Datum kreiranja: sreda, 13 mart 2013 14:11\nNe, ne u Srbiji!\nU Velikoj Britaniji, Nacionalna kancelarija za statistiku, prateći potrebe i navike kupaca, menja sadržaj osnovne potrošačke korpe svake godine. U korpi se nalazi oko 700 artikala, a u 2013. iz korpe je ispao šampanjac, a ušle su elektronske knjige.\nDatum kreiranja: ponedeljak, 11 mart 2013 14:23\nMišićno meso i iznutrice tovljenika hranjenih kukuruzom zagađenim aflatoksinom može da podstakne rak bubrega i cirozu jetre, da ošteti genetsku kombinaciju koja utiče na zdravlje potomaka.\nBerlin, Hamburg, Ženeva – Posledice tova stoke, svinja i živine stočnom hranom na bazi kukuruza, zagađenog gljivičnim otrovom aflatoksin B1, dalekosežnije su od pojedinačnog problema po zdravlje čoveka koji nastaje zbog mleka s povišenim nivoom aflatoksina M1, saopšteno je „Politici” u Saveznom institutu za procenu rizika u ishrani (BfR) u Berlinu.\nDatum kreiranja: nedelja, 10 mart 2013 11:23\nNajava poskupljenja struje za 10 ili 12 odsto, koje nas očekuje u aprilu, dodatno će osiromašiti i ovako tanke novčanike građana. Iako su se građani već izveštili u akrobacijama kojima uspevaju da prežive od prvog do prvog u mesecu, “teži” računi za struju mnogima će biti preveliko opterećenje za kućni budžet.\nZbog toga, evo sedam caka kojima možete da umanjite svoj račun za struju i tako date manje para Elektroprivredi Srbije.\nDatum kreiranja: sreda, 06 mart 2013 11:23\nNaviknuti na izostanak odgovornosti i grubo kršenje regulativa nije nas iznenadila najnovija odluka RATEL-a o odlaganju početka prenosivosti broja u fiksnoj telefoniji za čak godinu i po dana.\nSetimo se i da je prenos broja u mobilnoj telefoniji takođe kasnio: prema Pravilniku ova mogućnost trebalo je da bude na raspolaganju korisnicima od decembra 2010. godine, ali se na primenu čekalo narednih nekoliko meseci – do jula 2011. Ovu mogućnost je do sada iskoristilo više od 115.000 korisnika u Srbiji.\nDatum kreiranja: ponedeljak, 04 mart 2013 11:11\nU jednom od prethodnih brojeva “Politikinog” “Potrošača” u tekstu se navodi “da je na sastanku predstavnika Ministarstva trgovine i telekomunikacija sa sva tri mobilna operatera odlučeno da Telenor, kao i svaki drugi operater, može, ukoliko je to ugovorom predviđeno, da izmeni i cene i tarifne pakete koje je korisnik već izabrao”.\nPostavlja se pitanje šta uopšte operateri, a šta korisnici podrazumevaju pod bitnim izmenama ugovora…\nUpravo ova poslednja rečenica je ključna.\nDatum kreiranja: sreda, 27 februar 2013 11:44\n„Da bi u Srbiji bilo više nezavisnih analiza hrane, neophodno je da se napravi fond za bezbednost proizvoda, koji bi se punio novcem iz naplaćenih kazni neodgovornim trgovcima i proizvođačima. Tu priču forsiramo godinama, ali država nikada za to nije imala sluha”, kaže za „Politiku” Goran Papović, predsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije (NOPS).\n– Potrošačke organizacije bi potom mogle da konkurišu za sredstva iz tog fonda i onda bi same mogle da obavljaju analize prehrambenih proizvoda. Sada postoji mogućnost da nas neko optuži da nam neki proizvođač plaća analize i da je zbog toga zaštićen, a istina je da na osnovu nekih drugih projekata nastojimo da dođemo do para za ispitivanja koje radimo.\nDatum kreiranja: utorak, 26 februar 2013 10:44\nZaštitnik građana Srbije Saša Janković utvrdio je da je Ministarstvo poljoprivrede „godinama ignorisalo, ućutkivalo i nezakonito smenilo” veterinarskog inspektora koji je ukazivao da se pileće meso iz jedne klanice bez odgovarajuće kontrole prodaje građanima.\nKoja se mleka povlače iz prodaje i koja su prava potrošača u vezi sa tim\nU tunjevinama La Perla i K Plus histamin u dozvoljenim granicama\nVažno za potrošače – uspešno okončani sudski postupci\nI hrana se falsifikuje\nStrana 165 od 197


OO SDP BiH Visoko: Osuđujemo napad na novinara RTV Visoko | Visokoin.com\nOO SDP BiH Visoko: Osuđujemo napad na novinara RTV Visoko\nOpćinski odbor Socijaldemokratske partije Visoko osuđuje fizički napad na novinara JP RTV Visoko Ismara Imamovića.\nPozivamo nadležne organe da u što kraćem roku riješe navedeni slučaj. Izražavamo i žaljenje jer su pojedini politički subjekti kroz pisana saopćenja, ali i javne nastupe iskoristili navedeni incident za političko prepucavanje i dodatno zatezanje ionako napete i nimalo zdrave političke situacije. Sve političke subjekte pozivamo na uzdržanost, korektnu i fer borbu argumentima i zakonski mogućim sredstvima.\nNezdrava i potpuno necivilizovana politička atmosfera tokom ove predizborne kampanje „ukrašena“ je najružnijim uvredama, lažima i klevetama, te potpunim prelaskom granica jedne normalne, fer i korektne borbe za vlast. Iako mi do sada nismo bili najčešća meta necivilizovane kampanje, to ne znači da nama u SDP-u ne smeta odvratni i gnusni sukob uvredama i klevetama među političkim subjektima.\nSvjesni smo da su posljednje četiri godine bile prožete teškim političkim sukobima među visočkim političkim akterima. Svjesni smo i toga da i mi imamo udio u intenziviranju političke borbe, ali odbijamo da sudjelujemo u primitivnim izljevima ličnih uvreda, laži i difamacija političara i političkih stranaka na društvenim mrežama i javnim forumima.\nU ovom saopćenju nismo imenovali niti jednu političku stranku ili ličnost upravo iz razloga jer ovaj tekst želimo iskoristiti kao poziv na razum, suzdržanost i trezvenost. Sukobi među građanima i homogeniziranje jedne grupe Visočana protiv drugih grupa nam neće donijeti ništa dobro.\nSvi smo Visočani i Visočanke i valja nam živjeti zajedno bez obzira na to ko će pobijediti na predstojećim izborima.\nPozivamo sve stranke da preostalih 14 dana kampanje iskoristimo za političku borbu argumentima, činjenicama i programima koje nudimo te da smanjimo tenzije među nama i našim sugrađanima.\nNikom ne treba Visoko posvađanih komšija, prijatelja, poznanika i mještana. Odgovornost nas – političkih subjekata je ogromna – te naši glasači od nas očekuju da postavimo standarde međusobne interakcije i poštovanja. Tu odgovornost, svi zajedno, konačno moramo shvatiti ozbiljno.


Gradska opština Palilula Niš | KULTURNO NASLEĐE PIRDOPA I PALILULE U DOKUMENTARNOM FILMU\nKULTURNO NASLEĐE PIRDOPA I PALILULE U DOKUMENTARNOM FILMU\nU okviru projekta, partnerskih opština Pirdop (Republika Bugarska) i niške gradske opštine Palilula, “Promocija turističkih potencijala kroz interaktivne izložbe kulturno – istorijskog nasleđa prekograničnog regiona” koji je podržan od INTERREG – IPA Programa prekogranične saradnje Bugarska–Srbija, jedna od aktivnosti je i snimanje dokumentarnog filma.\nNakon sprovedene tenderske procedure, filmska ekipa iz Beograda, posetila je Gradsku opštinu Palilula. U razgovoru sa predsednikom opštine Aleksandrom Ždraletom utvrđena je dinamika i obezbeđeni su potrebni uslovi za snimanje na lokacijama u opštini Palilula: Spomen park „Bubanj“, Bugarsko groblje, prostor oko železničke stanice, crkva Sv. Petke, Inžinjeriska kasarna, Osnovna škola „Kralj Petar Prvi“, park i spomenik Avijatičarima, Bogoslovija i Hilandarski metoh, Crkva Sv. Nikole, Staro groblje, Manastir Sv.Trojice u Gabrovcu, planina Seličevica, panorama opštine Palilula, aktivnosti izviđača na Bubnju…Sa ekipom filma, u realizaciji radnog snimanja na projektu, učestvovali su i zamenik predsednika opštine Nikola Božić, koordinator projekta u opštini Palilula Jovica Damjanović i novinar-autor EKOpolis mreže Dragan Vidojković. Snimanje je narednih dana nastavljeno u opštini Pirdop u Bugarskoj.\nSnimatelj Dragan Đorđević i novinar-producent Maja Rajčić kažu da će dokumentarni film (radni naslov) „Kulturno nasleđe Pirdopa i Palilule“ predstaviti najznačajnije turističke i kulturne potencijale dve partnerske opštine. Planirano je, u okviru projekta, da se ovo ostvarenje prikaže na video panelima koji će biti postavljeni u opštini Palilula. (EKOpolis)


Čolaković Miće Rodoljub Roćko\nIstaknuti revolucionar jugoslovenskog radničkog pokreta, državnik i publicist. Aktivan član KPJ od njenog osnivanja, i dugogodišnji član njenih rukovodećih tijela. Bio je član Savjeta Federacije.\nOd trenutka stupanja u Partiju, nikad se nije našao van njene akcije, bilo da je u svojoj rodnoj Bijeljini, u Zagrebu na studijama ili u nekom drugom mjestu. Kada je režim vladajuće buržoazije "Obznanom" zabranio rad KPJ i počeo progon komunističkih i radničkih boraca, Čolaković je s Alijom Alijagićem i drugim mladim komunistima osnovao organizaciju "Crvena pravda". Ogorčeni na "Obznanu" kao akt bezakonja i nasilja, oni su smatrali da na teror valja odgovoriti terorom, pa su u svoj program unijeli i individualni teror kao sredstvo klasne borbe, iako Partija nikad nije odobravala takav stav. Organizirali su atentat na ministra unutrašnjih poslova Draškovića, u kome je učestvovao i Rodoljub Čolaković. Atentat je izvršio Alija Alijagić, koji je zbog toga osuđen na smrt, i potom obješen. Čolaković je osuđen na 12 godina robije. Kaznu je izdržavao u robijašnicama u Lepoglavi, Sremskoj Mitrovici i Mariboru. Tamnički zidovi i samica nisu mogli ugušiti želju za borbom niti spremnost da se do kraja žrtvuje za pobjedu ideala revolucije. U teškim uvjetima tamničkog života, Čolaković, zajedno s ostalim osuđenim komunistima, organizira borbu, štrajkaju glađu i bore se za podnošljivije uvjete robijanja. Cilj im je bio da sačuvaju snagu da bi, posle robije, bili spremni da nastave borbu van kaznione. Na robiji su organizirali ilegalni "Crveni univerzitet", na kojem se učilo, prevodilo, idejno i politički osposobljavalo. Sa svojini starijim drugom i suborcem, Mošom Pijade, preveo je I tom Marksova Kapitala i Bedu filozofije, a sam Lenjinovu Državu i revoluciju i neka druga dijela klasika naučnog socijalizma. U Mariborskoj kaznioni se sreće s metalskim radnikom, komunistom Josipom Brozom Titom, s kojim će po izlasku s robije surađivati u najvišem rukovodstvu KPJ, proći najdramatičnije trenutke jugoslovenske revolucije, dožive-ti radosti njene pobjede i nastaviti da gradi novo društvo — socijalističku zajednicu ravnopravnih naroda i narodnosti Jugoslavije.\nPosle izlaska s robije (oktobra 1932), obavljajući zadatke koje je preuzeo u dogovoru s Brozom i Vujovićem, izvjesno vrijeme je boravio u Bijeljini, a zatim u Zagrebu i Beogradu, povezujući se s istaknutim komunistima, a potom je bio prinuđen, početkom 1933. godine, da emigrira, jer mu je zbog stalnog nadzora policije bilo onemogućeno da obavlja partijske i revolucionarne zadatke. Po nalogu CK KPJ, otišao je u Sovjetski Savez, i u Moskvi je završio aspiranturu na Međunarodnoj "Lenjinovoj školi". Kasnije je bio uključen u rad rukovodećeg aktiva u Moskvi, koji su sačinjavali istaknutiji jugoslovenski komunisti. Prilikom održavanja VII kongresa Kominterne, po nalogu CK KPJ, bio je određen da pomogne članovima delegacije KPJ na VII kongresu; u tom svojstvu učestvovao je gotovo na svim sjednicama delegacije KPJ koje su držane u Moskvi tokom jula i augusta 1935. godine, a prisustvovao je i radu samog Kongresa.\nKrajem 1935. godine, dobio je zadatak da, kao instruktor CK KPJ, pođe na ilegalni rad u zemlju i bavi se ideološkim obrazovanjem kadrova, s tim da s njima, u obliku kursova i predavanja, prorađuje partijske materijale, a posebno odluke VII kongresa KI. Međutim, zbog masovnog hapšenja komunista krajem te godine i početkom 1936, gotovo u cijeloj zemlji, njegov odlazak je bio pomjeren sve do leta 1936. godine. Za to vrijeme učestvovao je u radu Centralnog komiteta, čije je sjedište bilo u Beču, pomagao je Vladimiru Ćopi ću u uređivanju "Proletera", a aprila te godine učestvovao je na Plenumu CK KPJ. Krajem juna 1936. godine, preko ilegalnih veza došao je u Split, gdje je ostao oko dva mjeseca pomažući na ideološkom obrazovanju članova Pokrajinskog komiteta i još nekih istaknutijih komunista iz Dalmacije. S njima je održao dva kursa s tematikom "Iz osnova marksizma" i partijske izgradnje. Slične zadatke s članovima Pokrajinskog komiteta u Zagrebu omela je nova provala koja je zahvatila i dio partijskog rukovodstva. Posle povratka u Beč, sredinom augusta, postaje član kolektivnog rukovodstva KPJ (zajedno s Adolfom Mekom i Sretenom Žujovićem), u vrijeme kad su članovi Politbiroa bili pozvani u rukovodstvo Kominterne da bi rješavali nastale probleme u KPJ zbog pojave novih grupaških i frakcionaških borbi i pogoršanja položaja KPJ u Kominterni. Septembra iste godine odlazi u Pariz, a potom u Brisel, gdje prisustvuje Svjetskom kongresu naroda za mir. Krajem oktobra ponovo dolazi na ilegalni rad u zemlju, da pomogne partijskom rukovodstvu u Sloveniji i Hrvatskoj na provođenju linije narodnog fronta. Pošto mu je policija ušla u trag već posle nekoliko dana posle dolaska u Ljubljanu, bio je prinuđen da se povuče u ilegalnost, a krajem novembra otišao je iz zemlje. U međuvremenu je postao član Politbiroa novog rukovodstva koje je imenovano u Moskvi na čelu s Gorkićem kao generalnim sekretarom Partije, i Josipom Brozom Titom, koji je odgovarao za rad Partije u zemlji. Posle prenošenja sjedišta CK KPJ iz Beča u Pariz (početkom 1937. godine), Čolaković je određen za urednika "Proletera" i "Klasne borbe", a kasnije je obavljao i dužnost organizacionog sekretara i pomagao generalnom sekretaru u općem rukovođenju Partijom. Obnavljajući funkciju člana najužeg partijskog rukovodstva, Čolaković je od septembra do novembra te godine boravio dva mjeseca u Španiji, a krajem decembra iste godine Tito ga je uputio da obavi važne partijske zadatke u zemlji, s partijskim rukovodstvima u Hrvatskoj, Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori. U međuvremenu, dok je boravio u zemlji, s obzirom na situaciju u partijskom rukovodstvu i krizu njenog položaja u Kominterni, iz Kominterne je stigao nalog da se Čolaković opozove iz rukovodstva. Međutim, Tito je Čolakovića i dalje zadržao, a tu odluku je sproveo tek krajem marta 1938. godine, kada je odlučio da formira novo, Privremeno rukovodstvo KPJ u zemlji. Shvaćajući teškoće koje su nastale za Partiju, i da ničim ne bi otežao njen položaj, Čolaković to vrijeme koristi da piše poznatu knjigu "Kuća oplakana", u kojoj je iznio istinu o životu, stradanjima i borbi komunista u robijašnicama Jugoslavije; surađivao je u partijskim i drugim listovima, a u dogovoru s Titom, maja 1939. godine, odlazi na rad u zemlju. Kako bi se legalizirao u momentu početka drugog svjetskog\nrata, prijavio se policiji, proveo je oko pola godine u zatvoru, a posle sudskog procesa, krajem februara 1940, u nedostatku dokaza, bio je oslobođen optužbe i interniran u rodno mjesto, Bijeljinu. Tokom 1940. i 1941. godine, po nalogu CK, ponovo se uključuje u rad partijskog rukovodstva, najprije u rad odjeljenja za Agitaciju i propagandu PK KPJ za Srbiju, gdje je radio na organiziranju kursova i održavao predavanja za komuniste, a potom je poslat na rad u redakciju "Borbe", koja je trebalo da bude pokrenuta sredinom 1941. godine.\nU novoj Jugoslaviji, Čolaković nastavlja revolucionarnu bitku na novim frontovima i u novim uvjetima u izgradnji socijalizma. Vrši odgovorne funkcije u društvenom i političkom životu Bosne i Hercegovine i Jugoslavije. Biran je za prvog predsjednika vlade BiH, za ministra prosvjeta u vladi FNRJ i potpredsjednika SIV-a. Bio je poslanik Savezne i republičke skupštine u više saziva. Biran je za člana CK SKJ i CK SK BiH. Bio je član Predsjedništva Saveznog odbora SSRNJ i Centralnog odbora SUBNOR Jugoslavije. Član je Savjeta Federacije.\nAktivno se bavio književnošću i publicistikom. Bio je član je Saveza književnika Jugoslavije. Među velikim brojem objavljenih knjiga i prijevoda, najznačajniji su mu memoarski zapisi "Kazivanja o jednom pokoljenju" (tri knjige) i "Zapisi iz oslobodilačkog rata" (pet knjiga). "Zapisi iz oslobodilačkog rata", zajedno s kasnije napisanim djelom "Kazivanja o jednom pokoljenju", predstavlja, u stvari, jedinstveno djelo o pokoljenju koje se pripremalo i prekaljivalo za revoluciju u surovim uvjetima kapitalističke Jugoslavije, u njenim kazamatima, i na poprištima borbe, i o ljudima koji su tu revoluciju vodili u oslobodilačkom ratu. Osim ovih djela, Čolaković je napisao i knjige "Španija u plamenu" (1937), "Utiske iz Indije" (1954. godine), "Susreti i sjećanja" kao i niz tekstova i rasprava u pojedinim časopisima. Stajao je na čelu Redakcije za pisanje "Pregleda istorije SKJ" i učestvovao u njegovoj izradi. Baveći se, još iz robijaških dana, prevođenjem djela klasika marksizma, ujedno je obavljao i dužnost predsjednika Redakcije za prvo naučno izdanje sabranih djela Marxa i Engelsa u našoj zemlji.\ntitanik @ 12:11 | Komentiraj | Komentari: 1 | Prikaži komentare


