САМИ СЕБЕ УБИЈАМО – ОДЛУКА КОЈА БИ МОГЛА СКУПО ДА НАС КОШТА! Све државе бивше СФРЈ одбиле, једино Србија прихватила!\nSAMI SEBE UBIJAMO – ODLUKA KOJA BI MOGLA SKUPO DA NAS KOŠTA! Sve države bivše SFRJ odbile, jedino Srbija prihvatila!\nU Beogradu i „još nekoliko gradova Srbije“ od 13. do 24. maja traje kampanja „prikupljanja potpisa podrške osnivanju REKOM-a (Regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenih na teritoriji nekadašnje SFRJ od 1. januara 1991. do 31. decembra 2001. godine)“. Iza repriziranja takve „kampanje“ stoji Fond za humanitarno pravo i njegova „osnivačica Nataša Kandić“, koja bi da povrati u život „inicijativu za osnivanje REKOM“ iako je ona propala još pre nekoliko godina uprkos činjenici da su na nju braća Rokfeler, Evropska komisija i mnoge zapadne ambasade, počevši od 2009. pa do 2014. godine, proćerdale više od četiri miliona evra.\nNaizgled, cilj inicijative je prihvatljiv – formiranje posebne regionalne komisije koja bi „od Triglava pa do Đevđelije“ utvrdila činjenice o zločinima počinjenim tokom ratnih sukoba od 1991. do 2001. godine, a uz to bi sastavila spisak žrtava, omogućila im da se čuje njihov glas i da se patnje iz proteklih ratova nikada više ne ponove… Sve to su humani ciljevi, stoga nije neobično što su mnogi podržali inicijativu, uključujući i neke visokopozicionirane političare i poznate ličnosti u regionu. Ali kada se zaviri „ispod haube“ čitavog poduhvata, brzo iščili proklamovana filantropija, što je i dovelo do urušavanja „prvobitnog“ REKOM-a pre nekoliko godina, kada je nestao na đubrištu istorije. Za propast su bile krive konstrukcijske greške njegovih arhitekata, koje su bile fatalne do te mere da i dan-danas diskvalifikuju REKOM kao ikada ostvariv projekat.\nSve je počelo da puca kada je isposlovano „proširenje mandata“ buduće regionalne komisije pod firmom utvrđivanja veoma širokog dijapazona „istorijskih istina“. Brzo se skliznulo u politizaciju jer je svaka (od nekada sukobljenih) strana pretendovala da „progura“ svoju varijantu istine, što je dovelo u sumnju čitav projekat, njegove domete i svrhu. Drugi problem ideje o osnivanju REKOM-a bio je ništa manje razoran: umesto dogovaranja, predviđeno je preglasavanje, tačnije većinski način odlučivanja stručnjaka koji bi činili REKOM, što je širom otvorilo vrata za sklapanje „neprincipijelnih koalicija“. Već u toj fazi bilo je jasno da je Srbija predodređena za večitog krivca, ali čak ni takva prednost nije ponukala Hrvatsku i Sloveniju da pristanu na raspravu o njihovoj odgovornosti za žrtve raspada nekadašnje zajedničke države. Došlo je do pat-pozicije, a potom i kliničke smrti ideje o REKOM-u. Sve dok se njegovi tvorci nisu dosetili da REKOM sada „skrate“ – na Srbiju, BiH i Kosovo. To je ne samo protivno prvobitnoj ideji o osnivanju REKOM-a već je takvo teritorijalno sužavanje mandata „komisije za istinu“ na Srbiju, BiH i Kosovo, posle odbijanja Slovenije, Hrvatske, Makedonije i Republike Srpske da učestvuju u tom poduhvatu – potpuno neprihvatljivo. I štetno po istinu.\nVratimo se temeljnom problemu, a to je „proširenje mandata“ budućeg REKOM-a, gde je za Srbiju posebno opasna izmena statuta na osnovu koga bi se formirao REKOM, a nju je isposlovao Aljoša Čampara, izaslanik Bakira Izetbegovića, koji je zahtevao da REKOM „istraži političke i društvene okolnosti koje su odlučujuće doprinijele izbijanju ratova ili drugih oblika oružanog sukoba, kao i činjenju ratnih zločina i drugih teških kršenja ljudskih prava“. Takva „istraga“, koju bi ubuduće trebalo da upražnjavaju članovi novog, krnjeg REKOM-a, preti da reaktivira nikad završene polemike na temu „ko je kriv za rat?“, kao i da pripadnici „REKOM-ekipe“ preglasaju predstavnike Srbije i ozvaniče istorijsku laž o „Srbima zločincima i agresorima“ onako kako je utabana u njihovim maticama. Što otvara vrata za novo ruženje Srba, pri čemu bi država Srbija sve to bila dužna da ugradi i u svoje nastavne programe od osnovne škole dalje, kao deo „zvanično utvrđene istine o uzrocima rata“. Sve to jeste sporno, jer je prema osnivačkim aktima „komisija za utvrđivanje činjenica“ (REKOM) trebalo da bude naddržavno telo, neopterećeno politikom i nacijom, a ne da se pretvori u suštu suprotnost tih postulata.\nNi to nije sve – zahvaljujući širokim ovlašćenjima, sličnim onima koje ima Haški tribunal, REKOM je namerio da izriče „konačne istine“, pa čak i da ograniči slobodu izražavanja u vezi s „istinom o ratu“ na tlu nekadašnje SFRJ, uz spomenuto „većinsko odlučivanje“ u utvrđivanju istorijskih istina. A Statut REKOM-a, njegov 23. član, koji su potvrdili „izaslanici predsednika Hrvatske, Kosova, Crne Gore, bošnjačkog i hrvatskog dela predsedništva BiH, i Srbija“ (odnosno njen dosadašnji predsednik Tomislav Nikolić), propisuje da u budućoj „komisiji za istinu“ BiH ima pet, Hrvatska, Srbija i Kosovo po tri člana, a Crna Gora, Makedonija i Slovenija po dva. Očito je Srbija u takvom scenariju predodređena za preglasavanje, i nije teško prozreti da bi rezultat glasanja u REKOM-u uvek bio na štetu Srbije.\nStoga je naprasno oživljavanje (krnjeg) REKOM-a klopka za službeni Beograd. To je nova platforma koja bi omogućila da Srbi budu proglašeni za glavne krivce za nedavne ratove. Takve pretenzije od početka nisu skrivali ni oni koji su neposredno učestvovali u procesu osnivanja (prvobitnog) REKOM-a, na najvišem nivou: izaslanici BiH zahtevali su „istinu o genocidu“, hrvatski predstavnici tražili su da se utvrdi da je „Hrvatska bila žrtva velikosrpske agresije“, a ništa skromnije nisu bile ni želje predstavnika Prištine; Selim Selimi, izaslanik za REKOM Atifete Jahjage, na sastancima REKOM-ovog „stručnog tima“ ustrajno je zahtevao i „ratnu odštetu od Srbije“. Uprkos većinskom stavu da je Srbija za sve kriva, prvobitna ideja o osnivanju REKOM-a doživela je, na kraju, krah, kako u Hrvatskoj, tako i u Makedoniji, Crnoj Gori i Sloveniji.\nIako su četiri (od šest) država nastalih na tlu nekadašnje SFRJ odbacile REKOM, to nije omelo propagatore inicijative da se sada „prikače“ na tzv. Berlinski proces koji se pod plaštom nemačke kancelarke Angele Merkel bavi (pre svega) potrebom što boljeg infrastrukturnog povezivanja „regije zapadnog Balkana“. To je poslužilo tvorcima ideje o krnjem REKOM-u da pokrenu novu kampanju čiji je „cilj da se pošalje jasna poruka premijerima Zapadnog Balkana i predstavnicima Evropske unije koji učestvuju u Berlinskom procesu, da se od njih očekuje da prihvate odgovornost i u okviru Berlinskog procesa potpišu sporazum kojim se obavezuju da će osnovati REKOM“. Pošto su lideri država Zapadnog Balkana već odbili osnivanje REKOM-a, sada bi propagatori te inicijative da je nametnu „odozgo“, direktno iz Berlina. I da iskoriste i samit lidera Zapadnog Balkana koji će biti održan jula ove godine u Trstu, kako bi pritisli regionalne zvaničnike da „omoguće ostvarivanje svih potrebnih koraka ka uspostavljanju regionalne komisije“. Kakav to pritisak sada treba da izvrši šest članica EU (učesnica „Berlinskog procesa“) na šest država iz regije (države eks-SFRJ plus Albanija), koje sarađuju u projektu nemačke kancelarke? Zar će Francuska, Italija i Austrija, uz Nemačku, postati članice REKOM-a i utvrđivati „istorijske činjenice“, npr. na koji način su same uticale na raspad SFRJ i doprinele ratovima u regionu? Jasno je da ni krnji REKOM nema za cilj takvo preispitivanje (ne)dela država članica EU. A ako se nametnuto „potpisivanje sporazuma“ koji bi ih obavezao da reinkarniraju REKOM odnosi samo na pomenutih šest „regionalnih zvaničnika“, opet nije jasno zašto bi u toj raboti učestvovale i zemlje EU, a još manje je jasno zašto bi u REKOM bila uključena Albanija, dok bi iz tog procesa ispala – Slovenija!?