koliko borba protiv kriminala. Zato je vlada, koja se sada veoma energicno obracunava sa mafijaskim bandama u Srbiji, stekla javnu podrsku, koju nije imala dok se bavila redovnim poslovima.\nTreci razlog za preokret na politickoj sceni je uvodjenje striktnih cenzorskih pravila medijima u okviru vanrednog stanja. Mnogi listovi, stoga, iskljucivo objavljuju zvanicne stavove i saopstenja.\nNajzad, mada je vlada upotrebila specijalna ovlascenja pod vanrednim stanjem za obracun sa ostacima Milosevicevog rezima, takodje koristi vanredno stanje da ukaze na ono sto vladajuca koalicija vidi kao greske politickog rivala Vojislava Kostunice.\nNovi potpredsednik Vlade Srbije Cedomir Jovanovic optuzio je Kostunicu zbog toga sto se vlast u Srbiji nije na vreme obracunala sa organizovanim kriminalom.\n"Kostunica se ne moze osloboditi odgovornosti za poslove koje kao predsednik SRJ nije mogao i nije zeleo da uradi", rekao je Jovanovic za beogradski dnevni list "Danas" od 5. aprila. Precizirao je da Kostunica nije raskinuo sa politikom svog prethodnika.\nNekoliko dana kasnije, policija je uhapsila dvojicu Kostunicinih saradnika iz vremena kada je obavljao funkciju jugoslovenskog predsednika - savetnika za bezbednost Rada Bulatovica i doskorasnjeg nacelnika vojne obavestajne sluzbe generala Aca Tomica.\nKako je saopstila policija, oni su uhapseni jer su pronadjeni "bitni podaci" o njihovim "sastancima i dogovorima" sa Miloradom Lukovicem Legijom i Dusanom Spasojevicem Siptarom, liderima srpskog podzemlja koji se optuzuju za organizovanje ubistva srpskog premijera.\nOvaj incident mogao bi veoma narusiti Kostunicinu reputaciju nekorumpiranog politicara, ali i trajno ugroziti njegovu poziciju na politickoj sceni.\nU isto vreme, zvanicnici Demokratske stranke takodje su napali uspesnog guvernera Narodne banke Srbije, Mladjana Dinkica, jednog od lidera G17 Plus grupe eksperata, koja je nedavno prerasla u politicku stranku. Veruje se da bi ova politicka partija, s obzirom na strucno znanje koje njeni clanovi poseduju i reputaciju nekorumpiranih, postenih javnih licnosti, mogla postati ozbiljan politicki cinilac na buducim izborima.\nZivkovic je prosle nedelje zapretio smenjivanjem guvernera, tvrdeci da je Narodna banka Jugoslavije izgubila svoju ulogu nakon stvaranja nove drzavne zajednice Srbije i Crne Gore, a da Narodna banka Srbije jos ne postoji dok se ne donese zakon. Tenzije izmedju njih dvojice su splasnule, a obojica su se obavezala da ce pokusati da rade zajedno.\nMnogi analiticari veruju da ce se vlada naci na ozbiljnim iskusenjima cim se ukine vanredno stanje.\nBice tesko odrzati jedinstvo sesnaest partija u koaliciji bez snaznog Djindjicevog vodjstva. Vecina clanova vlade predstavljaju manje politicke stranke, a nema nikakvih garancija da ce ostati na okupu.\nNebojsa Covic, lider Demokratske alternative i potpredsednik vlade, izjavio je ove nedelje da su, prema njegovim informacijama, neki clanovi aktuelne srpske vlade bili u kontaktu sa Legijom i drugim pripadnicima zemunske bande, ali je odbio da navede imena.\nCovic je, takodje, rekao novinarima da mu nije poznato da li policija istrazuje ove kontakte.\n"Organi koji istrazuju atentat na premijera trebalo bi da to temeljno istraze, bez obzira o kome se radi", dodao je potpredsednik vlade.\nNeki veruju da ce mediji biti znatno kriticniji u izvestavanju o trenutnoj politickoj situaciji, ukljucujuci kontroverzne aspekte antimafijaske kampanje, koja za sada uziva status "svete krave".\nMalo koji politicki analiticar veruje da bi vlada uistinu mogla da sacuva stecene pozicije i trenutno raspolozenje javnog mnjenja koje ide u prilog vladi i Demokratskoj stranci.\nU pokusaju da se iskoristi aktuelna podrska javnosti, jedan od zvanicnika stranke Bosko Ristic najavio je da bi prevremeni parlamentarni izbori mogli da uslede posle usvajanja novog ustava Srbije krajem godine.\nMedjutim, nekoliko partijskih kolega ga je odmah demantovalo. Zivkovic je izjavio da izbora nece biti do kraja sledece godine kada vladi redovno istice mandat.