Upozorili na haos: Odloženo aktiviranje nove 5G usluge - Biz - B92.net\nKompanije AT&T i Verajzon odložiæe aktiviranje nove internet usluge blizu nekih aerodroma.\nIzvor: Tanjug sreda, 19.01.2022. | 09:00\nDo takvog poteza je došlo pošto su najveæe amerièke avio-kompanije izrazile zabrinutost da bi usluga poremetila rad ureðaja na avionima, što bi dovelo do velikog otkazivanja letova.\nOdluka je objavljena pošto je administracija predsednika SAD Džozefa Bajdena pokušala da posreduje u postizanju dogovora izmeðu telekomunikacionih kompanija i aviokompanija povodom uvoðenja nove 5G usluge, koja je u sredu trebalo da poène u SAD, prenosi Glas Amerike. Aviokompanije žele da se spreèi korišæenje nove usluge na oko 3,2 kilometara oko aerodromskih pista.\nKompanija AT&T je saopštila da æe odložiti ukljuèivanje novih telekomukacionih tornjeva blizu pista na nekim aerodromima, i da pokušava da reši spor u saradnji sa federlanim regulatorima.\nPotom je Verajzon naveo da æe pokrenuti nove elemente svoje 5G mreže, ali je kompanija dodala da je dobrovoljno odluèila da ogranièi svoju 5G mrežu oko aerodroma. Verajzon je okrivio kompanije i Federalnu upravu za avijaciju (FAA) navodeæi da nisu uspeli da reše pitanje "5G navigacije oko aerodroma", iako novi 5G sistem funkcioniše u više od 40 zemalja.\nAktiviranje nove 5G usluge, planirano za poèetak decembra, odloženo je veæ dva puta.\nIzvršni direktori velikih amerièkih putnièkih i kargo avio-prevoznika uputili su pismo na adrese više državnih institucija u kojem su izrazili zabrinutost za bezbednost letova od srede, kada je kompanije AT&T i Verajzon trebalo da poènu sa uvoðenjem usluge 5G mreže. Oni su u pismu upozorili da avijaciji preti "katastrofalna" kriza, jer bi nova C-Band 5G usluga mogla da uèini znatan broj širokotrupnih aviona neupotrebljivim, da izazove "haos" na letovima u SAD i da bi "desetine hiljada Amerikanaca mogli da ostanu zaglavljeni na aerodromima u inostranstvu".\n"Osim ako naše glavne vazdušne luke ne budu rašcišæene za letove, ogromna veæina putnièkih i teretnih aviona æe u suštini biti prizemljena", napisali su izvršni direktori Ameriken erlajnsa, Delta erllajnsa, Junajted erlajnsa, Sautvest erlajnsa i drugih kompanija u pismu, preneo je Rojters.\nFAA je upozorila da bi potencijalno mešanje frekvenci moglo da utièe na osetljive instrumente u avionu i da znatno ometu letaèke operacije pri slaboj vidljivosti.\nAT&T i Verajzon, meðutim, tvrde da njihova tehnologija i oprema ne remete elektroniku aviona i da se bezbedno koriste u brojnim drugim zemljama.\n45m² 29.000€, Beograd, Zemun, Kalvarija, Mozerova


IZDAVANJE LIČNE KARTE BIH DRŽAVLJANIMA Izdavanje lične karte, dokazivanja identiteta i drugih činjenica, ostvarivanje ličnih prava građana.\nZAMJENA LIČNE KARTE BIH DRŽAVLJANIMA Zamjena lične karte, radi isteka važenja ili promjene podataka, ostvarivanje ličnih prava građana.\nIZDAVANJE LIČNE KARTE ZA STRANCE SA ODOBRENIM STALNIM BORAVKOM U BIH Ostvarivanje ličnih prava stranaca sa odobrenim stalnim boravkom\nZAMJENA LIČNE KARTE ZA STRANCE SA ODOBRENIM STALNIM BORAVKOM U BIH Ostvarivanje ličnih prava stranaca sa odobrenim stalnim boravkom\nUVJERENJE O NE/POSJEDOVANJU LIČNE KARTE Ostvarivanje ličnih prava građana radi regulisanja statusnih i drugih pitanja\nUVJERENJE O TAČNOSTI JEDINSTVENOG MATIČNOG BROJA Ostvarivanje ličnih prava građana\nUVJERENJE O PREBIVALIŠTU Pribavljnje uvjerenja o činjenicama radi ostvarivanja prava građana.\nPOTVRDA O IDENTITETU Dokazivanje činjenica radi ostvarivanja prava građana.\nPRIJAVA/ODJAVA PREBIVALIŠTA Ostvarivanje ličnih prava građana, slobodan izbor prijave ili odjave prebivališta ili boravišta.\nDODJELJIVANJE JEDINSTVENOG MATIČNOG BROJA Određivanje jedinstvenog matičnog broja novorođenoj djeci i licima kojima nije ranije dodijeljen jedinstveni matični broj..\nPROMJENA SPOLA I UTVRĐIVANJE IDENTITETA Ostvarivanje ličnih prava\nPREBACIVANJE SLOVA STRANOG ALFABETA Prebacivanje slova X, Y, Q i W u slova koja se koriste u ćiriličnoj azbuci (za srpski jezik), odnosno u slova koja su definirana zvaničnim jezicima i pismima koja su u upotrebi u Bosni i Hercegovini.\nPROMJENA LIČNOG IMENA ILI SAMO IMENA ILI SAMO PREZIMENA Ostvarivanje ličnih prava\nPONIŠTENJE LIČNE KARTE Poništavanje lične karte državljaninu koji je izgubio licnu kartu ili mu je licna karta ukradena, uništena ili je na bilo koji drugi nacin ostao bez nje, radi ostvarivanja i zaštite prava građana.\nPOVRAT VIŠE ILI POGREŠNO UPLAĆENIH SREDSTAVA Da se omogući stranci povrat sredstava zbog greške u uplati.\nPONIŠTENJE VOZAČKE DOZVOLE Poništavanje vozačke dozvole\nOGLAŠAVANJE NEVAŽEĆOM SAOBRAĆAJNE DOZVOLE Poništava se i proglašava nevažećom predmetna saobraćajna dozvola kako bi se omogućilo stranci izdavanje nove potvrde o registraciji.\nOGLAŠAVANJE NEVAŽEĆIM REGISTARSKIH TABLICA Poništavaju se i proglašavaju nevažećim predmetne registarske tablice kako bi se omogućilo stranci izdavanje novih.\nOGLAŠAVANJE NEVAŽEĆOM POTVRDE O VLASNIŠTVU Poništava se i proglašava nevažećom predmetna potvrda o vlasništvu kako bi se omogućilo stranci izdavanje nove potvrde o vlasništvu.\nOGLAŠAVANJE NEVAŽEĆOM POTVRDE O REGISTRACIJI Poništava se i proglašava nevažećom predmetna potvrda o registraciji kako bi se omogućilo stranci izdavanje nove potvrde o registraciji.\n261 - 280 od 333


Kako da izgledate 20 godine mlađe: poznata naučnica otkrila čudesan recept za podmlađivanje | Lepota i dobre navike | Pro-age\nKako da izgledate 20 godine mlađe: poznata naučnica otkrila čudesan recept za podmlađivanje 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n10.06.2019. / 15:27\nPrema holističkoj naučnici Roxy Dillon procesu starenja treba da pristupimo na hormonskom i ćelijskom nivou! Ona nam daje recepte i savete za prirodne mešavine koje će pomoći da izgledate čak 20 godine mlađe...\nGodine koje smo proživeli ne moraju ostaviti trag na našem telu, tvrdi britanska naučnica RoxyDillon. Kako zaustaviti vreme opisala je u svojoj knjizi Prirodno mladi.\nNebrojeno puta smo ponovili da se lepota ogleda spolja, ali da se kroji iznutra. A koje je unutrašnje mehanizme potrebno pokrenuti da bismo se istovremeno pomladili iznutra i spolja, savetuje Roxy Dillon, britanska neuropsihološkinja i neuronaučnica koja je kao šestogodišnjakinja recitovala "abecedu" vitamina, u 13. je počela izrađivati prirodnu kozmetiku za negu kože i kose, a od 1979. godine bavi se nutricionističkom, ortomolekularnom i herbalnom terapijom.\nNjen program Bio-Young spoj je njene lične posvećenosti, znanja i veština i najnovijih naučnih istraživanja o tome što se događa kada starimo. Svojom praksom prirodnog podmlađivanja Roxy Dillon pomogla je hiljadama klijenata preokretanjem procesa starenja. "Moj cilj je aktivirati putove kojima se preokreće proces starenja i održavati ćelijsku i hormonsku funkciju na nivou mlade osobe", piše Dillon u uvodnom delu svoje nove knjige Prirodno mladi.\nKada je reč o lepoti, Roxy Dillon ne razmišlja samo o spoljnim promenama, o borama ili mlohavosti kože. Ona se fokusira na procese koji se odvijaju puno dublje, ispod onog vidljivog. Objašnjava kako starenjem svaki sloj kože postaje oslabljen i strukturalno poremećen, od gornjeg sloja do najdubljih slojeva masnoće.\nLokalna sredstva, kao što su, na primer, derivati vitamina A i prirodni vitamin E, mogu obnoviti i popuniti epidermu i površinu kože učiniti glatkom i manje naboranom. Ali starenje se ne zaustavlja na gornjim slojevima kože, ističe Dillon. „Ono jako troši njene dublje slojeve, što uzrokuje pojavu nepogrešivih znakova koje nikakva šminka ne može prikriti i koje može popraviti samo borba na ćelijskom i hormonskom nivou.“\nDrugim rečima, Dillon se ne bavi time kako izgledati i činiti se mlađim korišćenjem površinskih, kozmetičkih mešavina. Prema njenim nutricionističkim savetima i tretmanima za negu, izgledati i osećati se mlađe rezultat je biološkog preokretanja procesa starenja. Naime, cilj njenog Bio-Young programa je vratiti telu ćelijsku i hormonsku funkciju na nivo tridesetogodišnje osobe, u vreme kada smo na vrhuncu vitalnosti.\nNakon tog perioda nastupa ćelijsko starenje, što znači da se ćelijske funkcije više ne izvršavaju istom brzinom i delotvornošću kao u mladom telu. To uzrokuje genetske promene, čija posledica mogu biti bolesti poput raka, ali i promene u proizvodnji kolagena i elastina, što uzrokuje bore. Hormonsko se, pak, starenje odnosi na smanjenje količine glavnih hormona u našem organizmu i može negativno uticati na naš izgled, energiju i seksulani nagon.\nOve obe vrste starenja odvijaju se istovremeno i međusobno utiču jedna na drugu. Ali kada dođe do poboljšanja, ono se takođe događa istovremeno. A dobrobiti ćelijskog i hormonskog pomlađivanja prvo ćemo uočiti upravo na koži jer se njene ćelije brzo obnavljaju.\nIako se program prirodnog podmlađivanja može prvo odraziti na spoljnu lepotu, svi saveti ove holističkenaučnice zapravo imaju dalekosežnije posledice za revitalizaciju celog organizma. I to samo pomoću prirodnih i proverenih sastojaka - negujući se spolja i iznutra celovitim biljkama, hranom i prirodnim dodacima ishrani. Materijama koje se upotrebljavaju hiljadama godina, a čije su snažne podmlađujuće spojeve otkrila i potvrdila savremena naučna dostignuća.\nKada pričamo o mladolikom izgledu, ne možemo zanemariti kolagen i elastin čiji nedostatak kožu čini mlohavom, opuštenom i naboranom. Ako želimo promeniti takav izgled, Dillon tvrdi da je potrebno stimulisati ćelije koje se zovu fibroblasti, čija je uloga sinteza kolagena, elastina, keratina i drugih strukturnih delova kože. A kako bismo aktivirali i zaštitili fibroblaste i ostvarili brz i vidljiv učinak regeneracije i pomlađivanja, potrebno je ishranu obogatiti antioksidansima koji se nalaze u borovnicama, goji bobicama, šipurku, spanaću, jagodama, suvim šljivama, brokoliju, kurkumi i zelenom čaju.\nUz konzumiranje, antioksidanasa možemo na kožu naneti putem prirodnih mešavina, a jedan od najdelotvornijih je eteričnouljeruzmarina čiji aktivni sastojci prodiru u sloj derme, gde podstiču fibroblaste na proizvodnju kolagena i elastina. Takođe, ruzmarin ima neverovatna svojstva protiv fotostarenja i hronološkog starenja. Od ostalih moćnih antioksidansa, Dillon ističe vitamin C, likopen i beta-karoten (koji su udelotvorniji u kombinaciji sa vitaminom E), ovas, kokosovo ulje i ulje crvene palme.\nUlje crvene palme: Umešajte po 30 kapi eteričnih ulja ruzmarina, eukaliptusa i kopra u 100 grama ulja crvene palme (ili kokosovog ulja).\nOvseni piling: Sameljite 100 - 250 grama ovsenih pahuljica u fini prah pa ga koristite kao piling za stimulaciju fibroblasta.\nRecept Hormoni Koza Starenje Bore matične ćelije