\nNe treba zanemariti ni činjenicu da su u okviru „projekta REKOM“ proteklih godina potrošene hiljade i hiljade evra na raznorazne „eksperte“ kako bi sklepali statut REKOM-a, uz garancije da se on ne kosi sa ustavima država iz regije (šest država eks-SFRJ plus Kosovo). I to se pokazalo netačnim i jalovim, jer su posebni izaslanici (koji su u ime predsednika matičnih država bili ovlašćeni da pretresu sve u vezi s REKOM-om) taj statut izvrgli ruglu, pocepavši ga na prafaktore. Stoga nije jasno na kakvim temeljima sad počiva vaskrsli REKOM, još manje kakva bi bila ovlašćenja takve komisije i, uopšte, koje su države osnivači „novog (krnjeg) REKOM-a“? Nije naodmet podsetiti i da bi ratifikacija „sporazuma“ koji bi aminovao nastanak takvog, krnjeg REKOM-a, bila ozbiljan problem za Srbiju zbog politike nepriznavanja Kosova.\nU Srbiji se prikriva da je inicijalna ideja o REKOM-u doživela slom pošto je odbačena ne samo u Makedoniji nego i u Sloveniji i Hrvatskoj, kao i Republici Srpskoj. Nebojša Radmanović nijednom nije primio tzv. delegaciju inicijative za REKOM, predsednik Slovenije Borut Pahor odbio je da odredi svog izaslanika već je odlučivanje o sudbini te inicijative prepustio slovenačkoj vladi koja je negativno ocenila i preširoka ovlašćenja REKOM-a, i mogućnost da slovenački članovi budu preglasani. U Hrvatskoj je REKOM-u bio sklon samo (sada već bivši) predsednik Ivo Josipović, dok su vlade kako SDP-a, tako i HDZ-a odlučno odbacile inicijativu. Na kraju je od projekta odustao čak i Josipović. „Sudeći prema javnim rečima premijera i članova vlade Hrvatske, Inicijativa za REKOM nema podršku. Pomirenje nije više prioritet predsednika Hrvatske“, zabeleženo je u jednom izveštaju. Inicijativa je slično prošla i u Makedoniji. Kada je Žarko Puhovski (koga je Nataša Kandić izabrala za neformalnog vođu „zagovarača REKOM“) izjavio da „Makedonija nije država“, izaslanik makedonskog predsednika Đorđa Ivanova Luben Arnaudoski zaključio je da je to „najveća uvreda za Makedoniju i njene građane“ i u znak protesta odbio učešće u „zvaničnoj ekspertskoj grupi“ za REKOM.\nSve to nameće dilemu – zašto Srbija izgara u projektu koji je, između ostalih, odbacila i Slovenija gde je februara 1992. godine izvršeno administrativno etničko čišćenje 26 hiljada ljudi („izbrisani“), od kojih je njih 60 odsto imalo srpske korene. Ako Slovenija ni četvrt veka kasnije nije spremna da prizna svoju odgovornost, kazni krivce i žrtvama pruži satisfakciju, jednako kao i Hrvatska koja bi morala da utvrdi razmere zločina izvršenih nad srpskim narodom (službeni Zagreb odbacuje čak i pomisao o bilo kakvom utvrđivanju činjenica o vlastitim zločinima), šta onda Srbiju gura da bude deo te šarade? Krnji REKOM pretenduje da vodi rasprave o broju žrtava i istorijskim istinama (o raspadu SFRJ) a Srbija bi, izvesno, na kraju bila preglasana i od strane predstavnika Albanije, s obzirom na to da iz najnovijeg plana promotora REKOM-a proizlazi da bi i Albanija imala odlučujuću reč prilikom određivanja „istine o ratu u SFRJ“ u koju bi po svom nahođenju mogla da ugradi i osudu „genocida počinjenog nad Albancima“ iz tzv. Tiranske platforme. A sve to uz asistenciju srpskih volontera i same države Srbije. I to u trenutku kada su vlasti u Sarajevu i Prištini neočekivano minirale prvobitni REKOM kako bi stvorile sopstvene, nacionalne „komisije za istinu“ koje bi se bavile samo svojim žrtvama. Što je direktno odricanje od modela prvobitnog REKOM-a!\nOtuda je najnovije šminkanje REKOM-a (u krnjoj formi), koji bi da se bavi samo Srbijom, Kosovom i možda Bosnom, posvađano ne samo sa osnovnom idejom te inicijative nego i sa geopolitikom i logikom. A što se samih „inicijatora“ tiče, jasno je da podgrevanje REKOM-a u „skraćenom formatu“ služi kao pokriće za mužu belosvetskih donatora i netransparentno trošenje tog novca, sve u suprotnosti sa inicijalnim postulatima projekta. U tu svrhu „centrala“ u Beogradu reprizira „kampanju“ za osnivanje (osakaćenog) REKOM-a, u koju je upregla „veliki broj volontera iz Beograda, Niša, Zrenjanina, Novog Sada, Subotice i Novog Pazara sa zajedničkim ciljem da prikupe što veći broj potpisa građana koji podržavaju osnivanje regionalne komisije“. Kao da prikupljanje potpisa nije okončano još pre pola decenije, posle čega su uz dokumente o inicijativi bili predati predsednicima ili članovima predsedništva svih eks-SFRJ država. Gde je REKOM, sa izuzetkom Srbije, doživeo neslavan kraj.\n(Svetlana Vasović Mekina / Pečat)\nAman više, hoće li nam se ikad skinuti sa grbače!? Nije im dosta haškog trkeljisanja po našim ljudima i arhivama? Pobiše tamo onoliki naš svet, a ne dokazaše ništa, nego osudiše gomilu ljudi ni krivih ni dužnih na drakonske kazne. Sad treba da nastave ovde? Dosta više komisija o krivici Srba. Kad će doći red da se rasvetle zločini nad Srbima? Hoće li ikad doći? Niko nije prstom mrdnuo, a imaju obraza da od nas traže da tražimo i dokazujemo i nepostojeće zločine. I treba hitno na najvišem nivou, u UN, tražiti reviziju presuda koje su se odnosile na zločine za koje je dokazano da ih nije ni bilo ili da su ih počinile neke druge snage, a ne srpska (npr. tuzlanska kapija, Srebrenica itd.) i pokrenuti postupke protiv odgovornih za ove laži i falsifikate.\nDeluje dosta uvredljivo da Srbima neki šljam skuplja ovakve potpise ispred nosa. Međutim, to može biti vrlo korisno za one koji će da imaju uvid u te spiskove. Lepo je da neka država ima tačan uvid o mangupima u svojim redovima.\nTakve ,kao sto je ova Kandic,treba proterati iz zemlje\nKakvo proterivanje, ona je suvladar svakoj vladi od 2000-te.\nKakvo preterivanje???!!! Kakvo proterivanje???!!! Pa Kandic i NVO sorosevim svima njima treba suditi zbog ucesca u zlocinackom poduhvatu i genocidu nad Srbima!\nMa nosite ovu matoru nakazu u ludnicu .Pa ona je bolesna zena .\nNisam citao Vas sadrzaj,predpostavljam da je glupost i necu da se time zamaram,svko ko govori istinu je lazov i prevarant strni placenik domaci izdajnik.Znamo mi da citamo izmedju redova,a autorku ovog clanka pitam a ko nju placa,da zavadja.\nPogledajte koliko ima ovaca koje potpisuju.