Kavitacija – liposukcija bez skalpela\nVoleli biste da se rešite ružnih masnih naslaga i celulita, ali na potpuno nerizičan način i sa efektima koji su vidni i dugotrajni? Rešenje za Vas je kavitacija – skidanje masnih naslaga bez skalpela, tzv. nehirurška liposukcija. Vaše butine, bokovi, bedra, trbuh, mišice, nema sumnje, mogu ponovo biti čvrsti i zategnuti, a koža glatka i bez dosadnenarandžine kore.\nSavremeni kozmetički saloni obavljaju profesionalne tretmane kavitacije, koji će Vam pomoći da se bez muke, izgladnjivanja, napornih treninga i hirurškog stola oslobodite onog što kvari Vašu figuru. A kada sebi budete lepi, imaćete više samopouzdanja i volje za sve životne aktivnosti. Kavitacija je tretman kojem se podrgavaju i muškarci i žene, jer je bezbedan i daje pozitivne rezultate.\nKavitacija eliminiše masne naslage sa svih delova tela, a do vidljivog efekta deli Vas samo nekoliko tretmana. Potpuno je bezbolna i zdrava, te nema nikakve negativne posledice. Jedina posledica kavitacije biće Vaša vitka linija i čvrsto telo.\nBilo bi dobro da ovaj prate i drugi kozmetički tretmani kao što su limfna drenaža,radiofrekvenca i vakuum terapija, koje pospešuju protok oslobođenih masti i elastičnost kože, a koji se takođe obavljaju u ovom salonu.


Tag / Mileva Marić / Vesti online\nMileva zaslužuje i ulicu u Cirihu\nNa ciriškom groblju Nordhajm služen je pomen povodom 70. godišnjice smrti Mileve Marić (1875-1948) srpske naučnice, jedne od prvih žena studenata na Ciriškom univerzitetu i prve supruge tvorca...\nMileva Marić i dalje u zapećku\nPetar Stojanović, osnivač udruženja Tesla Society u Švajcarskoj, svaki put kad boravi u Srbiji poseti Novi Sad, Titel i Idvor, mesta koja su vezana za život srpskih naučnika Mileve Marić, prve...\nNe zaboravite Milevu Marić\nIako smo udruženje Tesla sosajeti osnovali 2004. radi prikupljanja materijala vezanog za Nikolu Teslu (1856-1943), naše interesovanje proširilo se i na druge srpske naučnike, a naročito na...\nSećanje na Milevu Marić\nKoautori projekta koji promoviše kulturno nasleđe, Melanija Joksimović, Dragana Ranković i Bojana Stankić iz Beograda, učestvovale su sa svojim projektom na danu Evropske baštine u opštini...\nMilevi Cirih poslednja želja?\nPosmrtni ostaci Mileve Marić-Ajnštajn (1875-1948), jedne od dve devojke koje su u to vreme diplomirale matematiku i fiziku na ciriškoj Politehnici, i kasnije supruge slavnog fizičara Alberta...\nA. K. - Vesti 0 komentara\nSećanje na heroinu srpske nauke\nU Svečanoj sali rektorata Beogradskog univerziteta proteklog vikenda priređena je svečanost i prikazan film povodom 140 godina od rođenja heroine srpske nauke, čuvene matematičarke Mileve...\nPodignimo spomenik Milevi Marić!\nMisteriozna sudbina kćeri Mileve i Alberta Ajnštajna (5): Rođeno dete postalo teret\nNa samom početku 20. veka vanbračno dete je, prema tadašnjim etičkim normama, bilo nepremostiva prepreka za karijeru roditelja, a i samo je čitavog života bilo obeleženo kao "kopile" i...\nMisteriozna sudbina kćeri Mileve i Alberta Ajnštajna (4): Dete skriveno zbog karijere\nMileva Marić je posle teškog porođaja, kada je, najverovatnije 27. januara 1902, tajno rođena njena i Ajnštajnova vanbračna kćerka Lizerl, po svoj prilici ostala u očevoj kući u Novom Sadu...\nMisteriozna sudbina kćeri Mileve i Alberta Ajnštajna (1): Ni neverstvo ih nije rastavilo\nDrugo izdanje knjige " Mileva Marić Anštajn - život sa Albertom Ajnštajnom" na srpskom jeziku, čiji je autor prof. dr Radmila Milentijević iz Sjedinjenih Američkih Država, nedavno je izašlo...\n12:24 >> 14:02\nOtkrivena tajna Ajnštajnove genijalnosti\nAko ste se nekad pitali šta je to Alberta Ajnštajna učinilo jednim od najvećih umova u istoriji sveta, osim svesrdne pomoći njegove supruge Mileve Marić, imamo odgovor – drugačiji oblik...