ALCA TUS KANALICA APZ9 650 | Mimaks Kupatila Beograd\nALCA TUS KANALICA APZ9 650\nŠifra artikla: 07879\nŠifra proizvođača: 07879\nALCA PLAST TUŠ KANALICA APZ9 650\nAlcaplast je osnovan 1998.-e godine kao porodična firma. Trenutno ima 11 podružnica u inostranstvu i izvozi u preko 70 država. Najveći je proizvođač sanitarnih sistema i Centralnoj i Istočnoj Evropi. Na površini od preko 60,000m2 se proizvodi više od 600 proizvoda - ventili, sifoni, ugradni sistemi, tuš kanalice, WC daske i drugi proizvodi.\nAlcaplast se brzo razvija, zahvaljujući visokom kvalitetu i atraktivnim Alca premium proizvodima koje je dizajnirala kompanija i za njih dobila brojne nagrade. Red Dot Nagrada 2014 za FLAT kolekciju tipki ili nagrada IF Design 2018 za bez-kontaktne tipke NIGHT-LIGHT.\nPo treći put zaredom, kompanija je odbranila svoju poziciju među 100 najuspešnijih čeških preduzeća na takmičenju Najboljih 100 Češke. U 2019-oj godini vlasnici Alcaplasta, suprug i supruga Radka Prokopova i František Fabičović - osvojili su prestižnu nagradu u Češkoj Republici EY Preduzetnik 2018 Godine.\nAlcaplast proizvodi se koriste i u novogradnji i u renovacijama. Tehnički stručnjaci Alcaplasta naglašavaju pouzdanost svih proizvoda. Svima je testiran kvalitet pre nego što napuste fabriku u Breclavu.\nCilj Alcaplasta je da stvori proizvode koji pouzdano rade, zadovoljavaju zahteve kupaca i poboljšavaju kvalitet života.\nAlcaplast pripada partnerima Asocijacije Profesionalnih Veletrgovaca.\nBrend Alca Plast\nMaterijal Pvc / Inox\nZemlja proizvodnje Ceska\nTUŠ KANALICA 22297\nALCA TUS KANALICA CRNA 550mm APZ10\nTUŠ KANALICA 22298\nALCA TUS KANALICA CRNA 650mm APZ10\nTUŠ KANALICA 22299\nALCA TUS KANALICA CRNA 750mm APZ10


Foto: Printskrin Isntagram/cecaraznatovic\nNaime, Ceca je na pomenutoj društvenoj mreži objavila snimak iz vile na Dedinju, na kojem vidno raspoložena u društvu porodice i prijatelja, ali i Anastasijinog dečka, fudbalera Nemanje Gudelja, nazdravlja ćerki.\n- Srećan rođendan, Taso. Živeli - poručili su uglas okupljeni, dok Anastasija ne skida osmeh sa lica.\nNa stolu ispred Anastasije se nalaze crvene ruže, na kojima je ispisano "Volim te", pa se pretpostavlja da je slavljenica ovaj poklon dobila od momka.\nNemanja je u Beograd došao juče sa porodicom, sestrom Vanjom i bratom Dragim, a večeras je upoznao Cecu i Veljka.\nCecina naslednica će rođendan proslaviti u sredu, u jednom prestoničkom restoranu uz porodicu, prijatelje i saradnike, a svaki detalj je brižljivo birala kako bi sve bilo savršeno.\nTASA - VLASNICA SALONA: Naslednica Cece Ražnatović pokrenula biznis\n10. 05. 2022. u 10:33\nMALI ŽELJKO ŠALJE PORUKU ANASTASIJI: Ceca objavila snimak koji je sve oduševio\n04. 05. 2022. u 09:31\nAnastasija Ražnatović Svetlana Ražnatović Ceca


Skupština Hrvatskoga radioamaterskog saveza - Radioklub slijepih "Louis Braille"\nSkupština Hrvatskoga radioamaterskog saveza\nKreirano: 19 Travanj 2009\nPredsjednik kluba Savo Golić, 9A2GS, sudjelovao je u radu redovne i izborne Skupštine HRS-a, održane od 17. do 19. travnja 2009. u Kraljevici. Također je članovima Skupštine predstavio rad našega kluba u prošloj godini.\nZajedno sa Višnjom, 9A6LVB, družio se na hamfestu sa radioamaterima Lijepe naše.