Zamena sadnica za stari papir u Novom Sadu\n11 октобар 2018\nU želji da podstakne građane i građanke, a posebno decu i mlade, na reciklažu starog papira i ove godine tokom manifestacije "Novosadska jesen" udruženje "Inženjeri zaštite životne sredine" organizovaće akciju zamene starog papira za sadnice cveća ili drveća.\nSvi koji donesu 10 kg starog papira dobiće sadnicu cveća, a oni koji donesu 60 kg starog papira dobiće sadnicu drveća.\nManifestacija "Novosadska jesen" održava se od 23. do 27. oktobra na SPENS-u u Novom Sadu, a štand "Inženjera zaštite životne sredine" nalaziće se u holu na prvom spratu.\nGrađani i građanke stari papir mogu doneti od 8 do 20 časova u utorak, sredu, četvrtak i petak, odnosno od 8 do 12 časova u subotu 27. oktobra.\nNa štandu "Inženjera zaštite životne sredine" svi zainteresovani moći će da dobiju i više informacija o procesu reciklaže i načinima na koji mogu da smanje svoj uticaj na životnu sredinu i doprinesu njenom očuvanju, kao i načinima na koje možemo da odgovorimo na klimatske promene koje nas svakoga dana sve više pogađaju.\nPapir ima odlična svojstva za reciklažu - proizvodnjom iz recikliranih materijala, umesto iz drveta, postiže se energetska ušteda i do 74%, zavisno od tehnološkog postupka i vrste starog papira. Dobijanjem papira iz jedne tone recikliranog papira smanjuje se emisija štetnih gasova za oko 70%. Takođe, reciklažom samo 1 tone starog papira sačuva se 32.000 litara vode potrebne za proizvodni proces.\nDa bi se zadovoljile potrebe za papirom prosečnog domaćinstva godišnje se poseče 6 stabala. Svakom tonom recikliranih novina sačuva se 17 stabala starosti između 15 i 20 godina.\nReciklirajmo stari papir i posadimo novo drveće svake godine, kako bismo sačuvali naše šume i svež vazduh.\nPoslednji put izmenjeno четвртак, 11 октобар 2018 10:52


Vojnov je jedan od najplodnijih savremenih srpskih scenarista, filmskih kritičara i publicista, a obnovljeno interesovanje domaće filmske kritike za partizanske filmove velikim delom je i njegova zasluga; zato je prirodno bilo da ga pitamo za njegov izbor najboljih deset ratnih filmova domaće produkcije\nObjavljeno: 01.12.2019. 09:09h\nEvo 10+ najboljih partizanskih filmova po mišljenju Dimitrija Vojnova.\n1. LEPA SELA LEPO GORE, Srđan Dragojević (1996)\nPrvo mesto na listi mora zauzeti film koji možemo posmatrati kao najznačajniji doprinos naše kinematografije istoriji ratnog filma na globalnom nivou. U ovom filmu Srđan Dragojević kroz svoj autentični rediteljski postupak kombinuje dve tradicije - filma o vijetnamskom ratu brušenog u opusu Frensisa Forda Kopole i Olivera Stouna i njihovim značajnim filmovima koji osuđuju rat u kom je učestvovala njihova zemlja, i partizanskog filma čiji je uticaj naša bitna mentalitetska odlika, zbog totalnog narodnog učešća i potrebe za nanošenjem totalnog poraza. Već samim izborom filmskih tradicija koje spaja, Dragojević pokazuje koje su mu ambicije, da snimi film koji se protivi ratu, ali će biti blizak i omiljen čak i onima kojima je taj sukob prihvatljiv. U ovom filmu svedočimo vrhuncu jednog autora, velikoj inspiraciji velikih glumaca i retkoj prilici kad je naš film imao čime da doprinese svetskim tokovima.\n2. PODZEMLJE, Emir Kusturica (1995)\nDušan Kovačević je dugo bio inspirisan ovom pričom koju je navodno čuo kao anegdotu profesora Ratka Đurovića. U saradnji s Emirom Kusturicom napravio je film koji inspiriše filmske autore širom sveta i dan danas. Kako govoriti o filmovima MI Džordana Pila i PARAZITU Bong Jun Hoa bez pominjanja Kusturičinog PODZEMLJA? Teško. Poput Dragojevića, u svojoj priči o narodu koji živi u izolaciji pod zemljom i izlazi na površinu samo da bi nastavio s ratom koji se samo pauzira kroz izolaciju i propagandu vladajuće kaste, Kusturica se oslanja i na ranije tradicije ratnog filma. Ilegalci su prikazani kao parodija OTPISANIH, Petar Popara Crni izlazi iz podzemlja i upada na snimanje filma o samome sebi koji režira Željko Bulajić, jasna aluzija na kolegu Veljka. Ali sve to je ipak uklopljeno u njegov moćni imaginarij.\n3. MOST, Hajrudin Krvavac (1969)\nRobert Oldrič i Brajan Haton napisali su udžbenik kako se pravi "Guys on a Mission" film o Drugom svetskom ratu. Samo Hajrudin Krvavac uspeva da dopiše par lekcija koje oni nisu obradili. MOST je ne samo ključni "Guys on a Mission" film naše bogate filmografije o NOB-u i drugim ratovima, već i visokooktanski akcioni triler čija rešenja i dan danas deluju sveže. Scena kad Relja Bašić kao nacistički obaveštajac ispituje i strelja zarobljene partizane na svako gledanje uspeva da iznenadi. Ko nije utrnuo kad pogine Bambino, zalutao je u bioskop. Konačno, ko ne oseti vrtoglavicu dok se minira most, verovatno je prethodno zažmurio od straha. Krvavac je ceo svoj život posvetio akcijašima o NOB-u, s visokim tempom i stripovskom stilizacijom. U MOSTU je samo dostigao vrhunac.\n4. OKUPACIJA U 26 SLIKA (1978) / PAD ITALIJE (1981) / VEČERNJA ZVONA (1986), Lordan Zafranović\nZafranovićev triptih nastao u saradnji s književnikom Mirkom Kovačem i grupom scenarista, prikazuje rat na tri mesta u NDH, uspon fašizma, reakciju različitih klasa, zločine ustaša, često nerazumno sprovođenje revolucionarne pravde i stoji kao jedna od najsloženijih i najsugestivnijih slika rata u našem filmu. Ova tri filma su Zafranovićev kanonski rad, kompleksna višeslojna priča s čitavim nizom razlitičih rukavaca objedinjena snažnom autorskom vizijom čiji koreni se mogu prepoznati u autorima poput Lukina Viskontija, ali odlazi i korak dalje.\n5. TRI, Saša Petrović (1965)\nZnačajan deo Crnog talasa i uopšte novog talasa jugoslovenskog fima u najširem smislu bio je vezan za NOB i formalno spada u ratni film. Bilo da je reč o radovima Živojina Pavlovića, Saše Petrovića ili Kokana Rakonjca, akademskih autora ili kinoklubaša, nezavisno od toga što nije reč o istorijskim freskama, naš film je bogat umetnički vrednim i vrlo provokativnim filmovima o ratu. Svako će izdvojiti svoj favorit: ZASEDU, CRVENO KLASJE ili neki treći film. Ja biram film TRI Saše Petrovića, moćnu autorsku viziju rata. Pored snažnog autorskog rukopisa, Petrović je počeo svoju karijeru kao profesionalac - kao koreditelj Vicka Raspora potpisao je film JEDINI IZLAZ o akciji slovenačkih partizana u Postojnskoj jami. Već u tom filmu pokazuje da ima izrazitu autorsku personu i unutar jednog "Guys on a Mission" filma uspeva da izvuče snažnu egzistencijalističku potku proze Antonija Isakovića. Tom piscu se vraća u filmu TRI i snima film-temeljac naše kinematografije.\n6. KAPETAN LEŠI, Žika Mitrović (1960)\nManje kinematografije kao što je naša moraju u jednom čoveku spojiti Džona Forda i Hauarda Hoksa. Žika Mitrović je preuzeo tu ulogu i uspostavio je jugoslovenski vestern, velikim delom baš kroz partizanske filmove, ubacujući konvencije ovog žanra kroz zaplete iz narodnooslobodilačke borbe. Uprkos tome što je verovatno svoj najbolji film - i najbolji vestern - snimio u posleratnom miljeu (BRAT DOKTORA HOMERA), Mitrović je napravio vrhunski film smešten i u NOB. To je KAPETAN LEŠI, priča o partizanskom oficiru iz naše nemirne pokrajine koji učestvuje u borbi s balističkim pobunjenicama i preostalim okupatorima. Snaga ovog filma se nije izgubila ni do danas, a u svoje vreme započeo je pravu multimedijalnu franšizu sa izuzetno popularnom pesmom (na istu melodiju kasnije je Haris Džinović je ispevao svoj hit "Jesul dunje procvale"), Radilovićevom stripom i bioskopskim nastavkom. Lik Kapetana Lešija inspirisan je likom Baranina Đoka Lekića koji je bio svojevrsna babica revolucije i "obračuna s bandom" na potezu Metohija - Solun. Kult kapetana Lešija je, međutim, zaživeo i među balistima, pa je taj nadimak imao i Ridvan Ćazimi, pripadnik OVK, što je preteča aproprijacije srpske kulture koja se sad dešava u obliku pokušaja da se hramovi SPC proglase kosovskim.