Nema srećnog rešenja za obe strane\nРубрика: Политика, Друштво Аутор: Срђан Марјановић 547 пута прочитано Датум: 18.01.2007 Одштампај\nDr Rajner Stiner govori o resenju za Kosovo i o izborima u Srbiji.Na pitanje kakav bi status trebalo Kosovo da ima, Dr. Rajner Štiner je odgovorio: «Konačan predlog Ahtisarija još nije poznat, ali zato nacrt predloga otkriva kontrolisani suverenitet,\nili uslovljenu nezavisnost Kosova uz medjunarodno prisustvo Evropske Unije. Ta komponenta bi mogla da označi i budućnost Kosova sobzirom na uticaj Evropske Unije, ali i njeno obećanje da će čitav region uključujući i Kosovo, uvesti u Evropu.\nSrbi se neće složiti sa takvim predlogom. Koštunica je čak u jednom tekstu pozvao Srbe na odbranu Kosova. Na pitanje kakvo je rešenje moguće, Štiner kaže:\n«Pregovori su pokazali da su Kosovari više odmakli u odnosu na Srbe u kosovskom procesu, kao i da neće biti pronadjeno srećno rešenje za obe strane. Zato je razumno da medjunarodna zajednica uskoro odluči, i sada je taj trenutak. Iako to možda Srbima ne odgovara, činjenica je da bi Kosovo uz medjunarodno prisustvo EU, za Srbiju bilo politički podnošljivo. Ali prigovaram obema stranama, da nisu svom stanovništvu dovoljno ukazivali na moguće kompromise. «\nNa pitanje šta može Nemačka da uradi kako bi se pronašlo srednje rešenje, kojim bi se izbegli eventualni nemiri u Srbiji, Štiner kaže:\n«Nemačka ima posebnu odgovornost. Desilo se i da nemački gradjani u prvoj polovini 2007e u kosovskom procesu imaju veliku ulogu. Šef Unmika je Nemac, kao i šef Kfora. Nemačka u okviru Kontakt grupe može da pogura stvari. Srbiji se mora jasno kazati da je obećanje da udje u program Partnerstvo za mir, značilo u izlaženje njoj u susret, iako Srbija nije potpuno saradjivala sa Haškim tribunalom. Ali to je bio korak ka Srbiji, izveden i uz aktivno zalaganje Nemačke, i to srpski političari moraju da shvate i cene.\nNa pitanje zašto to srpski političari očigledno ne čine, Štiner je odgovorio:\n«Zastupam jednu već staru tezu: političko u Srbiji je paralizovano ličnim rivalstvom dvojice vodećih igrača, Tadića i Koštunice. Treba sačekati rezultate izbora. Podaci kojima raspolažem ukazuju da će pre pobediti Demokratska stranka, Koštuničina stranka nije tako jaka. Videćemo da li će doći do pojednostavljivanja i razjašnjavanja situacije. Znam iz sopstvenih razgovora sa Srbima u Beogradu koje sam vodio u četiri oka, da je mnogim Srbima jasno, što i kažu, da je Kosovo na duže vreme pre opterećenje za Srbiju. Ali takodje znam da istu ljudi u javnosti govore drugačije, što je vrzino kolo iz kojeg se mora izaći, kaže dr. Rajner Štiner. »\nРомско насеље и медицински…\nЕУ уложила 75 милиона евра у…\n« « Претходне вести: Štajnmajer o Kosovu u OEBS\nНаредне вести: Otvoreno pismo (2) Aleksandru Djakovcu » »\nLebron o Luovom odlasku: Bio je kapetan broda 19. март 2018\n"Pravila nisu fer prema Sereni i ostalim majkama" 19. март 2018\nŽreb za Majami: Novak, Kei i Delpo opet u istoj osmini 19. март 2018\nRonaldinjo: Rivalstvo Mesija i Ronalda godi fudbalu 19. март 2018\nĐiđi pred obaranjem svog rekorda – samo još 43 minuta 19. март 2018\nЗвезда „Секс и града“ у трци за гувернера Њујорка 19. март 2018\nХоланђани траже од ЕУ: Рушите ловца на „руску пропаганду“ 19. март 2018\nСрпски повратник ухапшен у Клини 19. март 2018\nЗахарова: Они који називају руске грађане ужасним моронима не могу доћи на чело Русије 19. март 2018\nШта „Нафтогас“ може да понуди Русији 19. март 2018\nKancelarija za KiM: Pravosuđe na KiM-u je produžena ruka politike nasilja\nRazvojna banka izdvojiča 50 miliona evra za Srbiju\nNa zapadnom Balkanu 231.000 novozaposlenih\nVozio sa 4.9 promila\nNova pošta u Tržnom centru „Aviv park” na Zvezdari,\nЈеросхимонах Димитрије (Зографски): „Православни човек мора да буде убеђен да вера коју он исповеда долази од Бога“ 14. новембар 2017\nСТАРАЦ РАФАИЛ (БЕРЕСТОВ): БУДИ ВЕРАН ДО СМРТИ И ДАЋУ ТИ ВЕНАЦ ЖИВОТА 11. новембар 2017