Treba lepo pročitati ovu vest. AV kaže ono što je očigledno: da neće biti tajnog rešenja ovog problema, već će to rešenje, koje u konačnoj varijanti naravno neće moći da bude tajna, samo biti servirano na tanjiru bez da se iko išta pita. Znači sve one najavljivane debate, grupe, institucije koje će biti uključene u rešavanje tog problema, postizanje nacionalnog i svakog drugog konsenzusa - zaboravite. Rešenje će biti servirano!\nVucicu zasto svaki dan pricas istu pricu.Dosadio si i bogu i narodu.Ti nemas pravo da ucenjujes i plasis narod Srbije.Ako moze nesta dobro da se uradi da ali ne plasenjem i ucenama.Kosovo nije od juce problem i ti nisi takj dusebriznik da to po svaku cenu resis,jedino ako si se upetljao u neka obecanja pa sad neznas kako da se izvuces.\nVuciicu@ Ti nisi SMEO uopste da sae upustas u BILO kakve pregovore oko Kosova. Tacka, oko toga nema pregovora jarane moj. To se tako ne radi druze moj i ti si naivan ko francuska sobarica,. Kosovo je sa izgubljeno ,oteto bilo kako da kazes ali ima poslije uvijek,To se ceka prilika uletis ,lapis ,vratis i zadrzis .Kako ? `` pa vojno nema ti druge,cuj kako .Poliitckim putem NIKAD necete dobiit nazad to, E sad okolnosti ovakve ili onakve danas ili sutra za 100 godina ne bitno ali ideja mora da bude jasna.A to vam svima izmice. Izdajnici.\nBaron Minhauzen iz Bulevara Ratka Mladica. Dolazi vreme polaganja racuna. Nece pomoci botovi i sendvici.\nNa stranu odvratno glumatanje i patetika kojim je obilovala ova konferencija za stampu, ono sto mi se zaista gadi, je sto je 90% vremena utrosio na pljuvanje prethodnih i svaljivanje krivice na njih za sve ono sto su on i njegove kolege devedesetih zas...e! Sramotno je sto to radi Predsednik drzave, koji bi morao da bude neutralan i nikako ne koristi funkciju u stranacke svrhe!\nDa mi rascistimo neke stvari. Da li je ono potpisivanje Briselskog sporazuma, 2013-te, usledilo nakon sto je upoznata javnost, nakon sto je se trazio nekakav dogovor i odobrenje javnosti? Kada je nakon tog potpisivanja , iza ledja javnosti , doslo na red da se resavaju posledice, tek sada cemo imati sve informacije, biti upoznati sa politickim, socijalnim i ekonomskim posledicama-posledice samostalnog donosenja odluka. I eto coveka koji nas "iskreno i javno"upucuje da se bavimo posledicama koje se uopste ne mogu promeniti. A zasto se ne bi pozabavili uzrocima? Ova velikodusnost Vucica je prosto smesna. I toliko obmanjujuca, zaklanjujuca iza svrsenog cina.\nKosovo u sadasnjim granicama jednostavno predati Albancima i priznati ga kao drzavu. Ako hoce i Presevo, dati im ga. Omoguciti medjutim preseljenje Srba sa Kosova u Srbiju za sve one koji to hoce. Teritorija Kosova nije u nasem kosovskom zavetu, kosovski zavet ne znaci da se mi kao narod moramo vezati za teritoriju, nego za ideju. Mi nemamo nikakvu ideju vise na teritoriji Kosova. Tamo zivi neka druga civilizacija. Da li treba da ulazimo u Evropsku Zajednicu? Odgovor je NE. Da li treba da dopustimo strancima da kupuju kuce na teritoriji Srbije? Odgovor je NE. Da li treba da saradjujemo privredno i kultruno sa svim svetom ukljucujuci i EU? Odgovor je DA.\nZnači, svi dosadašnji razgovori su bili javni, a koga god upitam o čemu se to toliko pregovara, niko pojma nema.\nTo sam se i ja pitala: zasto g.Predsednik nije podnosio izvestaje Skupstini, posle tolikih sastanaka mi nemamo pojma o cemu je tacno bilo reci i sta je potpisano.A sad pita narod i opet sazaljeva sebe, njemu je najteze. Jao nama.\nBravo majstore, otkrio si rupu na saksiji! Pa sigurno TI neces pisati resenje za Kosovo! Ti ces samo da potpises to resenje pa ce nas Evropska unija obavestiti, jer tebi nista vise ne verujemo! Zato, potpisi sta ti se da i raspisuj izbore!\nSaksija je bušna od kad je Tito proglasio KIM pokrajinom.\nAko i jela pravis Cecilijo@ kao ove komentare onda ti nista ne valja posao, kao uostalom i Vucicu! Tito je pravio Ustav da niko nikoga ne jasetj. za pametne ljude, ali mi se toga nismo pridrzavali pa smo jos jace pritisnuli ostale nacije i narode! I!! Sta se desilo sa takvom politikom!? Svi su otisli od nas, cak i pokrajina Kosovo i Metohija! ZBOG VASE POGRESNE POLITIKE Cecilijo! Nije ceo svet blesav a jedino VI trenutni vlastodrsci najpametniji! VI BRE NE MOZETE NI SA VLASTITOM DEMOKRATSKOM OPOZICIJOM SRBIJE ZAJEDNO, Vi mrzite ceo svet i pola Srbije, zato pokusavate da otkrijete rupe na saksijama i eventualno okrivite nekog treceg, kao sto si ti jadnice pokusala! Ako ti ne razumes ovo sto sam pisao, razumece tvoja deca i unuci! Pozdrav Cecilijo.\n@Cecilija... pogledaj kako mnogo vece i mocnije drzave u svetu daju svojim pokrajinama, kantonima i kako ih vec sve nazivaju, pa cak i gradovima pravo da sami uredjuju, pa cak i ekonomski ojacavaju zarad naroda koji u njoj/njima zive... ali sve to je uredjeno dobrim i jakim Ustavima koji se ne menjaju da bi pokrajinama bilo jos gore vec dopunjuju novim trendovima zivota kako u pokrajinama tako i u celoj drzavi... to je i Tito uvideo i i dao im veca prava ali to nije znacilo da imaju pravo da se otcepe, da traze da budu drzava, a pogotovo da na takve nazovi sporazume bilo ko stavi potpis na predaju dela teritorije Jugoslavije.... dokaz tome je da se vode pregovori i da nisu imali pravo tako da nazovem po Titovom Ustavu da se otcepe i postanu drzava.\nNećemo ništa znati, kao što ne znamo šta je dogovoreno do sada u Briselu, kao što su svi ugovori sa "stranim investitorima" tajni, ne znamo čak do kraja ni šta piše u rezoluciji 1244 kada je dotični bio ministar. Osoba koja nikada ne govori istinu ne treba verovati ni reč.\nA resenje za Karlovac, Karlobag...\nTo je bilo resaavano Planom Z4 kada su radikali(naprednjaci) trazili od Srba u Krajini da se ne prihvati i ne potpise.\nNajnesposobniji lider srpske države od Časlava Klonimirovića do danas. Oduvek je želeo da uđe u istoriju, i uspeo je, tako će ga pamtiti.\nGrađani će sve znati kada nestanete sa političke scene.\n...a onda ce onih "55%" Srba koji su glasali za Vucica i kleli se u njega, da se odjednom predstavljaju kao njegovi zestoki protivnici, "koji ga nikada nisu voleli", isto kao sto se desilo posle Milosevicevog pada!!!\nMa ko tebi jos ista veruje.ugasili ste nase institucije na severu kosova ,sve sto kazete lazete,dosta vise.uradi ono sto si obecao zapadu i ne lazi vise!!!!\n75 %građana nisu ovce, oni znaju sve. Ostalih 25 % su tvoja slamka spasa i njima prodaji maglu.\nZašto samo novinari sa Pink i Studija B postavljaju pitanja?Neozbiljno i veoma amaterski je da ovako očito jedan od vodećih državnika sam sebi namešta sopstveno obraćanje za javnost i medije po ovako ozbiljnom pitanju i u ovakvom ozbiljnom trenutku,stvarno degutantno i jadno izgleda.\nMAJSTORE,ko TEBI VERUJE!?KO!?Bre,TI samome sebi ne veruješ,svaka,ama,svaka tvoja izjava kontradiktorna je sebi već posle jedne desetinke sekunde!BRE!Baron Minhauzen je beba u odnosu na tebe,Pinokio je anđeo!I SAMO da znaš,SMARAŠ!\nNaravno,da će građani znati.Ali,nije to tebi problem! Tvoj problem je, kako da preveslaš građane iz onog što si pričao u ono što sada pričaš.\nSve ću da radim - sam da ne radim!\nSamo pitam. Kako referendumom da se glasa o Kosovu i Metohiji koje je Ustavom Srbije pokrajina.... znacii za jednu pokrajinu referendum, a sta je onda sa drugom pokrajinom????.... e stvarno ovo je tek vrzino kolo da se jednoj pokrajini dozvoljava referendumom i medjunarodnim potpisima samostalnost i nezavisnost.... stvarno to ne bi smeli da dozvolimo jer isto to pravo ce imati da trazi i druga pokrajina.\nЗашто си до сада крио буквално све,сакрили сте и прећутали медијски чак и потпис на анекс Бриселског из 2015г.?\nBiće teško, neće biti lako, i tako u krug. Ni jednog jedinog slovca o tome kako to kompromisno rešenje eventualno može da izgleda. Sve u svemu, mnogo priče a ništa rečeno nije. Ali vrh svega su "novinarska pitanja", a novinari, zamislite sa "Pink"-a, "Studija B" i ne znam koja je ono bila prva. Lepo su dobili napisana pitanja, to je tako bilo providno da mi je muka više od svega, i oni sebe smatraju novinarima, strašno.\nA sta je sa Pancicevim vrhom. Mene to vise zanima. Vi ni to ne mozete da resite kamoli Kosovo.\nKo je obecao neka ispunjava. Njegov problem. Ne izlazim na referendum ako ga uopste organizuje. Meni uzima deo penzije skoro cetiri godine i on sa tim nije imao nikakav problem, a nije ni kukao. Niti je po tom pitanju raspisivao referendum.\nNarod drugu priču priča,da si to davno obavio! Gde je 1244?\nVeć viđen scenario, referendum koji će pokrade i posle proda priču kako je kao narod odlučio.\nČim kaže da će građani znati sve, to znači da se sve do sada krilo. Zašto se krilo? Zašto se još od 2013. godine krije šta je u Briselu potpisano? Poražavajuće je za državu Srbiju da se na jedan takav, netransparentan način, gde praktično jedan jedini čovek odlučuje o svemu, rešava jedno tako važno nacionalno pitanje. Lično me je sramota i duboko sam ogorčena time što je moja zemlja verovatno jedina zemlja u svetu gde se vlast prema problemu čije bi rešavanje trebalo da bude u cilju zajedničkog interesa, a u šta bi trebalo da budu uključeni najumniji, najobrazovaniji i najpošteniji ljudi, prema tom problemu odnosi sa toliko nonšalantnosti i amaterizma, vođena jedino ličnim pobudama i koristoljubljem.\nVec sest godina se pitanje problema Kosova i Metohije ne raspravlja u Skupstini Srbije.... Naprednjacka vecina nikada to pitanje nije stavila na dnevni red... e bas ce sada Vucic da rspravlja i vodi dijalog sa narodom... ovo je jos jedna prodaja magle jer je sve gotovo ali eto da dobije referendumom za njega licnu korist da ostane i dalje da vlada jer ce uspeti da svoje potpise preda narodu u ruke a on da ima pokrice da mu je narod verovao...\n@ cika Tika Naša skupština codinama ne raspravlja o Kosovu, a žale se što ga Englezi nisu stavili u ovom kvartalu na dnevni red Saveta bezbednosti?!?\nGradjani uvek znaju sve. Ti si primer transparentnosti. Zivio drug Aca,pa da uvedemo i stafetu sledece godine.\nЗа Србију су више учинили волови који су вукли српске топове у ослобађању Косова и Метохије 1912. године, него Александар Вучић!\nNije za poredjenje,manje stete bi verovatno napravio i okupator. Ko je ubio Olivera Ivanovica?\nDa, sve ce biti javno, kao i za Fiat, kao za zelezaru Smederevo, aerodrom, kao za sve ostale trange frange nebuloze koje su do sada radili\nZa dve najvise tri godine?\nTajna je ono što si obećao kada si dolazio na vlast, a sada dolazimo do te tajne odnosno priznanja Kosova I Metohije! Odigrano za oskara koji će ti dodeliti Amerikanci!\nСамо прочитај Устав РСрбије и све ће ти бити јасно!\nSto se Kosova tice tu nema mnogo dilema,to si isporucio,nego sada da razjasnimo sta je sa Presevskom dolinom,jer kako si dobro ,,pregovarao" sada imaju smelosti da postave zahtev za deo Srbije.\nGreskom prebacim na ovo glumatanje i bas u tom momentu ovaj spomenu most u Backom Monostoru.Za one koji ne znaju,a mnogo ih je to je most duzine 10metara i zove se Ceska cuprija koju su ovi naucnici pocelu da sredjuju pre 15 meseci.Raskopali priĺaz mosu sa obe strane,poceli sa nekim betonom i ostavise tako.Sto ce reci most koji je "radio" decenijama zbog ovih sposobnih nije u funkciji 15 meseci.Sve sama laz,laz i nista drugo osim lazi.\nE to je uspeh😂😂\nSačuvati naše crkve i rešiti pitanje imovine. Treba ostvariti dugovečan mir između Srba i Albanaca.\nTo je cilj, imovina. Da se vrati nasim ljudima oteta imovina, drzavi njena... Mi kao kapitalisti, i to se moramo postaviti u ocima medjunarodne zajednice kao veci kapitalisti od njih, treba da sve svedemo na kapital, a onda neka im ono sto su otkupili.\nVlada je duzna da gradjanima saopsti sta ce se preduzeti po pitanju Srpskog Kosova!\nTo je stogodišnji problem.\nSvako ima prava - na moje mišljenje!\nMolim vas dajte to Kosovo vec jednom. Bili biste korisniji tom narodu kada biste saradjivali sa Kosovskom drzavom nego ovakos sto se kao nesto durite i kao pretite a niko vas i ne primecuje!\n" dajte TO Kosovo" .., e jado jadni, daj TU Vojvodinu kome hoces.\nZajednički interes i Srba i Albanaca je da se prekine vrzino kolo, i da se pokuša da se dođe do nekog boljeg rešenja od sadašnjeg, jer status quo ne nudi nikakvu bezbednost i boljitak.\nU prevodu "Uradili smo sve sto smo mogli ali nista nismo dobili, tj.dzaba smo pregovarali"\nKao i uvek s njim: procitajte sta je rekao i znajte da ce biti suprotno ! Prosto ko pasulj, milion puta dokazano !!!\nA zašto “narod” ne zna sve već sada?\nZbog sindroma "kuvane žabe" i ignorisanja realnosti, u konkretnom slučaju da smo uveliko skuvani\nMožda trajnog rešenja nema, ali borimo se za takvo rešenje da naš narod i svetinje budu zaštićene.\nSvakako je najbitnije sačuvati ljudske živote.\nNajbitnije je da nema rata,nemira i napada... i da više nema žrtava.\nPa što to ne rekoste pre 30 godina? Nego mi život prođe u vašim zaj....jama.\nTreba da smo srecni sto nam to opet nece prirediti? Pa da prelazimo preko svega sto danas rade?\nAko zajednica srpskih opština nije formirana, a za to odgovornost snosi Priština, zašto Srbija ne zatraži od Saveta bezbednosti da u formi rezolucije donese odluku o konstituisanju ZSO?\nJedno je sigurno, nema brzog i lakog rešenja.\nNe znam ni jednog koji je napustio Srbiju zbog Kosova. Zbog čega će nas biti milion manje do 2050? Do tad će već cela garnitura i vlasti i opozicije od 90-ih biti u penziji, možda će nam tek tad biti bolje...\nNece ni tad biti bolje, jer vladajuce stranke uveliko obucavaju svoje naslednike. Gde ja stadoh ti produzi.\nPrvo ZSO, pa sve ostalo.\nSamo se nadam da će Srbi na kraju imati bolje uslove života na KiM.\nBivši glupavi radikal\nNi riječ mu ne vjerujem ...\nDobro, ajde onda prvo: sta je pisalo u briselskom sporazumu?\nPročitaj na sajtu kancelarije za KiM, nemoj da zamaraš ovde bilo koga?\nImovina Srba na Kosovu i Metohiji, kao i imovina države Srbije i Srpske pravoslavne crkve su ugroženi na KiM, zbog toga rešenje mora da obuhvati i ovo pitanje.\nSrbija je spremna na kompromis i predlaže rešenja, za razliku od prištinske strane, koja do sada nije ponudila nikakvo rešenje.\nKoje glumatanje , koje dramske pauze ...a kakve lazi , lazi , lazi...\nMeni je izgledao kao da je popio neki lek za smirenje,ozbiljno vam kažem.\nReseno je sve uz tvoju saglasnost. Sram te bilo.\nSada trazi pokrice za sve sto je sam potpisivao i odluke koje ke sam donosio. Hoce da se krije iza naroda. Da li se to moze nazvati predsednikom. Sramota.\nIma,samo jedan put da se na miran nacin oprostite od naroda i odete sa te funkcije.\nNa miran nacin!? To nece sigurno!!!\nNeće dozvoliti, pa neće njega niko da pita...\nKada ce doci dan gde se nece forsirati Kosovo po vestima i gde cemo konacno poceti normalno da zivimo!\nKada budemo resili pitanje Kosova, do tada, to nam je svima glavni problem.\nSta bi sa 5:0 ??????\nZnači biće tajnog dogovora.\nMa ne, to je bilo uz strategy game.\nKojim povodom beše ovo obraćanje javnosti? Da li se nešto novo desilo u prethodna dva-tri dana? Hoće li nas bar jednom nedeljno ovako javno "pripremati" za nešto što je već gotova stvar? I, usput, naravno, prebaciti odgovornost na narod. A on će "snositi političke konsekvence"?! Što se mene tiče, može odmah da počne da ih snosi, a ja njegovu odgovornost sigurno neću prihvatiti na svoja pleća, jer ni njega nikad nisam prihvatila za predsednika. Šteta što je u politici sramota nepoznat pojam, a đonovi na obrazima deo obaveznog dres koda.\nGrađani će znati sve, ali od iduće srede. Naravno, niko ne sme da pita zašto su građani neinformisani šta je Potpisano 2013. u Briselu.\nCitajte pazljivo sve vesti zadnja 2-3 dana. Sve su rekli. Samo sklopite kockice.\nPa dobro, sta je problem da nam kazes koje resenje forsiras,koji je tvoj predlog? Cega se plasis...da li te Skupstina ovlastila da nesto dajes,predajes,ustupas...sta kaze Ustav? Eto,zbog toga je sve tajna i zato smo zbunjeni.\nSvako pitanje je na mestu. ..\nJedina obaveza Albanaca je bila formiranje ZSO ,.. u kakvu podređenu poziciju nas je doveo Vucic , i sad se kao nada necemu ... ne mogu da verujem ! A sto se tice transparentnosti ... 5 godina pregovaraju u Briselu .. a građani Srbije ne znaju ni jednu jedinu rec iz tih razgovora !\nMislim da je svaki ishod osim rata odlican, da nam deca ne ginu vise!\nUpravo tako. Dosta smo imali gubitaka zbog ratova.\nVucicu , izadji vec jednom sa predlogom iza koga ti stojis a onda daj narodu da se izjasni.Ako narod kaze to je u redu onda vladaj srecno i dugovecno. Ukoliko to narod ne prihvati, onda daj ostavku ukoliko imas casti!\nKad bih, ja bih...\nSlažem se. Najbolji izlaz da ne bude rata, je da priznamo Kosovo i da Vučić podnese ostavku. Šta mislite koje od ta dva će se ostvariti?\nSlušala sam pažljivo, ali malo toga sam razumela.\nŠta li ste očekivali da razumete?\nSrbi na Kosovu i treba da budu upuceni u sva desavanja .\nMozda nikakvo trajno resenje u ovom trenutku i nije moguće. Trebalo bi jasno definisati prava i obaveze, bar sto se KiM tiče, jer ovakva situacija kao sada, kada se nista nije jasno je neodrziva.\nBitno je uvek podržati naš narod dole.\na za Beograd na vodi, za železaru, za Fiat, za poslove sa arapima hoćemo li ikad saznati?\nZa pare ne pitaj, nije zdravo.\nInsomnija cini cuda.\nPa ako smo dosli do tog toliko misticnog kompromisa,reci vec jednom da znamo sta je i kako glasi !!!\nPotpuno je očigledno da ovaj čovek nema rešenje i da će pristati da bilo šta samo da ostane na vlasti.\nKao i svaki Srbin.\nKoliko znam vise od 80 posto imovine na Kosovu je Srpsko jer oni tamo nista svoje i nemaju!\nOnda "Dane" i ti i ovih 3663 Botova koji su ti dali (+) plus, idite na Kosovo i tih 80% imovine zauzmite, sačuvajte i tamo živite. Ako dođe do pucnjave povedite i svoje članove porodice da brane tih 80%.\nJe li neko cuo da Srbija ima Ustav?\njeste, po ustavu bi mogli da posaljemo vojsku. Jesi li za da ides ti i tvoja djeca ili si junak ovako?\nDobro i? Šta bi ti? Zabio glavu u pesak?\nNa to pitanje cak ni poslanici ne znaju odgovor jer da znaju pokrenuli bi postupak u Skupstini protiv Vucica kao predsednika sa pitanjem: Da li predsednik Vucic krsi Ustav Srbije??? Ako se iko seca da da su radikali (naprednjaci) zajedno sa SPS pokrenuI u Skupstini SRJ pitanje krsenja Ustava kada je predsednik bio gospodin Dobrica Cosic.\nDa damo sve, a da ne dobijemo nista nije u redu, svesni smo mi u kojoj smo poziciji.\nkako da ne dobijemo ništa? A šta je sa bogastvom političara?\nBiće sve suprotno od onog što ti kažeš, kao i uvek. Tajno ili ne rešenje, ni jedno rešenje nije trajno!\nAko mu je tesko neka da ostavku\n"Kosovski dodatak" svakome ko je odslušao sve - od početka do kraja\nObećala, obećala, al neće da dadne...\nZnam dobro sta me ceka u septembru. Dva skolarca.Kupovina knjiga cirka 22000 za oboje.Od plate koja 35000 Ziveo Vucic\nKoga sada da interesuje šta ima u tanjiru?\nAjd za pocetak obelodani Briselski sporazum, koji si potpisao... seti se, spavao si na podu...\nNije stavio sporazum pod jastuk pa se ne seca.\nPa poludicemo od ovog čoveka.Sve zna i za sve ima resenje a ustvari veze nema čovek.\nZnaci,politicari za...u,a gradjani moraju biti ,,odgovorni"...lepo,nema sta...nit' leba jeo ,nit' leba mirisao ,a sad ja i drugi jadnici da resavamo sudbinu drzave...\nKo sto smo svi znali za posao veka koji si sklopio za Kamarasem?!!?!? Odlazi vise!!!!\nE da je te pare dao radnicima,pa zatvori onu gvozdjaru.Bog da nas vidi.\nRazbole se lisica 🦊\nSamo kada bi ti neko verovso.Vise ti neverijem ni koji je sutra dan.