\n7. AKCIJA STADION, Dušan Vukotić (1977)\nDušan Vukotić je osvojio Oskara za animirani film. Svoj animatorski pristup i preciznost doneo je u nekoliko igranih filmova. Pored naučne fantastike u kojoj je ostavio trag s filmom GOSTI IZ GALAKSIJE, i u ratnom filmu je napravio značajan domet koji je nažalost bio skoro obrisan tokom devedesetih. AKCIJA STADION je vizuelno precizan, snažan prikaz života u okupiranom Zagrebu u kom počinju da važe rasni zakoni, ustaše upadaju u kuće, ljudi nestaju, a studenti spremaju ilegalnu akciju na stadionu. Uprkos tome što je ovaj film uokviren jednom konkretnom akcijom zagrebačkih ilegalaca, nudi i znatno širu sliku širenja nacizma i truljenja društvenog tkiva. Baš zato ovaj film moramo iznova gledati.\n8. BOMBAŠI, Predrag Golubović (1973) / REKVIJEM, Časlav Damjanović (1970)\nŽika Mitrović je bio Ford i Hoks. Ali Predrag Golubović je bio Serđo Leone našeg filma. Još u saradnjama s Hajrudinom Krvavcem, Golubović je uneo poetiku špageti vesterna u partizanski film. Međutim, Krvavac se ipak držao čvrste strukture akcionog filma i stripovske stilizacije. Tek u BOMBAŠIMA, Golubović uspeva da napravi svoj estetski manifest na temu kako treba da izgleda partizanski film. Uz obilje crnog humora, sa izuzetnim darom za apsurd i sjajno odabranim lokacijama, Golubović snima film kom bi se Leone u svojim najciničnijim raspoloženjima sigurno dopao.\nČaslav Damjanović je, s druge strane, posebna sorta, snimio je dva ratna, partizanska filma u SFRJ, a onda je otišao u Ameriku i postao četnik. BOMBA U 10 I 10 bila je vrhunski akcijaš o urbanoj gerili, delimično inspirisan slučajem atentata na Hajdriha, ali REKVIJEM je njegov špageti-vestern iz NOB-a. Taj Hardin, glumac koji je inspirisao jednim delom lik Rika Daltona u Tarantinovom filmu BILO JEDNOM U HOLIVUDU, igra glavnu ulogu u ovom tripoznom partizanskom vesternu koji se dešava oko jedne napuštene železničke stanice u nepristupačnim predelima. Damjanović je delimično poslužio kao inspiracija za glavnog junaka u romanu DRAGI U VISOKOM DVORCU.\n9. SAŠA, Radenko Ostojić (1962)\nScenarista Vlastimir Radovanović ostavio je značajan trag u našem ratnom filmu kao saradnik Hajrudina Krvavca. U filmu SAŠA on uspeva da postavi vrlo ubedljive likove mladih mangupa koji su tokom rata bili apolitični i postepeno se radikalizuju i ulaze u borbu nasuprot kojih stoje vrlo solidno postavljeni likovi kvislinga koji takođe imaju svoje specifične motivacije i komplekse koje leče kroz učešće u okupacionoj upravi. Ono što je, međutim, ključ uspeha ovog filma jeste što glavni junaci sve do samog kraja ne postaju pioni revolucije već se vode ličnim interesima (da ne kažem interesovanjima) i SAŠA je jedan od retkih partizanskih filmova koji pokazuje taj pustolovni duh partizanskog pokreta. Za SAŠU se može reći da je verovatno najličniji Radovanovićev scenario pošto je delom baziran i na njegovom ličnom doživljaju rata. Pa ipak, stepen relaksiranosti likova i minimum političkog propovedništva zaista iznenađuju. Neposrednost glavnih likova prevazilazi čak i urbanu spontanost koju imaju OTPISANI. Ostojićeva režija je drugo veliko iznenađenje. On je bio prevashodno pomoćnik režije, radio je neke kratke i dokumentarne filmove, a do te mere nije gradio rediteljsku reputaciju da je bio poznat po tome da je rado davao da ga kao "jugoslovenskog" reditelja potpišu na stranim filmovima koji su realizovani kao koprodukcije. Ipak, u saradnji s direktorom fotografije Nenadom Jovičićem, jednim od inače najsofisticiranijih filmskih umetnika u SFRJ, Ostojić snima film jednog vrlo specifičnog vizuelnog identiteta naročito na nivou korišćenja pokreta kamere koji su vrlo moderni, čak i vizionarski za to vreme. Ovaj film je postigao veliki uspeh, ali danas je nedovoljno prepoznat kao istinski klasik.\n10. NA MLIJEČNOM PUTU, Emir Kusturica (2016)\nNastavljači četničkog i ustaškog pogleda na svet u nedavnim ratovima za nasleđe SFRJ su više ličili na prikaz svojih uzora iz Bulajevićevih filmova nego na njihov stvarni izgled. U filmu NA MLIJEČNOM PUTU, Kusturica u prvoj polovini prikazuje kako bi izgledao rat u Bosni da su se junaci ponašali po uzoru na njegove junake iz filma CRNA MAČKA BELI MAČOR, koji je nastao posle tog sukoba, ali to ne znači da se rat završio. Uostalom, kako kaže pesnik, ono što dolazi posle ne mora biti budućnost. U drugoj polovini, Kusturica temu rata u Bosni širi u jednu širu meditaciju o prirodi savremenih ratova i uticaju zapadnih profesionalnih ratnika i ratnih huškača u njima, dok u estetskom pogledu u tom segmentu radi nešto što do sada nije. Pravi jako uzbudljivu mešavinu ruske bajke i trilera o borbi za opstanak kakvim se bave njegovi meksički jarani Injaritu i Kuaron. Ovaj film je stigao prekasno u ciklusu priča o Bosni da bi na tom osnovu privukao veliku pažnju. Naš region sad u percepciji Zapada više nije prostor zločina već sirotinje i nepravedne privatizacije. Ipak, ovaj film ostaje i kad prođe njegova borba za aktuelnost biće iznova otkriven.\nPARTIZANI, Stole Janković (1974)\nPošto se na ovakvoj listi očekuje i jedna visokobudžetna partizanska freska, poznata po produkcionom ekscesu, krenimo od najaktuelnije. PARTIZANI Stoleta Jankovića iz 1974. godine su film iz kog se vidi insert i čuje muzika u Tarantinovom filmu BILO JEDNOM U HOLIVUDU. Glavnu ulogu u PARTIZANIMA je igrao Rod Tejlor koji je kod Tarantina u PROKLETNICIMA igrao Čerčila, i njegovi doživljaji su jednim delom inspirisali BILO JEDNOM U HOLIVUDU. Naime, kao i Rik Dalton, i Rod Tejlor je od miljenika Džona Forda i glumca u nizu odličnih filmova, u vreme PARTIZANA već polako počeo da klizi s bioskopskog na televizijski ekran. Isto kao i Rik, imao je nerazdvojnog druga i pratioca. Nažalost, tokom snimanja PARTIZANA, Rodov Klif But je i poginuo u saobraćajnoj nesreći u okolini Bajine Bašte. Kad je o muzici reč na ovom filmu su potpisani čuveni Mikis Teodorakis, Vojkan Borisavljević i - verovali ili ne - Boris Bizetić. U zvučnioj slici ovog filma možete čuti čak i "Odiseju" Lea Martina sa izmenjenim tekstom - kao "Epopeja partizana". Kasnije je inače Bizetić dao svoj doprinos muzici u partizanskim filmovima radeći anahronistički skor u CRVENOM UDARU Predraga Golubovića. Inače, sam film PARTIZANI je tipičan primer aljkavo pravljenog spektakla. Počeo je kao komemoracija partizanskim pokušajima da izbave ljude od šabačkog masakra, ali se onda polako pervertira u čisti akcijaš i postaje film ni o čemu naročitom.\nPročitajte kojih su 10 omiljenih partizanskih filmova reditelja Milorada Milinkovića, scenariste Marka Kostića i kritičara Zorana Jankovića:\nMARŠ NA DRINU, MOST, LEPA SELA, ZASEDA, SAŠA: Deset najboljih domaćih ratnih filmova po izboru Milorada Milinkovića\nBRAT DR HOMERA, KAPETAN LEŠI, OBRAČUN, UŽIČKA REPUBLIKA: 10 partizanskih filmova po izboru Zorana Jankovića (VIDEO)\nDimitrije VojnovRatni filmoviLepa sela lepo gorePodzemljeDiverzantiOkupacija u 26 slikaPad ItalijeVečernja zvonaTriKapetan LešiAkcija stadionBombašiRekvijemSašaNa mliječnom putuPartizaniEmir KusturicaSrđan Dragojević\nNISAM VIŠE ČLAN PARTIZANA: Otkrio je zašto je napustio Humsku i kakav odnos ima sa Trinkijerijem posle svega!\nZVANIČNO: Poznato ko će biti trener Budućnosti naredne sezone!\nVELJKO JUTROS IZVEO SINA IZ BOLNICE, A VEČERAS OVO OBJAVIO: Svi u neverici, KAD VIDITE ZAPREPASTIĆETE SE!