Kako pobediti postporođajnu depresiju? | Luftika\nKako pobediti postporođajnu depresiju?\nPostporođajna depresija pogađa veliki broj žena. Čak 70 odsto žena je nakon porođaja promenljivog raspoloženja, a kako kažu psihijatri za lečenje postporođajne depresije najvažanija je podrška okoline.\nUkoliko to potraje stručnjaci treba da procene da li da se obrati psihologu ili psihijatru.\nKorona virus: U Srbiji zbog pandemije sve više ljudi boluje od depresije…\nKorona virus: Više od pet miliona preminulih širom sveta, oktobar…\nZdravlje žene je na prvom mestu, jer ako njoj nije dobro neće ni detetu biti, rekla je specijalista psihijatrije Tatjana Jovičević kao i da je precizno definisan opseg u kom su promene normalne ili su prešle granicu.\n“Ženu treba pratiti. Između prvog i petog dana posle porođaja može doći do razdražljivosti, napotosti i sličnih promena raspoloženja, odnosno takozvanog porođajnog bluza koji traje oko dve nedelje, a od više faktora zavisi da li će se to dogoditi. Na primer, od samog toka trudnoće odnosno da li je prošao glatko ili je održavana trudnoća, zatim da li je bila željena i slično. Smatra se da je perod babinja od 40 dana posle porođaja najrizičniji za ženu”, rekla je doktorka gostujući u emisiji “150 minuta” na TV Prva.\nJovičević porodiljama savetuje da emocije ne drže u sebi, “jer ako ne kažu odmah kako se osećaju napuniće se čaša i preplaviti posle određenog vremena”.\nBabica Snežana Petrović smatra da je za trudnicu važno da prođe psihofizičku pripremu u školama za trudnice gde rade laku gimnastiku i upućuju se kroz tehnike disanja.\nPetrović ima tridesetosmogodišnje iskustvo babice, a i polaznica je prvog tečaja u Srbiji za takozvane dule koje su emotivna podrška porodiljama.\nMitovi o trudnoći koje u potpunosti treba da ignorišete\noznakeanksioznost depresija porođaj postporođajna depresija trudnice


Kako je istorijska građevina Španije uništena pre 80 godina? - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kako je istorijska građevina Španije uništena pre 80 godina?\nPrelistavamo predratne listove Vreme i Pravda - 25. jul 1939. godine\nKako je istorijska građevina Španije uništena pre 80 godina?\nU palati episkopije u Španiji buknuo je nezaustavljiv požar koji ju je uništio i doneo ogromnu materijalnu štetu, a saznaje se i da je danciški senat uložio protest kod poljskog diplomatskog predstavnika.\n0Piše: Miljana Morača 25. jula 2019. 07.30\nPrema Vremenu palata koja je bila jedna od čuvenih istorijskih građevina Španije uništena je požarom koji se nije mogao gasiti jer nije bilo vode.\nU palati episkopije je dakle buknuo požar koji se naglo proširio, a vatrogasci su morali da poruše veliki most koji spaja palatu sa katedralom, da bi spasli crkvu, prenosi Vreme.\nMeđutim, u 2.50 časova palata je bila potpuno uništena, ljudskih žrtava nije bilo, ali kako saznajemo materijalna šteta bila je vrlo velika.\nStručnjaci su mislili da je požar nastao usled eksplozije hemikalija koje su se nalazile u apoteci u prizemlju palate.\nSaznajemo još i da je to jutro izbio novi incident na danciško-poljskoj granici.\nList Vreme prenosi da su poljske patrole prelazile granicu i uputile se ka Dancigu, gde su danciške patrole zaustavile poljsku patrolu koja je otvorila paljbu.\nPošto je i danciška patrola odgovorila na isti način, Poljaci su se povukli iza granice.\nIz “Jednog časa razonode” saznaje se da je jedna devojka nalik na junjakinju iz romana rešila da će pre da se udavi nego da svuče odelo u prisustvu jednog mladog čoveka.\nReč je o romanu “Pavle i Vidžinija”, a napisao ga je Bernarden den de Sen-Pjer krajem 18. veka.\nJunakinja romana zaista je postojala i zvala se Viržinija Kalo. Shodno običajima poslali su je u Francusku na vaspitanje.\nPavle de Vilarmoa koji je iz istih razloga došao u Pariz, po povratku je krenuo sa Viržinijom brodom za daleka ostrva.\nNa tom putu upoznao je svoju rođaku sa jednim Francuzom koji se zaljubio u nju.\nBaš kao i u romanu bura je bacila brod na jedan sprud o koji se razbio.\nMeđutim, uzaludni su bili pokušaji mladića da spase Viržiniju. Uporno je odbijala da se svuče i da u njegovom naručju dopliva do obale.\nNanovo se vratio na brod gde je zgrabio Viržiniju koja je konačno popustila, ali iznuren talasima mladić nije uspeo da je zadrži.\ngranica Danciga, incident, junakinja iz romana, palata episkopije, patrole, Požar, Španija, Vesti iz prošlostiBeograd


SP u Čangvonu: Srbija peta na planeti vazdušnim pištoljem – Streljački savez Beograda\nSP u Čangvonu: Srbija peta na planeti vazdušnim pištoljem\nPetrov, Mikec, Grgić Foto:SSS\nMuška seniorska reprezentacija Srbije pištoljem bila je blizu još jedne medalje na Svetskom prvenstvu u Čangvonu. Selekcija Damir Mikec, Duško Petrov, Dimitrije Grgić, koja je u utorak osvojila srebro MK pištoljem, je danas zauzela peto mesto u gađanju vazdušnim pištoljem. Trio srpskih strelaca je “ubio“ 1.729 krugova. Na treće mesto, sa 1.736 krugova plasirala se Rusija.\nPojedinačno je najuspešniji bio debitant Duško Petrov, koji je sa 577 krugova zauzeo 24. mesto u konkurenciji 117 strelaca. Damir Mikec i Dimitrije Grgić su pogodili po krug manje. Zbog većeg broja unutrašnjih centara Mikec se plasirao na 27, a Grgić na 28. poziciju. Nijedan od naših strelaca vazdušnim pištoljem nije bio predaleko od plasmana među prvih osam. U finale je vodio 581 krug.\nDanas se takmičilo i trojica naših reprezentativaca puškom. Milenko Sebić, Stevan Pletikosić i Milutin Stefanović su startovali u eliminacijama trostava (3 puta 40 metaka). Sebić i Pletikosić su prošli u sutrašnje kvalifikacije, dok je Milutin Stefanović završio takmičenje u eliminacijama, kao i skoro polovina učesnika. Startovalo je 105 strelaca, a u kvalifikacije prolazi njih 60. Milenko Sebić se u drugoj grupi eliminacija plasirao se na 11. poziciju sa 1.171 krugom. Pletikosić i Stefanović su gađali u prvoj grupi. Pletikosić je zauzeo 33. poziciju (1.165 krugova), a Milutin Stefanović 40. mesto (1.161). U prvoj grupi gađao je 61, a u drugoj 44 strelca.\nU eliminacijama trostava postignuto je dosta vrednih rezultata, a Kinez Haoran Jang, koji je gađajući u drugoj grupi izjednačio vlastiti svetski rekord sa ovogodišnjeg Svetskog kupa u Minhenu – 1.187 krugova. Mađar Ištvan Peni, pobednik prve grupe, je „ubio“ samo krug manje. Ekipno je najuspešnija bila Rusija, sa 3.535, čime je za šest krugova nadmašila svetski rekord Kine sa Azijskih igara 2013. godine. Srbija je zauzela 17. mesto u ekipnom plasmanu.\nSvetsko prvenstvo u Čangvonu, peti dan\nVazdušni pištolj, finale: 1. Đongoh Đin (Južna Koreja) 241,5 – raspucavanje 10,3, 2. Artem Černousov (Rusija) 241,5 – 9,5, 3. Demjung Li (Južna Koreja) 220,6, 4. Pavlo Korostilov (Ukrajina) 198,5, 5. Ruslan Lunev (Azerbejdžan) 177,7… Kvalifikacije: 1. Černousov (Rusija) 587, 2. Li 584, 3. Abišek Derma (Indija) 583… 24. Duško Petrov 577… 27. Damir Mikec 576 (22 centra), 28. Dimitrije Grgić 576 (18)… Ukupno 117 strelaca. Za finale 581. Ekipno: 1. Južna Koreja (Li, Đin, Han) 1.747, 2. Indija 1.738, 3. Rusija 1.736, 4. Vijetnam 1.731, 5. Srbija 1.729… Ukupno 26 ekipa.\nMK puška trostav (3 puta 40 metaka), eliminacije – Prva grupa:1. Ištvan Peni (Mađarska) 1.186… 33. Stevan Pletikosić 1.165 (389 klečeći, 397 ležeći, 379 stojeći stav)…40. Milutin Stefanović 1.161 (384, 390, 387)… Ukupno 61 strelac. Druga grupa: 1. Haoran Jang (Kina) 1.187 (izjednačen svetski rekord)… 11. Milenko Sebić 1.171 (386, 398, 387)… Ukupno 44 strelca. Ekipno: 1.Rusija (Luginec, Maslenjikov, Kamenski) 3.535 (svetski rekord), 2. Kina 3.532, 3.Belorusija 3.526, 4. Francuska 3.522, 5. Austrija 3.516… 17. Srbija 3.497… Ukupno 27 timova\nPrevious Post« Previous Svetsko prvenstvo: Pletikosić 33. MK puškom iz ležećeg stava\nNext Post Svetsko prvenstvo: Bogat takmičarski dan za srpske strelceNext »


Vesti online / Scena / Šoubiznis / "Budite drugačiji ako to želite"\n"Budite drugačiji ako to želite"\nPredstavnica Srbije na 60. Pesmi Evrovizije u Beču Bojana Stamenov istakla je da je njena poruka svim ljudima na svetu da budu drugačiji ako to žele.\nOna je, posle druge probe na sceni na kojoj će se takmičiti za četiri dana u prvom polufinalu Evrosonga, odgovarajući na pitanje novinara da li njena pesma a i boje duge na zastavi koju je delila delegacija, ima posebnu poruku gej populaciji, rekla da ima poruku za sve ljude.\n- Kada smo bili deca pevali smo pesme o dugi. Sada je ta duga dobila neka značenja, ali za mene je svako značenje u redu - objasnila je Stamenov.\nOna je istakla da nema nikakvu poruku posebno za gej populaciju.\n- Imam poruku za sve ljude, bez obzira ko su i kako su opredeljeni, a to je: budite i drugačiji ako želite - naglasila je Stamenov.\nOna je rekla da je oduševljena svime što se u Beču dešava i kako teku pripreme.\nBojana je rekla i da je posle prve probe bilo nekih malih promena, pre svega u vezi njene kose jer joj je sa prvom frizurom bilo pretoplo na bini.\nNa pitanje kako uspeva uvek da da maksimum na sceni, posebno imajući u vidu da je pesma zahtevna, ona je ukazala da pokušava što je više moguće da odmara svoj glas.\n- Pokušavam da ne pričam preterano iako mi to teško pada - dodala je Stamenov.\n"U Beču ću naći dečka i imati seks"\nTakođe je, u vezi saradnje sa Aleksom Jelićem, kazala da, iako su se takmičili na izboru pesme Srbije za Evroviziju, nisu nikada osećali da se takmiče jedno protiv drugog, već da su prijatelji.\nDelegacija Srbije na Pesmi Evrovizije večeras priređuje veliki prijem na kojem će se Bojana Stamenov predstaviti još jednom bečkoj publici, koja ju je odlično prihvatila.\nOd prvog dana boravka u Beču Stamenov je oduševila austrijske medije, koji je često pominju u pozitivnom smislu u vezi predstojećeg takmičenja.\nŠOUBIZNIS "Očekujem veliku podršku dijaspore"


Republika / (FOTO) Predsednik Vučić objavio fotografiju sa Dodikom: Sastanak pred važna putovanja!\nPredsednik Srbije boraviće u poseti Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Bahreinu.\n- Mile Dodik ide u Tursku na važan put, a ja u UAE i Bahrein. Razgovarali smo o značaju poseta, našim politikama, ali i još značajnijoj podršci Srbije Republici Srpskoj", napisao je Vučić na zvaničnom instagram profilu buducnostsrbijeav, uz fotografiju sa Dodikom.\nSrbija Beograd Aleksandar Vučić Milorad Dodik BiH Politika Sastanak Vučić Dodik


24. nedelja trudnoće (dvadeset četvrta nedelja trudnoće)\nXXIV (162 - 168. DAN)\nSada je vaša beba dugačka oko 32 cm i teži skoro 500 grama. Njena koža je i dalje vrlo nežna i prozirna toliko da se venice jasno ocrtavaju. Bebe rođene u ovom periodu mogu se normalno razviti ali samo uz intenzivnu medicinsku negu i pomoć.\nBudući da je unutrašnje uho bebe, koje je odgovorno za održavanje ravnoteže, sada potpuno razvijeno, ona sada može da oseti kada je postavljena naopačke prilikom pokreta unutar materice, u amnionskoj tečnosti.\nU ovom periodu je poželjno da uradite jedan bitan test – test opterećenja glukozom - skrining na gestacijski dijabetes. Jako je bitno na vreme ustanoviti ovaj tranzitorni poremećaj glikoregulaciji jer on može kod novorođenčeta dovesti do niskih vrednosti šećera u krvi i posledičnh poremećaja. Takođe, ovaj poremećaj može dovesti do veće šanse za porođaj carskim rezom jer kod trudnica sa gestacijskim dijabetesom bebe su krupnije i teže.


Unska pruga sedam puta presijeca granicu: Veza Jadrana i Crnog mora - AKOS\nHome > Ekonomija > Unska pruga sedam puta presijeca granicu: Veza Jadrana i Crnog mora\nSat na željezničkoj stanici u Bihaću jedini je koji besprijekorno funkcioniše, pokazujući tačno vrijeme. Kao da je stanica puna putnika koji čekaju voz. A, nije. Pusta je. Zaključana. Ekipa AA činila je putnike koji su se iz Bihaća ovih dana zaputili ka Martin Brodu, na dijelu Unske pruge udaljenom pedesetak kilometara južnije.\nPrepun predratni raspored vožnje putničkog saobraćaja na željezničkoj stanici u Bihaću svjedoči o tome da je Unska pruga, koja prolazi kroz ovaj bosanskohercegovački grad, predstavljala žilu kucavicu koja je spajala sjever i jug. Dnevno je sa ove željezničke stanice ka Jadranskom moru, Sarajevu, Zagrebu, na sve strane Evrope i svijeta, polazilo i po 60 kompozicija samo putničkih vozova.\nPoslije rata, obnovljen je dio putničkog željezničkog saobraćaja sa nekoliko linija od Bihaća do Bosanskog Novog/Novog Grada sa vezama za Sarajevo i Zagreb, ali su i one ukinute prije nešto više od dvije godine. O tome i dan-danas stoji trag na blagajni za prodaju karata gdje je na papiru napisano – od 1. decembra 2012. godine, putnički vozovi neće saobraćati do daljnjeg. Ka jugu, Kninu i Splitu nisu ni saobraćali od početka rata.\nSad prometuje tek nekoliko teretnih vozova koji prevoze drvo iz Ripača i Bosnake Krupe za potrebe austrijskog i talijanskog tržišta, i mangana iz Bosanske Otoke za slovačko tržište.\n– Vozovi koji su značili život –\n– Pruga u Hrvatskoj, upravljanje u BiH –\n“Unska pruga izgledala je veoma prometno što se tiče saobraćaja: teretnog i putničkog. Za 24 sata znalo je proći i preko 80 vozova teretnih, putničkih, brzih. Posebno za Hrvatsku i Srbiju. Za nas je bila tranzitna pruga. Sada ništa. Mrtvo sve. Nema prometa”, priča za AA Almir Mujić, šef stanice Martin Brod.\n– Dionicom gazduju tri željeznička preduzeća –\n“Bude par turističkih vozova godišnje zbog Nacionalnog parka Una. Nedostaje Unska pruga nama, ali i ljudima. Posebno putnički, ali i teretni saobraćaj. Ona bi začila za Bosnu i Hercegovinu mnogo: za privredu, za željeznicu, ali i cijeli region. A, posebno za državu. Trebalo bi se ulagati u željeznicu. Stvar je do države, privrede i industrije. Poslije rata to je tanko i nema ništa da radi, neke veće firme”, naglašava Musić.\n– Milion i po putnika i četiri miliona tona tereta godišnje –\n– Željezničari spremni da voze odmah-\nTagovano: Bihać (162) Una (22)


BTC $60.995 -2,61%\nETH $3.990 -1,99%\nBCH $621 -0,79%\nEOS $4,63 -1,04%\nDOGE $0,25 +3,16%\nVodeća američka kripto berza Coinbase ukinula je nalog britanskom desničaru Majlu Janopolusu.\nVodeća američka kripto berza Coinbase zabranila je pristup britanskom desničaru Majlu Janopolusu na svojoj platformi, izjavio je Janopolus u svojoj Gab objavi 3. maja.\nJanopolus je poznati politički komentator i javni govornik, koji je usvojio kontroverzne desničarske stavove i koji opisuje sebe kao “kulturnog libertarijanca”. Janopolus je prethodno radio kao urednik za američke vesti Breitbart News.\nNalog Janopolusa na Coinbase-u je zatvoren u roku od tri minuta:\nJanopolusova Gab objava. Izvor: Gab\nGuardian navodi da je Janopolusu prethodno zabranjen pristup na društvenim mrežama poput Fejsbuka, Instagrama i Tvitera. Zvaničnik Fejsbuka je za Guardian izjavio: “Oduvek uklanjamo individue ili organizacije koje promovišu nasilje i mržnju, bez obzira na ideologiju. Proces ocenjivanja potencijalnih prekršitelja je opsežan i to je ono što nas je dovelo do naše odluke o uklanjanju ovih naloga danas.”\nU januaru, Coinbase je uklonio lični trgovački nalog osnivača Gab-a, Endrjua Torba. Mogući razlog zašto je Gab-u teško da nađe procesor plaćanja je navodno njegova reputacija. Gab je poznat kao društvena mreža za ljude kojima je zabranjen pristup na mejnstrim platformama zbog govora mržnje.\nŠtaviše, prošlog aprila Coinbase je blokirao nalog WikiLeaks Shop, ogranak za prodaju robe neprofitnog WikiLeaks-a, zbog narušavanja uslova korišćenja. Prošlog decembra Džulijan Asanž, osnivač Wikileaks-a, pozvao je donatore da doprinesu stranici koristeći kriptovalute kako bi premostili finansijsku “blokadu” nacionalnih vlada.


Slavnu lepoticu optužili da je "KOŠARKAŠI DODAJU JEDAN DRUGOM KAO LOPTU", njen BRUTALAN odgovor svima je zapušio usta! - Zena.rs\nKendal Džener je od čitavog klana Kardašijan najmanje završavala na stranicama tabloida, no došlo je i njenih pet minuta... Slavna manekenka je sve do nedavno uspevala da svoj privatni život drži podalje od očiju javnosti, a izgleda da polako prestaje da drži konce u rukama.\nKendal Džener nervni slom\nLepu 24-godišnjakinju paparaco fotografi nedavno su "uhvatili" kako ulazi u automobil NBA košarkaša Devina Bukera, a uprkos tome što nisu fotgorafisani jedno sa drugim, iz slika je jasno kao dan da su se zatekli na istom mestu u isto vreme.\nDa li je ovo novi dečko mlađane Kendal? Foto: Profimedia\nUbrzo nakon što su ove slike obišle svet, Kendal se našla na udaru hejtera na društvenim mrežama, a sve zbog njenih identičnih ljubavnih izbora.\nNaime, pre Bukera, koji trenutno igra za Finiks Sanse, atraktivna brineta zabavljala se i sa Benom SImonsom, koji je njen poslednji zvanični dečko. Takođe, povezivana je i sa košarkašima Džordanom Klarksonom i Blejkom Grifinom.\nUpravo zato, Internet trolovi su prilično okrutno zaključili da je "košarkaši dodaju jedan drugom poput lopte", uz još čitav niz uvreda na taj račun. No, Kendal je rešila da ne prećuti ovakve uvrede, već se oglasila na Tviteru povodom njih.\n"Ljudi se ponašaju kao da ja ne kontorlišem gde će moja vagina završiti", napisala je ona, a ovaj tvti su ubrzo lajkovale i prokomentarisala sve njene sestre, pruživši joj podršku.\nInače, Devin Buker i Kendal su se upoznali još ranije, dok je on bio u vezi sa njenom bivšom priajteljicom Džordan Vuds, pa su se u nekoliko navrata družili. A da li sada imaju nešto više od prijateljstva - vreme će pokazati.


08:25 27 Februar 2021\n„Beli šlemovi" pripremaju nove hemijske provokacije u Siriji\nČlanovi organizacije „Beli šlemovi" u Siriji pripremaju nove provokacije s otrovnim supstancama, saopštio je tokom sednice Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija zamenik stalnog predstavnika Rusije pri UN Vladimir Safronkov.\nTerorističke organizacije u Siriji zajedno sa organizacijom „Beli šlemovi“ nastavljaju da pripremaju provokacije uz korišćenje otrovnih supstanci kako bi kompromitovali vladu u Damasku, izjavio je stalni predstavnik Rusije pri UN Vasilij Nebenzja tokom sednice SB UN.\nMoskva: Zločinačka delatnost „belih šlemova“ se ne može sakriti\nPortparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova prokomentarisala je kao „neverovatnu“ vest o tome da su SAD obustavile finansiranje nevladine organizacije „beli šlemovi“, koju Moskva optužuje da je širila neistinite informacije o primeni hemijskog oružja u Siriji.


Šta treba znati o guralici, trotinetu i biciklu? VAŽNO! « Klub beba trudnica i mama <3 Šta treba znati o guralici, trotinetu i biciklu? VAŽNO! – Klub beba trudnica i mama <3\nŠta treba znati o guralici, trotinetu i biciklu? VAŽNO!\nSnežana Milanović, visoki strukovni fizioterapeut Centar za korketivnu gimnastiku\nOvaj unos je objavljen pod Saveti o zdravlju 8. oktobra 2017. od strane mojklub.\n← Konjuktivitis (crvenilo očiju) kod tek rodjenih beba Bebac je imao krvarenje na mozgu po rođenju, i oboje su nas izgubili u sali na porođaju… →


Najčešće korišćene reči u štampanim medijima u 2016?\nM. K. 18. januara 2017. 16:14\nOno šta je zajedničko rečima Srbija, Beograd, milion, Vučić, Rusija i život, je da su u 2016. godini bile najčešće korišćene reči u štampanim medijima, pokazuju danas objavljeni rezultati analize medijskog sadržaja kompanije Ninamedija.\nSektor analiza medijskog sadržaja Ninamedije je redovnim godišnjim monitoringom štampanih medija u Srbiji za 2016. došao do rezultata koji pokazuju koje reči su mediji najčešće koristili obraćajući se čitaocima.\nNajčešća reč koju su u osnovnom obliku mediji koristili u naslovima tekstova je Srbija imala je više od 14.000 pojavljivanja, što je 12 odsto manje nego u 2015, saopštila je Ninamedija.\nBeograd je pomenut 6.516 puta odnosno 12 odsto više nego u 2015. godini.\nMilion je treća reč prema učestalosti sa 3.143 spominjanja i manjim brojem pojavljivanja za 14 odsto.\nU oblasti ekonomije sve teme beleže pad broja pominjanja u odnosu na 2015, a najfrekventnije su – milion, evro, dinar, penzija, direktor i milijarda.\nU oblasti geopolitike, najveći broj učestalosti se beleži kod reči Srbija, Beograd, Evropa i Rusija, a slede reči izbeglice/migranti.\nNajveće povećanje zabeleženo je kod reči Amerika i NATO, a najveći pad kod reči Kosovo i Albanija.\nU kategoriji ličnosti, najčešće pominjana ličnost je Aleksandar Vučić, ali manje nego u 2015, za 14 odsto.\nSledi Donald Tramp sa najvećim povećanjem od 1.421 odsto.\nNa trećem mestu je Tomislav Nikolić, ali za 15 odsto manje nego prošle godine, a iza njega i Putin sa 14 odsto većim brojem pojavljivanja.\nU oblasti politike, od većih stranaka najviše je pominjana SNS i to za 21 odsto više nego u 2015.\nDS je gotovo identično zastupljena, a SPS više za 76 odsto.\nNajveće povećanje kod pojmova beležimo kod naziva stranaka – SNS, SPS, DS, DSS, i Dveri, te najveće povećanje uopšte kod pojma Donald Tramp.\nOd ostalih pojmova koji su zabeležili veću učestalost u odnosu na prošlu godinu, najzanimljiviji su Dodik i NATO, prvi zbog izbora u Republici Srpskoj i referenduma o državnom prazniku, a NATO između ostalog i zbog potencijalnog ulaska Crne Gore u ovaj savez.\nIstraživanja su pokazala da su izbori u Srbiji i u SAD vidno uticali na pojmove koje su mediji plasirali preko naslova.\nKada je reč o sportu, Novak Đoković je i dalje najzastupljeniji pojam, a onda slede reči Partizan, fudbal i Zvezda i svi ovi pojmovi beleže manju učestalost, dok je veća zabeležena kod pojmova Košarka i Vaterpolo.\nOlimpijske igre u Riju i uspesi Srbije u košarci i vaterpolu su bile povod da ih mediji više pominju nego u 2015. godini.\nkorišćene rečištampani mediji


Tehnologija /Roditelji otkrili novi način kako da prisluškuju djecu / Radio Sarajevo\nTehnologija / Roditelji otkrili novi način kako da prisluškuju djecu\n06. 10. 2019. u 21:34:00 Radiosarajevo.ba\nMnogim se roditeljima pametni sat čini kao savršena alternativa za pametni telefon kada je u pitanju nadzor djeteta, posebno pošto uđe u tinejdžerske godine i krene u srednju školu.\nDijete može slati i primati pozive iz skupa kontakata koje odaberu roditelji, slati i primati glasovnu poštu te pritisnuti SOS tipku koja alarmira roditelje u hitnim slučajevima.\n"Protuzakonito je to činiti u prostorima koji ne spadaju u javne prostore, a to su i škole", ističe Langer dodajući da je početak pohađanja nastave u osnovnim školama prvi korak prema nezavisnosti djeteta, a idući je korak nastavak školovanja u srednjoj školi, prenosi Hina.\nRoditeljima preporučuje da postavke pametnog sata prilagode u saradnji s djetetom te da u dogovoru s njim odluče o tome koje će mogućnosti koristiti.\nTagovi: djeca roditelji tehnologija\nLjubav / Osam istina koje želimo reći svojim roditeljima dok ne bude prekasno\nEksperti / 8 najgorih fraza koje roditelji nikako ne bi trebali govoriti djeci