Cena: 990,00 rsd/ 9 eur\nAutor: Goran Polovina\nFotografije: kolor/crno bela\nISBN: 978-86-6048-018-9 / sifra 1118\nCena : 1650,00 / 14 eur\nKlasicizam u arhitekturi Srbije nedovoljno je istražena istorijska pojava, iako je znatno uticala na razvoj domaće arhitektonske teorije i prakse. Osvetljavanje i vrednovanje dometa ovako važnog stila novije domaće arhitekture omogućuje da se rekonstruiše precizna linija razvoja istorijskog nasleđa novijeg doba.\nKlasicizam je stil u umetnosti sa kraja 18. i iz prve polovine 19. veka, koji je ponovo afirmisao osobenosti arhitekture antičkih uzora, oslanjajući se na racionalističku filozofiju i nove društvene okolnosti posle francuske buržoaske revolucije. Bazira se na estetskim teorijama Vinkelmana, po kojima je lepota stvorena već u antičkoj umetnosti, sa osnovnim odlikama odmerenosti, simetrije, reda i jasnoće. Najbolje se može okarakterisati njegovom maksimom „plemenite jednostavnosti i tihe veličine“.\nŠiroko prihvatanje novih estetskih normi učinilo je da klasicizam postane međunarodni umetnički pravac, naročito zastupljen u Evropi i SAD. U svim tim zemljama su podignute zgrade stilskih odlika po uzoru na antičke hramove, bez obzira kakva je bila namena tih zgrada. Građevine su monumentalne, dobro proporcionisane i harmonične.\nTo je stil sa kojim se arhitektura Srbije srela posle dobijanja određenih sloboda unutar Osmanske carevine i prvi je iskorak van granica tradicionalne balkanske gradnje. Malo zastupljen na samom početku, pre svega zbog ograničavajućih ekonomskih i političkih faktora, klasicizam u Srbiji dobija puni zamah posle nešto više od pola veka, ovog puta kroz forme obnovljenog klasicizma, aktuelnog između dva svetska rata. Štaviše, objekti podignuti u ovom periodu dali su pečat centru Beograda i kao takvi postali su jedan od kamena međaša srpske arhitekture.\nSvoju dugovečnost klasicizam, pored nesumljivih estetskih dometa koje je dostigao, duguje i korpusu ideja koje reprezentuje a što je, ne slučajno, odredilo da se najreprezentativnije državne građevine izvedu u ovom stilu. Svako zrelo društvo je kao svoje najviše ideale stavljalo razumnost i moralnost, a klasicistička arhitektura je to uvek u sebi nosila i predstavljala, od svog nastanka krajem 18. veka, pa na dalje. Čak su se i preteče klasicizma u vidu antičke grčke i rimske arhitekture time vodile.\nStruktura ovog rada, kojim se obrađuje tema, sastavljena je od sedam poglavlja, držeći se principa od opšteg ka posebnom. Redosled kojim se vrši analiza je sledeći:\nI – Uvod – u prvom poglavlju ćemo se osvrnuti na razloge koji su se pojavili kao pokretački motiv za izradu ovog rada. Definisaćemo problemski okvir i cilj studije.\nII – Pregled dosadašnjih istraživanja klasicizma u srpskoj arhitekturi – u ovom poglavlju ćemo dati kraći pregled dosadašnjih bitnijih istraživanja srpskog klasicizma u domaćoj istoriji umetnosti.\nIII – Pojmovno određenje klasicizma; Načini istraživanja pojave klasicizma i njegovih osobenosti – u ovom poglavlju ćemo osvetliti stilske osobine klasicizma, način na koji se to manifestuje, kako kroz formalne oblike, tako i kroz topološke odlike građevina, zatim principe na kojima se bazira, sa analizom primera koji ilustruju navedeno.\nIV – Nastanak klasicizma u Evropi, primeri. Kasnije pojave klasicizma u svetu. – U ovom delu će se istražiti društvena i ekonomska podloga koja je iznedrila atmosferu pogodnu za razvoj klasicizma, kako u vizuelnim umetnostima uopošte, tako i u samoj arhitekturi. Pratićemo razvoj ovog stila, njegove uspone, krize i obnove, aktuelne do današnjih dana. Osvrnućemo se na najizrazitije primere objekata epohe, analizirajući pojavne oblike u raznim zemljama zapadne, srednje i istočne Evrope i SAD.\nV – Klasicizam u Kneževini Srbiji 19. veka, Kraljevini Srbiji 19. veka, Vojvodini 19. veka i Srbiji u okviru Kraljevine Jugoslavije u 20. veku. - U ovom poglavlju ćemo predstaviti razvoj stila u srpskoj arhitekturi 19. i 20. veka. Pre toga ćemo se upoznati sa društvenim okolnostima, uslovima za razvoj klasicizma, kako u umetnosti, tako i u arhitekturi, začecima jasnije građevinske regulative i prakse u tek oslobođenoj zemlji. Prostudiraćemo primere izgrađenih objekata, u formalnom i topološkom smislu. Pratićemo pojave klasicizma, reteriranje i ponovno izbijanje u prvi plan krajem devetnaestog i tokom dvadesetog veka.\nVI - Zaključak – Iz svih analiza prethodnih poglavlja, izvešćemo zaključke o značaju istražene pojave sa istorijskog, sociološkog i estetskog aspekta. Takođe, sagledaćemo kakve su mogućnosti korišćenja iskustava ove studije sa projektantskog aspekta.\nVII - Literatura, izvori\nAutor: Prof. Radiša Ćirković\nBr.strana: 438 (cb) / tvrd povez/latinica\nISBN: 978-86-6048-024-0 / sifra 1124\nCena: 3300,00 rsd / 28 e\nPrimeri, korišćeni u knjizi, mogu se skinuti sa linka. koji se dobija kupovinom knjige.\nAutor: Mr Nikola Počuča\nBr.strana: 132 (cb)\nPovez: tvrd povez/latinica\nISBN: 978-86-6048-023-3 / sifra 1123\nCena : 1430,00 rsd / 12 e\nSavremeni pristup sistemskog rešavanja upravljanja otpadom je ustvari sistem odnosa ponašanja ljudi i opreme koja ima višestruke, a ponekad i međusobne konfliktne odluke. Bez obzira kako ga nazivali, otpad je bio i ostao ono što je i bio na početku: resurs koji se uvek i nezavisno od naše volje, vraća svom korenu i svom početku. Na nama je samo da preduzmemo nešto da se taj povratak prirodi ne odvija stihijski i nekontrolisano. Ne zbog otpada koji će se svakako vratiti tamo gde je namerio, već zbog nas samih. Zbog kvaliteta života, kvaliteta naše okoline i zdravlja nas i naše dece.\nRazvijenije države odavno su razumele da nekontrolisano bacanje otpada ima jak “boomerang” efekat koji se na kraju svima obije o glavu pa su se tako i ponašale. Utvrdile su prioritete, uspostavile jake mehanizme i danas, više od 70% komunalnog otpada na razne načine korisno upotrebe, a kod najboljih od njih. U Srbiji su doneti propisi koji su manje više usaglašeni sa EU direktivama, ali iza toga nije bilo previše konkretnijih projekata ili aktivnosti. Rezultati su porazni. Više od 90% otpada se bez ikakvog tretmana odlaže na uglavnom ekološki nebezbedna smetlišta, primarnom separacijom izdvoje se vrlo male i skromne količine reciklabila, a mehaničko-biološke prerade otpada skoro da nema.\nZašto je to tako? Zar je moguće da kod nas koji smo manje razvijeni i ukupno siromašniji, đubre više smrdi nego kod “njih” bogatijih? Kako “oni” uspevaju da prave profit tamo gde mi pravimo samo štetu i gubitke? Za ovo stanje najvećeg krivca bi mogli da nađemo pre svega u nama samima.\nĐubre će postati resurs, samo ako mi to zaista poželimo i ako nešto po tom pitanju uradimo.\nStrana 5 od 48\nautor: Miljenko Šunić i Berislav Pavlović\nVrlo je teško da se neka problematika obradi sveobuhvatno u jednom delu. Autori ove knjige uspeli su u velikoj meri približiti se tom cilju. Ova knjiga će naći primenu na području projektovanja, izgradnje i upravljanja plisnkih sistema distributerima i dobavljačima plina, tj. službama koje se bave merenjem i obračunom potrošnje plina, studentima tehničkih fakulteta i svima onima koji žele saznati više iz područja primene plina kao energenta u domaćinstvima i u industriji.


02.06.2009., 19:56 #1\nkada instaliram neku stariju verziju ,i ako odem na net,on automacki daje mi poruku da moram preuzeti novu verziju inace nista os komunikacije icq\nna koji nacin ja ipak mogu da koristim neku stariju verziju?\n02.06.2009., 22:33 #2\nicq je krs\n18.10.2010., 01:07 #3\nOvo je "najbliža" tema koju sam uspela da pronađem (na tridesetprvoj strani ) u vezi ovoga.\nMalopre sam nešto švrljala po arhivi Gmail-a. Tamo sa yahoo-a šaljem sebi mejlove sa registracijama za koješta i upisanim šiframa (pošto često zaboravljam šifre ) i na yahoo sa Gmail-a čisto da ih imam na više mesta.A yahoo mi samo za to i služi jer je K-R-Š! Između ostalog naletela sam i na mejl od pre 3 godine koji sam mi na Gmail poslala putem Verat-a a sa Sezam-a jer sam u to vreme koristila dial-up.( valjda me razumete)\nPitanje je sledeće....\nICQ nalog je otvoren sa adresom Verat-a koji je ugašen. Da li ću onda ako mi nekad dune da ga ponovo instaliram i koristim morati da otvaram novi nalog na ICQ-u zbog novog E-mail-a.Znam da ti ako zaboraviš password, na mejl šalju novu privremenu ali šta se radi u ovakvom slučaju.\nI za razliku od onog baje iznad mislim da je bolji od hotmail-a a od skype-u da ne pričam...\n18.10.2010., 13:39 #4\nidi na tvoja podesavanja i ponovo upisi validnu adresu preporuka da otvoris na yahoo-u ili gmail-u nalog. Dobices verovatno poruku da moras da aktiviras to jest da ONI budu sigurni da si bas TI menjala nalog