Gde gej ljudi iz Srbije idu na letovanje i bezbedan odmor – GayEcho\nNije neka novost da Srbija ne spada u najbolje zemlje kada su u pitanju slobode i prava gej osoba, ali kako nam se bliži leto dobijamo šansu da, bar na kratko, pobegnemo iz sopstvene države. Postoje neke letnje destinacije koje već uveliko važe za top gej mesta poput Tajlanda, San Franciska i Ria de Ženeira. Čak i za ljude sa ograničenijim budžetom postoje bliže, jeftinije, ali i dalje gej frendli varijante kao što su Mikonos ili Barselona.\nMi smo pitali LGBT ljude u Srbiji kako planiraju svoja putovanja. Da li postoje određene zemlje koje izbegavaju zbog svoje orijentacije ili rodnog identiteta i šta im je prioritet kada odlučuju o mestu na kojem će provesti odmor.\nUroš Simić, 20\nPa ja nisam toliko u fazonu da idem planski na gej mesta. Više volim da se sklonim negde gde nema nikoga. Jer odmor shvatam u bukvalnom smislu te reči. Ja sam osoba koja će uvek izabrati destinaciju koja nije toliko predodređena za izlaske i slično, pre će to biti neko manje mesto sa plažom na kom ću se zaista opustiti i odmoriti tih deset dana. Nevezano za to da li je država/grad gej frendli.\nSve zavisi od vrste odmora, najčešće mi nije bitno postojanje gej klubova (pogotovo kad idem baš da odmorim), ali svakako mi je bitno da li ću biti bezbedna tamo gde idem i to uvek istražim. Svakako mi ne bi bilo prijatno da idem u neke zemlje gde je homoseksualnost kriminalizovana. To zavisi i od nečijeg rodnog izražavanja, npr. moja devojka je cis i išla je u Kuvajt, dok ja verovatno ne bih to uradila. S druge strane, moj maskulinitet može da me zaštiti na nekim lokacijama, te bi verovatno bilo bezbednije da ja putujem sama po Indiji nego ona. Do sada sam sama i sa devojkom išla na sve gej frendli mesta. Zajedno smo išle na Kubu, u Italiju… sad idemo u Berlin.\nČITAJTE: Švajcarci glasaju o dopunama zakona protiv homofobije\nHaha, upravo se pakujem za jedan pederski odmor u Pragu! A pre su uglavnom to bile evropske destinacije i bitno mi je naravno da su zemlje gej friendli. Nikada ne bih išao recimo u Emirate gde su zakoni prema LGBT ljudima, a i prema ženama haos. Prioritet mi je grad kao grad, koliko toga zanimljivog ima da se vidi i kakav im je društveni život. Ne vodim se toliko prema dobroj gej sceni, jer se uglavnom svaki klub svede na polu gole muškarce koji se deru uz Kajli Minog u pozadini. Ali uvek čekiram kakvih gej dešavanja ima i svakako je plus ako nađem nešto zanimljivo. U budućnosti planiram neki super gej odmor na Mikonosu u Grčkoj i u Marakešu, iako i u Maroku postoje anti LGBT zakoni, čuo sam da se u Marakešu prave izuzetci.\nNemanja Golubović, 25\nPa uglavnom gledam da mjesto gdje idem na odmor bude gej frendli. Nedavno sam bio u Berlinu i većinu vremena smo bili u jednom gej kvartu, najviše zbog klubova i partijanja. Za odmor za ljeto planiram da otputujem u Španiju, čuo sam da postoji poluostrvo koje je totalno gej frendli, i kapiram da ce biti dobre žurke. U Berlinu ljudima nije bilo bitno dal si gej ili strejt, bitno je samo da znaš da se dobro zabavljaš.\nTea Ilić, 24\nNikako ne tražim gej mesta za odmor! Što dalje od lgbt ili strejt ljudi. Neka sela po morima da hedonišem, nikakvi klubovi, to sam prerasla ili nikad nisam ni volela. Ne znam, idem ove godine na Sziget festival, to mi je jedini vid zabave koj tolerišem što uključuje mnogo ljudi i posle ću na more negde gde ima dobrog vina i klope.\nVolim poprilično pasivne odmore. Vrsta provoda i noćnog izlaska koje praktikujem u Beogradu na odmoru me ne zanima. Poslednjih nekoliko godina letujem u Hrvatskoj, koja je popularna turistička destinacija, sa “gej” nudističkim plažama, a i sama Hrvatska je dosta tolerantnija prema lgbt ljudima, tako da se ne osećam nebezbedno. Gej frendli mesta me privlače više kulturološki, mada na njima osećam olakšanje u smislu bezbednosti više nego što bih voleo da priznam. Na deklarisano anti gej mesto ne bih otišao više iz principa nego zbog bezbednosti.\nKada planiram putovanja glavni prioritet mi je da ima što manje ljudi i da ni pod razno ne čujem srpski. Tako da Crna Gora i Grčka ne dolaze u obzir. Pitate me da li bih otputovala u zemlju gde je zabranjeno biti gej? U toj zemlji živim već 22 godine. Bukvalno gde god da odem na odmor sam u fazonu – želim da me niko ne zna i da mogu da budem gej kol’ko hoću. To mi je najbitnije, jer ovde stalno moram da razmišljam o tome da li će neko da me napadne ako idem sa devojkom pa ne moram sad i na odmoru tako.\n*Ime je izmenjeno zbog zaštite privatnosti.\n« Igrali između dve vatre na Trgu republike za pomoć LGBT osobama\nAna Brnabić: Duboko poštujem SPC »\nVice, bas si se raspojasao, sve i jedan ispod 25 godina. Sta je ovo, amebe sajt?


Kako povećati prodaju dodavanjem vrednosti kupcima? – Primeri pekare Primera i picerije Caribic | Dragan Varagić Blog\nU medijima konstantno možete čuti podatke koji dokazuju da se platežna moć građana Srbije sve više smanjuje. U takvoj situaciji veoma je depresivno očekivati da će 2014. g. biti mnogo bolja i da će doći do povećanja prodaje u ovakvim uslovima – sem ako nešto ne promenimo u načinu poslovanja.\nDa situacija sa smanjenjem prodaje u ovim krajevima nije direktno u vezi sa kupovnom moći stanovnika pokazuju sve one firme koje beleže konstantno povećanje prodaje. Takve firme možete uočiti npr. u sektoru maloprodaje kada vidite svakodnevne gužve u nekim radnjama, dok druge radnje koje su iz iste oblasti jedva da nakupe nekoliko kupaca dnevno.\nOsnova uspeha kod ovih firmi je u kvalitetnom dodavanju vrednosti uz proizvode ili usluge koji se prodaju, odnosno u dodavanju određenih elemenata u proces prodaje koji realno trebaju kupcima pri izboru prodavca, a da to nisu popusti.\nU nastavku slede dva primera, jedna lokalna mala pekara iz Novog Sada – Primera i jedan domaći lanac picerija – Caribic (napomena – nisam u poslovnim odnosima sa ovim firmama, sem što ponekad kupujem kod njih).\nŠta uraditi da bi se izdvojio kao firma u privrednoj grani sa hiljadama drugih konkurenata? – Pekara Primera\nPomenuta pekara se nalazi u mom komšiluku, u Novom Sadu na obodu Grbavice. U okolini te pekare, u krugu od 500m ima sigurno desetak prodavnica koje prodaju samo hleb i peciva, ili su marketi koji imaju u svom asortimanu hleb i peciva. Od tih desetak prodavnica ima jedno 5-6 pekara koje predstavljaju direktnu konkurenciju jedni drugima. Ako se krug proširi na kilometar, ima sigurno više od 10 pekara i jedino je u pekari Primera gužva od jutra do večeri. Ostale pekare imaju kupce, ali se ja za ovih nekoliko godina ne sećam da je bar u jednoj od ovih pekara bila gužva, dok je kod pomenute pekare iznenađenje ako uđete tamo i ne dočeka vas red.\nU čemu je tajna uspeha pekare Primera:\nPekara ima veliki izbor različitih vrsta hlebova koji imaju dobar ukus (većina pekara u komšiluku ima i neke hlebove drugačijeg tipa i boljeg ukusa).\nPostoji veliki izbor ukusnih slanih i slatkih peciva (većina pekara ima iste ali i druge slane i slatke proizvode od kojih su neki pojedinačno bolji od posmatrane pekare).\nU svakom momentu ima bar dve prodavačice, a ako je veća gužva bude na raspolaganju i tri prodavačice – ponekad se priključuje prodaji i vlasnica pekare, ako je prisutna i ako je velika gužva. Sve radnice veoma brzo uslužuju kupce. Rezultat ovakve organizacije posla je činjenica da stati u red u ovoj prodavnici ne znači da ćete dugo čekati da budete usluženi (ovoga nema u drugim prodavnicama, jer tamo nije gužva).\nKako je pekar u istoj pekari, period u kojem nema nekih proizvoda u standardnoj ponudi je veoma kratak, jer se veoma brzo reaguje kada se broj određenih proizvoda smanjuje u ponudi (možda ima jedna ili dve pekare u krugu od 1km u kojima sličnom brzinom se popunjava ponuda koja nedostaje trenutno u pekari).\nPekara Primera ima mašinu za sečenje svih vrsta hlebova! Ja nisam video ni u jednoj pekari u NS da postoji usluga sečenja hleba po istom principu kako se nude sečeni industrijski hlebovi u klasičnim prodavnicama (može biti da ih ima, ali ja nisam video).\nIspostavilo se da su se poslednjih godina kupci navikli da u prodavnicama s vremena na vreme kupuju sečene industrijske hlebove, i kada takvu uslugu ponudi klasična pekara dati primer je pokazao da to kupci veoma cene.\nZašto je picerija Caribic postala toliko popularna u BG i NS u poslednje 2-3 godine?\nPicerija Caribic postoji u Novom Sadu duže od 20 g. i do pre nekoliko godina to je bila samo jedna od nekoliko relativno popularnih picerija, ali se nije posebno izdvajala od konkurencije.\nŠta se to desilo sa ovom picerijom da je odjednom postala popularna prvo u NS, a zatim i u BG:\nPoboljšan je kvalitet testa za picu parče, koja se i najčešće prodaje (postoji određeni broj picerija i u NS i u BG koje imaju kvalitetno testo za picu parče, čak i nekoliko vrsta testa).\nKvalitet sastojaka na pici i broj različitih vrsta pica parče je povećan (postoji nekoliko picerija u NS i BG koje nude kvalitetne sastojke za picu parče, i poneka od njih ima nekoliko vrsta ovih pica, ali obično ne toliki broj kao picerija Caribic).\nPicerije se nalaze na prometnim lokacijama (puno picerija se nalazi na prometnim lokacijama).\nZnačajno je povećana veličina pice parče – klasična srednja pica se seče na četiri dela, a ostaje kvalitet testa i dodataka na pici, a cena je ostala ista! Dodatno, česte su promocije kada se uz određene pice parče ili veći broj narudžbina dodaje besplatno i piće (nisam siguran koliko picerija ima sve prethodno navedene karakteristike, a da imaju veliku picu parče za normalnu cenu).\nU ponudu je dodat sladoled IcePoint koji omogućuje kupcu da sam kreira svoj sladoled. Ispostavilo se da je ovo prošle godine postalo pravi hit (u međuvremenu su se pojavile posebne firme koje prodaju sličan tip sladoleda).\nGodinama kupci brze hrane koja uključuje i pice mogu da očekuju nešto što nije skupo da nije ni naročito kvalitetno, ili ako postoji neko jelo koje je kvalitetno – cena obično raste. Kada vam neko u Srbiji ponudi nešto kvalitetno od (brze) hrane po povoljnoj ceni, a da je lako dostupno (na dobroj/prometnoj lokaciji) – uspeh ne može da izostane.\nKako da pronađete dodatnu vrednost vaših proizvoda i usluga koja će vam značajno povećati prodaju?\nPrethodni primeri dokazuju da je i u krizi moguće značajno povećati prodaju i to u oblastima gde postoji velika konkurencija. Sa druge strane, isti primeri imaju trenutno ovu prednost koja može relativno lako da se dostigne, što znači da će ove firme morati ponovo nešto novo da smisle da se kasnije ponovo izdvoje od konkurencije, ako imaju takvu želju (želja za ponovnim značjnim povećanjem prihoda).\nDa biste došli u situaciju da se izdvojite od konkurencije dodavanjem vrednosti svojim kupcima, potrebno je da povedete računa o sledećim segmentima vašeg poslovanja:\nŠto bolje poznajete zašto tačno vaši klijenti kupuju vaše proizvode (Value Proposition) imaćete bolju predstavu o tome šta biste mogli dodatno da uradite da poboljšate vrednost vaše ponude.\nDodavanje vrednosti vašoj ponudi (Value-added Offer) se u osnovi zasniva na dobrom poznavanju aktuelnog stanja u vašoj privrednoj grani, naročito sa aspekta odgovora na pitanje – šta je to što klijenti od vas očekuju, a ne dobijaju to.\nUz sve napisano, da bi se uopšte desilo povećanje prodaje na duži rok dodavanjem vrednosti, potrebno je da takva osmišljena akcija bude praćena veoma dobrom organizacijom u firmi, i sve većom standardizacijom onoga što se radi.\nOsnova kvalitetnog poslovanja u 21. veku je – Under-Promise – Over-Deliver (malo toga obećajte, a više toga dajte klijentu nego što je očekivao).\nMi živimo u vremenu u kojem većina firmi zbog krize i pada kupovne moći razmišlja suprotno od ovde napisanog i na taj način “sebi kopa raku”.\nNpr. u NS postoji mesara Matić koja između ostalog nudi “povoljno” Prašku šunku, koja samo izgleda kao Praška šunka – ukus je kao da jedete mesni narezak (bukvalno). Zašto bi bilo ko uzeo Prašku šunku sa ukusom mesnog nareska više od jednom? Da li se osećate da vas je firma prevarila ako prvi put uzmete ovakav proizvod i platite za njega, odnosno da li se osećate kao magarac! Zašto bi neko nakon ovakve prevare ponovo došao kod vas da kupuje, sem ako nije primoran?\nFirme koje shvate da promena logike sa prevare na dodavanje vrednosti svojoj ponudi donosi boljitak i u ovim vremenima, te firme će sigurno preživeti ovaj period sa veoma dobrim poslovnim rezultatima.\nKako povećati prodaju dodavanjem vrednosti kupcima? - Primeri pekare Primera i picerije Caribic, 7.5 out of 10 based on 73 ratings\nTagovi: Dodavanje vrednostiIshranaKulinarstvoPoslovanjeRestoraniValue Proposition\nAutor teksta: Dragan Varagić, 19/12/2013, RSS\n6 odgovora na Kako povećati prodaju dodavanjem vrednosti kupcima? – Primeri pekare Primera i picerije Caribic\nMislim da vecina privatnih preduzetnika pogrese odmah u samom startu, jer definisu profit kao primarni cilj. Profit, odnosno novac, nikada ne sme biti primarni cilj, jer je novac rezultat rada i nista vise sem toga. Po mom misljenju, cilj bi trebao da bude stvaranje potrebe kupaca za proizvodom, a profit tu nekako dolazi sam od sebe. Vecina domacih preduzetnika kao da ne brinu o imidzu spostvenog brenda i kao da ni ne pomisljaju kakvu emociju ce njihov brend/proizvod ostaviti kod potrosaca. Samo da se brzo zaradi, dok se za buducnost, inovativnost i imidz uopste ne brine.\nDecember 19, 2013 at 17:21\nUnder-Promise – Over-Deliver i nema brige u bilo kojoj oblasti da se bavite\nBilo bi lepo ako bi mi neko ko je dao niže ocene za ovaj tekst dao smernice na koji način sam trebao da obradim ovu tematiku da bih zadovoljio s ovim tekstom.\nDragana Krstić says:\nGeneralni problem centra grada Pančeva jeste AVIV PARK. Dakle, Jeverji su isplanirali,izgradili a neki naši Pančevci su to i odobrili…park koji je nadomak centra. Problem nas, manjih preduzetnik koji smo ostali u centru je ogroman. Pitanje koje se rađa je:”Kako opstati?”\nLjubiša Pejin says:\nTekst je svakako poučan sa navedenim primerima. Ali šta se dešava kada sve ove uslove odradite a kupci i dalje samo imaju u fokusu cenu. Jasno istaknete added values, dajate bolju podršku, više znanja imate ali kupac i dalje ima u fokusu cenu. Koju strategiju primeniti u tom slučaju?\nMiki mik says:\nTo ce se jaaako retko desiti. Ljudi vole da plate proizvod. Moji drze radnju. I kada u ponudi imamo neko novo voce ili povrce koje nije svakodnevnica, tipa mango, japanska jabuka, neko cudo na q, oni oce da daju pare za taj prizvod. Za robu uvek imas kupca. Na kvantasu su pitali ko kupuje djumbir najvise. I rekli su NS radnje. Druga mesta koja se tu snabdevaju nisu zainteresovana jer tamo djumbir nije dobio paznju u vidu reklame. Npr ja ne volim Caribic, ali ima ljudi, a opet zbog silnih prednoati(navedenih ovde) cu je najcesce pojesti….


1941 Frozen Front - IGRICE najbolje besplatne igre i igrice\nYou Are Here: IGRICE najbolje besplatne igre i igrice > Ratne igrice > 1941 Frozen Front\nigrice 1941 Frozen Front\nVodite njemačke snage u usponu prema Istoku ili brane matičnu Rusiju na sovjetskoj strani. Odaberite pravu taktiku ratovanja i zaradite svoje pruge kao genijalni zapovjednik na FROZEN FRONT! Doživite nevjerojatne bitke Drugog svjetskog rata u sjajnom novom vojnom STRATEGIJU-sim HandyGames-a!\nRatne igrice, Tenkovi igrice\nGurnite blokove sa leve i desne strane ili gore i dole unutar ploče da biste formirali grupu od 3 ili više sličnih blokova. Da biste dovršili nivo, uklonite sve vrste blokova i ploču učinite praznom. Postoji 30 izazovnih nivoa u ovoj igri. Dodirnite ploču da biste pritisnuli blok [...]\nKoliko daleko možeš da dođeš? Sveet Monsters je 2D beskrajna parkour igra. Moraćete da upotrebite svoje veštine da biste izbegli prepreke i jeli slatkiše. Ne morate trčati što je više moguće, ali što više jedete bolje, stvaranje većeg broja kombinacija dobit će veću nagradu. [...]\nBarbie je došla u salon za uljepšavanje. Pomozite joj da se lepo sredi za Kena jer su ovo igre sređivanja Barbika.


nocenja Archives | BHRaja.ca | Bosnian-Canadian Media\nHome | Tag Archives: nocenja\nTag Archives: nocenja\nTurizam – U julu više od 160 hiljada turista, 24,5 posto više nego u julu lani\nSeptember 11, 2017\tBiznis\nU Bosni i Hercegovini u julu 2017. turisti su ostvarili 160.462 posjete, što je više za 27,7 posto u odnosu na juni 2017. i za 24,5 posto više u odnosu na juli 2016. godine. Turisti su u julu ostvarili 347.082 noćenja, što je više za 42,6 posto u odnosu na …\nFebruary 25, 2017\tBiznis\nNakon rata i troipogodišnje opsade Sarajevo je danas, nakon četvrt stoljeća nezavisnosti Bosne i Hercegovine, ponovo svrstano među najpoželjnije evropske turističke destinacije. Mnogi su poslije ratnih razaranja kročili u njega ne bi li na trenutak osjetili horor iz filmske priče, ali posljednjih godina Sarajevo turistima nudi veseliju priču o različitostima, …


Nemaju svi jednaku mogućnost za prilagođavanje klimatskim promenama Nemaju svi jednaku mogućnost za prilagođavanje klimatskim promenama\nOvo je prvi deo iz serije dva članka u kojima će Marina Andrijević, doktorandkinja sa Humbolt univerziteta u Berlinu predstaviti rezultate svog istraživanja o socio-ekonomskim preprekama uspešnom prilagođavanju na klimatske promene\n27/04/2021 autorka: Marina Andrijević\nProsječna globalna temperatura trenutno je oko 1.1°C viša nego za vrijeme prije industrijske revolucije. Klimatske promjene koje sa sobom nosi globalno zatopljenje širom svijeta mijenjaju živote ljudi i njihove zajednice. Naučne metode sve su naprednije u prepoznavanju ljudskog utjecaja na ono što inače nazivamo stanjima prirodnih nepogoda, poput toplotnih udara, poplava, suša, uragana, pa i požara. Drugim riječima, uz pomoć statističkih metoda moguće je utvrditi gdje prestaje prirodni, a počinje ljudski doprinos vremenskim neprilikama. Intenzitet i učestalost prirodnih, odnosno ljudskih, katastrofa rastu sa svakom desetinom stepena zatopljenja koje je posljedica rasta koncentracije gasova sa efektom staklene bašte.\nU skladu s tim, jasno je da je najvažnija strategija za borbu protiv klimatskih promjena hitno i drastično smanjenje upotrebe fosilnih goriva u svim granama privrede, promjena neodrživih poljoprivrednih praksi, te energetska tranzicija prema obnovljivim izvorima energije.\nMeđutim, brzina s kojom se klimatske promjene odvijaju i neadekvatnost do sada poduzetih mjera ukazuju na to da sprečavanje negativnih posljedica klimatskih promjena zahtijeva i određeni nivo prilagodbe stanovništva i privrednih aktivnosti drugačijim i ekstremnijim klimatskim prilikama.\nPrilagodba klimatskim promjenama, zavisno od geografske lokacije, može podrazumijevati monumentalne projekte poput izgradnje brana i zaštite od porasta nivoa mora, infrastrukturne promjene stambenih jedinica i proizvodnih pogona tako da su otporni na ekstreme vremenske uslove, širenje sistema navodnjavanja u poljoprivredi i bezbroj drugih, velikih i malih intervencija. Troškovi prilagodbe klimatskim promjenama mogu dostići multimilionske cifre. Pored finansijskih kapaciteta, ovi projekti često zahtijevaju stabilne političke i institucionalne prilike, ljudske resurse, tehnologiju, inovacije, pa i kulturološke promjene.\nStrategija prilagodbe je donekle kontroverzan dio klimatskog diskursa, zasnovan na zabrinutosti da bi legitimizacija potrebe za prilagodbom mogla dovesti do slabljenja ambicija za nužne intervencije smanjenja emisija stakleničkih plinova. Promatranje intervencija za smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte i intervencija za prilagodbu na klimatske promjene kao ravnopravne ili komplementarne strategije sa sobom povlači pitanje pravednosti, budući da su krajevi svijeta u kojima postoji najveća potreba za prilagodbama istovremeno i najmanji krivci za klimatske promjene.\nU svom doktorskom istraživanju fokusirala sam se na prilagodbu klimatskim promjenama i ulogu koju ona igra u naučnim modelima procjene rizika negativnih posljedica izazvanih klimatskim promjenama. U tom kontekstu, bavila sam se ispitivanjem globalnih nejednakosti u kapacitetima za prilagodbu privrede i načina života na drugačije klimatske prilike, te šta to znači za cjelokupni rizik.\nU ovom i narednom članku pozabavit ću se širom slikom procjene rizika od klimatskih promjena, značaju analize socio-ekonomskih indikatora u procjeni kapaciteta za prilagodbu klimatskim promjenama te primjenom analiza ove vrste u prognozama posljedica klimatskih promjena za stanovništvo i privredu.\nKada govorimo o rizicima od negativnih posljedica klimatskih promjena na ljudske i druge ekosisteme, moramo uzeti u obzir tri osnovna činioca: (1) geofizičke reakcije klimatskih sistema (poplave, toplotni talasi, suše, itd.), (2) izloženost vremenskim uslovima (npr. imovina i stanovništvo naseljeno u predjelima izloženim klimatskim uslovima) i (3) ranjivost područja ili stanovništva na negativne posljedice klimatskih promjena (npr. nivo pripremljenosti na određene vremenske prilike i društveno-ekonomski kapacitet za nošenje s posljedicama).\nDirektne posljedice klimatskih promjena najviše zavise od globalnog zatopljenja koje je direktan rezultat povećane koncentracije gasova sa efektom staklene bašte u amosferi. Međutim, druge dvije komponente – izloženost i osjetljivost na klimatske promjene – zavise od niza društveno-ekonomskih faktora koji variraju od zajednice do zajednice, od države do države, koji su promjenjivi i međusobno povezani kompleksnim dinamičnim vezama.\nZato nije isto kada toplotni talas pogodi neku bogatiju državu u kojoj veliki broj građana radi u sektoru usluga i ima pristup klimatizovanim prostorijama, i kada se isto dogodi u siromašnoj zemlji u kojoj se stanovništvo većinski bavi poljoprivredom i izloženo je svim spoljnim utjecajima tokom rada na otvorenom.\nBudući da zavise velikim dijelom od društvenih i ekonomskih prilika, rizici od negativnih posljedica nisu ravnomjerno raspoređeni po svijetu. Iako je sada već općepoznato da oni koji su najmanje doprinijeli klimatskim promjenama zbog njih će najviše ispaštati, važno je na raspolaganju imati naučne metode uz pomoć kojih se može ustanoviti ko doprinosi daljem zatopljenju, ko ima najveću odgovornost da smanji emisije gasova sa efektom staklene bašte, ko je najviše izložen klimatskim promjenama i ko se i do koje mjere može njima prilagoditi. Osim pitanja pravednosti, praktična pitanja poput planiranja adekvatnih strategija za nošenje s rizicima, također zahtijevaju uvid u očekivani nivo rizika koje klimatske promjene nose.\nParalelno s diplomatskim i političkim pomacima prema globalnom cilju zaustavljanja klimatskih promjena, a posebno nakon Pariškog sporazuma 2015. godine, nauka o klimatskih promjenama kontinuirano napreduje u prognoziranju rizika i posljedica za stanovništvo i privredu. Procjene rizika rade se uz pomoć naučnih modela i alata koji simuliraju klimatski sistem s geofizičkog aspekta i povezuju ga s modelima rasta stanovništva, dinamike energetskih i ekonomskih sistema. Takav sistematski pristup modeliranja klimatskih promjena omogućava testiranje različitih scenarija klimatskih i društveno-ekonomskih prilika, da bi se ustanovile posljedice, odnosno prednosti sprječavanja daljeg zatopljenja.\nNedovoljno dobro modeliranje potencijala koje zemlje u razvoju imaju za prilagodbu klimatskim promjenama\nIstraživačke grupe širom svijeta kontinuirano unapređuju preciznost procjena i rade na sve detaljnijem prikazu energetskih i ekonomskih sistema. Modeli, na primjer, imaju vrlo detaljno razrađene putanje smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte i procese dekarbonizacije energetskih sistema na regionalnom nivou. Tako znamo, na primjer, da bi za postizanje cilja Pariškog sporazuma o zaustavljanju rasta prosječne globalne temperature na 1.5, a najviše 2°C, cijeli svijet morao biti ugljično neto-neutralan do 2050. godine, a sve bolje razumijemo i kako pojedinačne države mogu ostvariti taj cilj.\nS obzirom na sada već prihvaćenu neizbježnost potrebe za prilagodbom klimatskim promjenama, ovi modeli također procjenjuju dio rizika koji se može eliminirati prilagodbom.\nMeđutim, većina modela simulira prilagodbe dosta pojednostavljeno, uglavnom slijedeći binarnu logiku po kojoj je određena grana privrede, zajednica ili cijela država prikazana kao potpuno ili nikako prilagođena na klimatske promjene.\nUzmimo za primjer poljoprivredu, koja je jedna od, bar klimatski govoreći, najosjetljivijih grana privrede, a često je jedan od najvažnijih sektora po učešću u bruto društvenom proizvodu zemalja u razvoju. Rastuće temperature, nepredvidive vremenske prilike, promjene u tlu, širenje štetočina, smanjenje vodenih resursa neke su od posljedica klimatskih promjena koje direktno utječu na poljoprivrednu produktivnost, pa čak i na opstanak nekih biljnih vrsta. Teoretski govoreći, poljoprivrednici mogu promijeniti prakse sijanja, uzgoja, navodnjavanja tako da su poljoprivredna dobra otporna ili optimalno prilagođena klimatskim prilikama. Potpunom prilagodbom, dakle, poljoprivredni sektor u principu neće osjetiti štetu klimatskih promjena. S druge strane, potpuna neusklađenost s klimatskim prilikama može rezultirati, recimo, propalim žetvama i svim posljedicama koje to povlači.\nZašto su siromašne zemlje mnogo više ugrožene klimatskim promenama?\nRealnost je, vjerovatno, negdje između. Ono što pouzdano znamo je da će bilo koji nivo prilagodbe klimatskim promjenama zahtijevati financijske, institucionalne, ljudske i druge društveno-ekonomske resurse. Mnogim zemljama koje su na liniji fronta u borbi s posljedicama klimatskih promjena ti resursi ne stoje na raspolaganju, ili bar ne u mjeri u kojoj su potrebni. Uz to, zemlje u razvoju, kao što samo ime kaže, nose se sa različitim razvojnim izazovima, poput unapređenja zdravstva, socijalne zaštite, obrazovanja, infrastrukturnih poboljšanja i drugih ekonomskih investicija. Nemogućnost prilagodbe klimatskim promjenama može dodatno otežati već kompleksne razvojne projekte i cjelokupan društveni napredak.\nImajući u vidu važnost prilagodbe na nove klimatske uslove za zemlje u razvoju, postoji velika potreba za unapređenjem razumijevanja ove oblasti kako bi se mogle osmisliti odgovarajuće strategije koje će minimizirati negativne utjecaje klimatskih promjena.\nRazvijanje novih parametara za bolje razumijevanje mogućnosti za prilagodbu\nS obzirom da je realna mogućnost prilagodbe znatno drugačija od načina na koji je do sada predstavljena u naučnim alatima, u svom doktorskom projektu razvila sam kvantitativne parametre koje modeli procjene rizika mogu koristiti da bi detaljnije simulirali društveno-ekonomske prilike koje omogućavaju ili sprečavaju prilagodbu. Upotrebom indikatora koji adekvatno prikazuju globalnu nejednakost u kapacitetima za nošenje s klimatskim promjenama može se izbjeći preveliko oslanjanje na prilagodbe. Realna slika mogućnosti prilagodbe sprečava potencijalno skretanje pažnje sa odgovornosti historijskih zagađivača za doprinos stanju klime i potrebe za što bržim prestankom korištenja fosilnih goriva.\nU sljedećem članku bavit ću se konkretnije društvenim i ekonomskim dimenzijama koje su posebno značajne za temu nejednakog kapaciteta za prilagodbu klimatskim promjenama. Fokusirat ću se na značaj institucija i rodne jednakosti, dvije teme koje možda nemaju najočitije poveznice s klimatskim promjenama. Do tada, čitajte više o prilagodbi na klimatske promjene u nekim od studija u hyperlinkovima.