Home / Auto / NOVA - �koda Superb COMBI\n�KODA SUPERB COMBISVJETSKA PREMIJERA NA IAA U FRANKFURTU!\nNa predstoje�em IAA salonu u Frankfurtu (17. do 27.9.09) �koda Auto �e premijerno predstaviti Superb Combi, karavansku izvedbu svoje najve�e limuzine. Novim modelom �koda Auto pro�iruje ponudu Superba na idealnu kombinaciju elegancije i svestranosti. Tako �e izvedba Combi nastaviti pri�u o uspje�nosti �kodinog flagship modela, ali i nastaviti tradicionalno uspje�nu ponudu karavanskih Combi modela �koda Auta, ovaj put u vi�oj klasi. I novu izvedbu Combi odlikuju poznati i prepoznatljivi simboli, kao �to su bezvremenski dizajn, velikodu�na unutra�njost, najmodernija tehnologija i najbolja kvaliteta izrade. Aktualna generacija Superba, otkako je uvedena na svjetsko tr�i�te prije godinu dana, ve� je prodana u vi�e od 42.000 primjeraka.\n26. kolovoza 2009. @ 12:34


CDU i SPD: zapadni Balkan ostaje u centru pažnje | Politika | DW | 21.09.2021\nNemačka je početkom godine pokrenula diplomatsku ofenzivu s ciljem da vrati region zapadnog Balkana visoko na listu prioriteta Evropske unije. Berlinski proces, koji je 2014. pokrenut dobrim delom i na inicijativu Angele Merkel, nastavlja se i posle izbora, nakon odlaska nemačke kancelarke s političke pozornice.\nAli, šta je s kontinuitetom te politike? DW je razgovarao s predstavnicima stranaka koje će najverovatnije da formiraju buduću koaliciju u Nemačkoj, kao i sa predstavnicima parlamentarnih stranka s levog i desnog ruba političkog spektra u Bundestagu.\n-DW-dosije: Izbori za Bundestag 2021.\n„Mi želimo da zemlje zapadnog Balkana postanu članice EU“, kaže Hart, ali u istom dahu dodaje: „Nisu u svim zemljama regiona isti izazovi, ali nas kao Nemce posebno zanima da li se zaista implementiraju sve odluke vezane uz pitanja pravne državu. U mnogim zemljama još uvek je prisutan visok stepen opasnosti od korupcije i organizovanog kriminala i to je ono što naravno interesuje i građane u Nemačkoj.“\nHart kao jedan od najvećih problema u regionu vidi nerešen odnos između Srbije i Kosova. On u svakom slučaju, kaže političar CDU, mora biti rešen pre ulaska Srbije u EU i zato je važno da se pregovori pokrenu s mrtve tačke. Ipak, jedno je za demohrišćane jasno: „Na kraju tog procesa očekujemo da Srbija prizna Kosovo kao samostalnu državu sa samostalnom vladom. Od toga smo trenutno veoma udaljeni, ali smatram da bi to trebalo da bude cilj pregovora“, odlučan je Hart.\nKada je u pitanju ideja o promeni granica, spoljnopolitički portparol Demohrišćana u Bundestagu zastupa poznat nemački stav. „Ideju promena granica treba jasno odbaciti, ne samo u BiH, već i u zemljama koje okružuju BiH. Tu bih jasno spomenuo Srbiju kojoj treba staviti do znanja da se pitanje članstva u EU ne povezuje samo s Kosovom, već i sa ponašanjem kada je u pitanju BiH. Ali, mislim da se sve to može rešiti razgovorima.“\nJirgen Hart, poslanik CDU u Bundestagu\nŠmit, kao i njegov demohrišćanski kolega Hart, ističe da se perspektiva ulaska zemalja zapadnog Balkana u EU ne dovodi u pitanje. „Mi imamo zemlje na zapadnom Balkanu koje, uprkos tekućih pregovora o pitanjima pravne države ili razvoja demokratije, prave korake unazad umesto unapred, kao što je to primer sa Srbijom. U Srbiji se susrećemo s više nego očiglednim ograničenjima slobode medija, te ograničenjima delovanja političkih stranaka. Zbog toga Srbija, kad govorimo o važnim Kopenhaškim kriterijumima, nije napredovala nego je nazadovala.“\nNils Šmit, poslanik SPD u Bundestagu\nPitanje priznanja Kosova i za nemačke Socijaldemokrate osnovno je pitanje napretka na zapadnom Balkanu. „Mi nećemo u EU moći da primimo zemlje koje imaju nerazrešena granična pitanja sa susedima. Ako ni zbog čega drugog, a ono zbog toga nam je potrebno rešenje otvorenog pitanja između Srbije i Kosova. Potrebno nam je i zbog toga kako bi sve članice EU mogle da priznaju Kosovo“, zaključuje Šmit.\nŠmit takođe smatra da je odlazak nemačkog političara Kristijana Šmita na funkciju Visokog predstavnika u BiH – dobar potez. „Gospodin Šmit je na novi položaj otišao uz nadstranačku podršku, on je veoma iskusan političar koji dobro poznaje BiH. Ta zemlja ima mnogo problema, poput izbornog zakona koji funkcioniše po etničkim kriterijumima, pitanje centralnih organa... Naša želja je da BiH postane funkcionalna država koja će na kraju postati i članica EU.“\nNils Šmit smatra da je Hrvatska veoma važan pomagač kada se radi o EU-perspektivi susednih zemalja, ali i kada je u pitanju rešenje problema u BiH. „Zemlje koje su već u EU i dobro poznaju region veoma su važni partneri i za nemačku vladu. Hrvatska tu ima i posebnu odgovornost da i dalje pruža otpor insistiranju hrvatske zajednice u BiH na secesiji i da i dalje podržava celovitost BiH“, rekao je političar SPD u čijoj nadležnosti se u poslednje četiri godine nalazilo i Ministarstvo spoljnih poslova s Hajkom Masom na čelu. A Mas je, uz Merkel, bio jedan od motora nemačke diplomatske ofanzive na zapadnom Balkanu.\n„Prilično sam siguran da će se pojačane diplomatske aktivnosti Nemačke u tome da se zapadni Balkan zadrži visoko na lestvici prioriteta Evropske unije nastaviti i nakon izbora, bez obzira na to koja politička konstelacija da dođe na vlast. Po tom pitanju među demokratskim strankama u parlamentu vlada veoma stabilan konsenzus“, zaključuje Nils Šmit u razgovoru za DW.\nDrugi deo DW-istraživanja o odnosu nemačkih parlamentarnih stranaka prema zapadnom Balkanu u kojem govore predstavnici Levice i AfD možete pročitati OVDE.\nPovezani sadržaji Srbija, Kosovo, Balkan, Nemačka, Kosovo, Srbija i region, Nemačka, German News Service na srpskom\nKljučne reči izbori, Nemačka, Bundestag, Demohrišćani, CDU, Socijaldemokrate, SPD, zapadni Balkan, Srbija, Kosovo, Kristijan Šmit, BTW2021, GNS\nTrajni link https://p.dw.com/p/40Zrz


Dodikov ruski rulet | BiH | Al Jazeera Balkans\nKonkretne protumjere Zapada sada su nužne, jer Dodik stvara pretpostavke za otcjepljenje bez obzira na 'pravnu neosnovanost' zaključaka NSRS.\nOčiglednu nervozu lidera SNSD-a izazivaju aktuelni procesi unutar državnog pravosuđaEPA\nNakon osuđujućih reakcija PIC-a, OHR-a i ambasada uticajnih zemalja u Sarajevu na usvojene Zaključke NSRS moglo bi se reći „tresla se Banjaluka, a rodio se miš“. Ili je specijalna sjednica NSRS održana s ponedjeljka na utorak bila ipak više od toga? Osim što je potvrdilo svu dubiozu u odnosima opozicije i vladajuće koalicije sa SNSD-om na čelu, maratonsko zasjedanje otkrilo je i novu fazu secesionističke politike Milorada Dodika. Nikad otvorenije nije objasnio šta su stremljenja Republike Srpske i kakvo je njegovo viđenje budućnosti u BiH.\n'Rusija bi podržala otcjepljenje'\nU nedavnom TV-intervjuu (N1) Milorad Dodik je rekao da bi najmanje 10 zemalja podržalo otcjepljenje RS. Vrlo je realno da bi RS imala samo jednu relevantnu podršku među njima – Rusiju. Takvog mišljenja je i Edina Bećirević, profesor na Fakultetu za kriminalistiku u Sarajevu: „Nemam nikakvih dilema da Rusija podgrijava Dodikove namjere o secesiji i da bi ga podržala kad bi krenuo u implementaciju plana o secesiji. Za to ne trebamo znati nikakve tajne planove. Toliko je toga dostupno u javnom prostoru da je vrijeme da počnemo vjerovati u ono što govore i kako se ponašaju Putinovi ambasadori i što govore Vučić i Dodik. Kako se Rusija ponaša očigledno je da bi podržala Dodika u tome. Dodikova politika stvara nužnost secesije,“ kaže Bećirević.\nDodikova putovanja u vrijeme predsjedavanja Predsjedništvom BiH, kontakti i izjave ukazuju da on očekuje da bi otcjepljenje podržali i Moldavija, Bjelorusija, zatim separatističke državice Pridnjestrovlje i Južna Osetija te nekoliko egzotičnih državica koje su pod uticajem Moskve u posljednje vrijeme povukle priznanje Kosova.


na prodaju pistolj cz m88 u dosta dobrom stanju,iskljucivo licima sa dozvolom...cena:100E\nIzdajem stan ( studio ) u Bečićima - Budva, preko puta Hotela Mediteran i Splendid, udaljen 70m od istih, odnosno 150m od mora. Stan je površine 25m2, ima terasu sa pogledom na more, parking ispred zgrade, posjeduje klima uređaj, wi - fi, i sve kućanske aparate. Osoba za kontakt:Boris Kovačević Kontakt tel: +38267505212 Mail:kovacevicboris@yahoo.com\nBečIćI Budva, Stan (Studio) 150m O\t € 0,00 EUR\nProdajem umaticenu Svrljisku jagnjad. Kontakt telefon: 0637101513, Vojkan Sokobanja\nUmaticena Jagnjad\t € 0,00 EUR\nTromesecni rad u Madjarsku (Djer),branje visnje,tresnje i kajsije. Smestaj i vecera obezbecena kao i prevoz do mesta Dalje informacije na br.mob. 0638441461\nRad U Inostranstvo!\t € 0,00 EUR\nNa prodaju stenci Boston terijera\n"Prodajem stence Boston terijera, stari 5 i 6 nedelja ( 2 legla ), od majki visestruko nagradjivanih na izlozbama i muzjaka sa evropskim i svetskim titulama ( De Mandraka i Heartily Kennel ). Cena dogovor. Pozvati za vise informacija na telefon : 062-506350 "\nOd Majki Visestruko, Prodajem Stence Bost, Stari 5 I 6 Nedelja\t € 0,00 EUR\nProizvodnja i montaža metalnih konstrukcija Metal Mont MD. Naša stručna ekipa izvodi radove u Novom Sadu, Vojvodini, a moguće i u drugim delovima Srbije. - Dugogodišnje iskustvo i odličan kvalitet u izgradnji objekata. - Brojne refrence. - Ozbiljan pristup. - Dobra poslovna saradnja sa klijentima. - Ispoštovani dogovoreni rokovi. Pozovite nas za dogovor, procenu radova, najbolja rešenja... 065/ 802 8906 021/ 830 325 Još korisnih informacija na web strani: http://www.MetalneKonstrukcijePaneli.com\nMetalne Konstrukcije, MontažA Metalne Kons, MontažA Panela\t € 0,00 EUR\nNOVO NOVO Kvalitetna etno stolica za kafice i restorane od metalnih plastificiranih cevi.Visok nivo izrade. Stolica ima primenu u svim ugostiteljskim objektima od etno,savremenog i lukzunog izdanja. Dimenzije stolice su:400x400x920mm Debljina sundjera 5cm Izbor dezena stofa po zelji kupca. Izbegnite velike marze i narucite od direktnog proizvodjaca Cena po kom u beloj boji 22e Kontakt tel:060 /750-5110 Dragan 061/33-111-97 Mile\nMarketing, Ppsao Saradnik\t € 0,00 EUR\nMarketing, Posa, Zaposlenja\t € 0,00 EUR\nBeograd Tel Viber 06, Duskopavlovic@Gmailc, Posrednici Smo Pri D\t € 0,00 EUR\nPlastičNi Lanac Za, 5 Eur Slanje Brzom P\t € 0,00 EUR\nPAZNJA OBEZBEDITE SEBE I VASU IMOVINU NA VREME. NE CEKAJTE DA VAM SE NESTO DESI DA SE POSLE KAJETE UGRADITE KAMERE KOJE VAS CUVAJU 24H, 360 DANA U GODINI PLACATE SAMO JEDNOM A TRAJU DUGO. SVE NA JEDNOM MESTU SA PROVERENIM MAJSTORIMA I GARANCIJOM ZA KUCU,STAN,LOKAL PA CAK I VIKENDICU PRATITE VASE KAMERE GDE GOD DASTE PUTEM INTERNETA PREKO MOBILNOG TELEFONA ILI RACUNARA ZA VISE INFORMACIJA POZOVITE 0637678007 Mail. office007bg@gmail.com\nVideo Nadzor!\t € 0,00 EUR\nINOVATIVNI nacin zaradjivanja kod nas- INTERNET MARKETING Posao se može obavljati od kuce i sami sebi biramo radno vrijeme Što je najbitnije, POUZDANA ZARADA, nema stresa i imamo svu raspoloživu pomoć pri ruci BITNA JE SAMO VOLJA ZA UČENJEM I NAGRADA STIŽE SAMA PRIJAVI SE, BESPLATNO JE https://www.smore.com/app/pages/preview/7gj75\nPlastični propeleri za elektromotore, 4 vrste. fi 16mm i fi 19mm cena 50 din fi 24mm cena 60 din fi 28mm cena 80 din RASPRODATO NE PRODAJEM NA KOMAD 064 204 84 64\nMotori, Propeleri\t 50,00 DIN


Na naučnom skupu Mašinksog fakulteta predstavnci iz Amerike, Afrike i Australije - JuGmedia\nCentar za primenjenu matematiku Mašinskog fakulteta u Nišu, CAM-FMEN, je od 24 do 26. maja organizovao međunarodnu naučnu video konferenciju pod nazivom:„MATEMTIKA ZA DRUŠTVENE NAUKE I UMETNOST– ALGEBARSKO MODELIRANJE, MS2A2M 2021.”, na kojoj su učestvovali i predstavnici fakulteta iz Amerike, Afrike i Australije, a organizatori sa četiri kontinenta.\nKonferenciju su podržale ambasade Komonvelt Australije i Kanade u Beogradu. Na svečanom otvarnju koje je vodio akademik Mahouton Norbert Hounkonnou, predsednik NASAC, učesnike su pozdravili Nj.E. Ruth Stewart, ambasadorka Komonvelta Australije, i Nj.E. Giles Norman, ambasador Kanade. U sklopu uvodnog obraćanja prisutnima se obratio i profesor dr Nenad T. Pavlović, dekan Mašinskog fakulteta u Nišu.\nOrganizatori konferencije su bile visokoškolske ustanove sa četiri kontinenta: Evrope (Mašinski fakultet u Nišu: CAM-FMEN), Amerike (University of Windsor, Canada), Afrike (University of Abomey-Calavi, Benin) i Australije (University of Sydney). Među organizatorima su akademik Mahouton Norbert Hounkonnou (predsednik Network of African Science Academies, NASAC), Pilippa Pattison, (Deputy Vice Chancellor, University of Sydney), Dragana Martinović, (University of Windsor, Kanada), i Melanija Mitrović (CAM-FMEN). Konferencija je prva u seriji „ALGEBRA BEZ GRANICA“ i okupila je međunarodni tim eksperata u različitim disciplinama koji dolaze sa renomiranih univerziteta iz oko 25 zemalja, sa ciljem da se razmotre načini i iskustva vezani za korišćenje matematike – posebno algebre.\nNa pitanja zašto algebra i otkud algebarsko modeliranje profesorkaMelanija Mitrović, rukovodilac CAM-FMEN, kaže da matematika „modelira“ (oponaša stvarnost korišćenjem matematičkih znanja) prirodne pojave, ljudsko ponašanje, socijalne sisteme, a u tom procesu uloga algebre se može uporediti sa aktivnostima slikara na pripremi platna pre nanošenja boja na njemu.\nIzuzetnom kvalitetu konferencije pored prezentovanih vrhunskih naučnih rezultata od strane eksperata iz pomenutih naučnih oblasti doprinela je i vrhunska tehnička podrška.\n„Uspešnost konferencije je rezultat dugotrajnog, istrajnog i usaglašenog timskog rada. Posebnu zahvalnost dugujemo kolegama zaposlenim u Računskom centru Mašinskog fakulteta u Nišu,“ ističe profesorka Mitrović, a potom nastavlja. „Uspeh konferencije rezultat je i napornog, nesebičnog i inspirativnog rada Lokalnog organizacionog odbora. Dozvolite mi da im se i na ovaj način na tome zahvalim. Sve pohvale inž. Vukašinu Pavloviću, studentu doktorskih studija, asistentu MF, dr inž. Milanu Pavloviću, profesoru Visoke škole u Nišu, dr Mileni Rajić, docentu MF, Ani Kitić, studentu doktorskih studija MF, i master inženjeru menadžmenta Jovanu Miliću. Njihova profesionalnost je visoko ocenjena od svih učesnika konferencije. Neizmerno sam im zahvalna i veoma sam ponosna što sam imala priliku da budem njihov profesor.“\nNa listi prijatelja ove konferencije su renomirana naučna izdavačka kuća Springer i Nišville Jazz Festival.\nInače, Centar za primenjenu matematiku Mašinskog fakulteta u Nišu, CAM-FMEN, već krajem juna, 28-30., organizuje, takođe u okviru serije „Algebra bez granica“, međunarodnu naučnu (video) konferenciju pod nazivom: „KLASIČNE I KONSTRUKTIVNE NEASOCIJATIVNE ALGEBARSKE STRUKTURE: OSNOVE I PRIMENE CaCNAS:FA 2021“ : (http://cacnas.masfak.ni.ac.rs/)\nOva konferencija je posvećena profesoru dr Nebojši Stevanoviću (1962-2009) koji je bio zapošljen na Građevinsko – arhitektonskom fakultetu Univerziteta u Nišu.\n„Naš tim ne staje. U junu nas očekuje gore pomenuta CaCNAS:FA 2021 konferencija, kojom, između ostalog, želimo da potsetimo našu i svetsku naučnu javnost na profesora dr Nebojšu Stevanovića, naučnika poteklog iz ovog grada, čoveka koji je vladao algebarskim i nebeskim prostorima. Njegov inovativni algebarski rad u oblasti neasocijativnih algebarskih struktura rezultirao je stvaranjem i daljim razvojem algebarskih škola širom Azije i Evrope. Bio je izuzetan paraglajderista, prvi predsednik Paraglajding asocijacije Srbije. Početkom septembra čeka nas organizacija i hibridna konferencija posvećena semigrupama i njihovim primenama, ACaCS 2021. Cilj nam je da CAM-FMEN, Mašinski fakultet u Nišu, naš univerzitet, grad i zemlju stavimo na istaknuto mesto na naučnoj mapi sveta“, zaključila je profesor dr Melanija Mitrović.


19 | June | 2013 | zs blog\nMinistar inostranih poslova Slovenije Karel Erjavec obećao je u Beogradu da će njegova zemlja tražiti da Srbija dobije tačan datum za početak pregovora sa Evropskom unijom. Pomoć od svake članica Evropske unije svakako dobro dođe srpskoj vlasti, koja uverava da zahvaljujući iskoracima koje je učinila zaslužuje dobijanje datuma. Ipak, vladajuću nomenklaturu uznemiravaju glasovi koji dopiru iz same Evrope, pre svega iz pravca Berlina, a po kojima ono što je učinjeno zavređuje pohvale, ali ne može biti dovoljno za napredak. Stoga i ključni datum za Srbiju nije 28. jun, kada će Evropski savet doneti odluku, nego dan ranije kada zaseda i svoj stav iznosi nemački Bundestag. Beograd se tako još jednom našao u poziciji neizvesnosti, uz jasnu šansu da se stvari promene, pri čemu za tako nešto nema previše vremena. Continue reading →\nThis entry was posted in Blog and tagged European Union, ivica dačić.\nBreaking News! Od septembra Vuk Jeremic ima novi posao!\nuskoro i u vašem gradu\nnivi sad noću-satelitski snimak\nThis entry was posted in Blog and tagged balkan, filozofija, Slavoj Žižek, Zoran Đinđić.\nWhy Stratfor Tracks the Locations of U.S. Navy Capital Ships\nIn Stratfor’s weekly Naval Update Map, we track the approximate locations of U.S. fleet aircraft carriers and amphibious war ships. The map helps our analysts — and customers — decipher Washington’s strategy and even predict looming conflicts.\nControl of the seas underpins America’s global power. In both defense and commerce, the United States needs a robust navy to execute its strategies. Continue reading →\nThis entry was posted in Blog and tagged filozofija, Strategy, Stratfor.\nKoliko su istinite filmske priče o prisluškivanju?\nAutor: Kate Dailey, BBC; Prevela: Ena Stevanović\nPriče o prisluškivanju su oduvijek bile popularne u kinima. Uzimajući u obzir ono što znamo o stvarnim špijunima, pitanje je koliko ove često maštovite priče imaju veze sa realnošću.\nPriča o Edwardu Snowdenu, zaposleniku tajne službe kojem su procurile informacije o tajnim vladinim programima nadziranja bi mogla biti pretvorena u odličan film. Hollywood već duže vrijeme pronalazi inspiraciju u pričama o prisluškivanju, špijunaži i tajnim agentima. Continue reading →


Zvaničnici poljske vlade demantovali su juče da su bolesne krave klali zbog njihovog mesa, nakon što su istražitelji Evropske unije započeli jednonedjeljnu inspekciju o navodima da je meso bolesnih krava izvezeno iz Poljske.\nPrema njihovim riječima, 9,5 tona mesa povučeno je sa tržišta iz predostrožnosti, a ministar poljoprivrede Poljske Jan Krištof Ardanovski kaže da nikakvih oboljelih krava nije bilo u spornoj klanici, ali da procedure prilikom klanja jesu prekršene.\nPoljska, koja je veliki izvoznik goveđeg mesa, ipak je prijavila problem evropskom Brzom sistemu uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF), koji ima zadatak da spriječi distribuciju proizvoda koji predstavljaju rizik za zdravlje potrošača.\nNovinari privatne poljske televizije TVN u tajnosti su snimili kako se oboljele krave unose u jednu klanicu u poljskom gradu Ostrov Mazovjecka, gdje ih radnici noću kolju. Na licu mjesta nije bio prisutan veterinar, što je obavezno u skladu sa poljskim zakonima, podsjeća agencija.\nGlavni veterinarski inspektor Poljske Pavel Niemčuk izjavio je da će zajedno sa lokalnim veterinarima i istražiteljima EU posjetiti spornu klanicu.\nFrancuske vlasti saopštile su da je skoro 800 kilograma govedine iz poljske klanice završilo u toj zemlji, a da je većina uništena i zaplijenjena. Jedan dio je ipak prodat, dodale su vlasti.\nMinistar poljoprivrede Slovačke pozvao je poljskog ambasadora na razgovor zbog ovog skandala i rekao da je u Slovačkoj završilo oko 600 kilograma mesa, a da se ono našlo i u školama i u restoranima.\nHrvati se pitaju zašto ih Hollywood mrzi: Prikazuju ih kao nasilnike, silovatelje i koljače, a Hrvatsku kao zabit\tČemu uče djecu? Jasenovac je posjetilo tek devet školskih grupa iz Hrvatske: U Jasenovac ni nakon preporuke ministrice posjeti nisu obavezni, ali u Vukovar jesu


Isprobajte deset prirodnih lekova i pomozite svojoj štitnoj žlezdi - Zdrava i prava\nProbajte 10 prirodnih lekova i pomozite svojoj štitnoj žlezdi da bolje radi! Holističke metode lečenja mogu vam dosta pomoći, o čemu u svojoj knjizi “Snaga iznutra” piše dr Rita Luiz, lekar naturopata.\nDr Luiz objašnjava šta zapravo znači neaktivnost štitne žlezde. Usled smanjenog lučenja tiroksina, hormona koji proizvodi štitna žlezda, ceo naš organizam usporava rad, dobijamo na težini, brzo se umaramo… Kako se metabolizam usporava, često dolazi i do problema sa zatvorom.\nOSTAJEMO BEZ ENERGIJE\nKada je tiroida nedovoljno aktivna, dolazi do opšte depresije mnogih ćelijskih sistema i oksidativnih procesa u telu koji su potrebni za stvaranje energije. Ovo može umanjiti metaboličku aktivnost u ćelijama. Metabolički otpad se tada filtrira u organima, ulenjujući ih. Kako bismo sprečili sve to, samo je potrebno da se “držimo” prirodnih lekova koji su nam na dohvat ruke.\nPrema rečima dr Luiz, u slučaju uklanjanja štitne žlezde, telo je nemoćno da stvori odgovarajuće hormone. S druge strane, ukoliko se odstrani samo jedan njen deo, organizam će moći da ih još neko vreme proizvodi u dovoljnoj količini, ali vremenom sagoreva u trošenju. Ipak, tiroida može da bude u disfunkciji i usled drugih razloga.\nHipotiroidizam se često sreće kod žena nakon porođaja pa se često meša sa postporođajnom depresijom.\nPOMOĆ U 10 PRIRODNIH LEKOVA\nSmanjite unos soje – Soja ume da smanji funkciju tiroide, a pokazalo se da preterano konzumiranje soje može da izazove gušavost (uvećanje tiroide) kod zdravih osoba.\nUravnotežen estrogen – Uravnotežite nivo estrogena u organizmu jer on usporava rad tiroide.\nPažljivo sa mesom – Birajte samo ono meso koje je organski proizvedeno. Tako ćete izbeći mesa prepuna dodatih hormona, datih da uvećaju težinu stoke za prodaju.\nJaja su značajan izvor cinka; Graphicstock\nCink i selen – Naučna istraživanja pokazuju da njihov veći nedostatak može da umanji nivoe hormona štitne žlezde.\nVitamin B3 (niacin) – Ovaj vitamin, koji se često koristi za smanjenje nivoa holesterola, spušta nivo tiroidnih hormona.\nGentian – Poznat je po tome da normalizuje funkciju tiroide.\nAlkalizujte telo – Ovo je dobra preventiva kako do oboljenja tiroide ne bi ni došlo. Oslobodite se zasićenih masnoća iz ishrane jer one narušavaju funkciju ove žlezde.\nKantarion – Ukoliko je prateći problem depresija, probajte da kantarionom pomognete telu u podizanju raspoloženja.\nKokosovo ulje – Ovo ulje stimuliše štitnjaču i svakako je dobar izbor kod hipotireoze.\nUvrstite alge u ishranu – alge su bogate jodom koji telu treba da bi proizvodilo tiroidne hormone.\nKada štitna žlezda ne radi pravilno


Festivali filma koji vas očekuju u decembru\nod strane Tamara Stojanović | dec 5, 2016 | Aktuelno, Kultura\nFestival argtentinskog filma\nU Institutu Servantes u Beogradu (Instituto Cervantes de Beolgrado) održaće se festival argentinskih filmova, od 6. do 13. decembra. Filmovi će se prikazivati 6.,13.,17. i 24. od 19 časova, a u pitanju su sledeći filmovi: Mi primera boda (Moje prvo venčanje), El ultimo Elvis (Poslednji Elvis), Medianeras (Zidovi) i Tiempo de valientes (Vreme hrabrosti). Ulaz će biti slobodan, ali je broj mesta ograničen. Za više informacija pogledajte sajt Instituta Servantes.\nU Jugoslovenskoj kinoteci u Beogradu održaće se 15. festival italijanskog filma, od 6. do 9. decembra. Filmovi koji će se prikazivati su: Orecchie (Uši), Noi e la Giulia (Mi i Džulija), Lo chiamavano Jeeg Robot (Zvali su ga Džig Robot), Se mi lasci non vale (Ako me ostaviš ne važi se), Non essere cativo (Ne budi loš). Takođe će se 7. decembra u Italijanskom institutu za kulturu u 18 časova prikazivati film La cena per farli conoscere (Večera za upoznavanje). Za više informacija pogledajte sajt Jugoslovenske kinoteke i Italijanskog instituta za kulturu.\nOd 8. do 14. decembra održaće se osmi po redu Merlinka festival u Domu omladine. Repertoar nudi 15 igranih i dokumentarnih i 40 kratkih filmova, od kojih su neki nagrađivani na poznatim svetskim festivalima. Detaljnije o raznovrsnosti programa možete pronaći na sajtu Merlinka festivala.


Trka s porukom mira - SportABC\nHomeOstali sportoviTrka s porukom mira\nTrka s porukom mira\n19.06.2014. 23:15 sportABC Ostali sportovi Komentari isključeni za Trka s porukom mira\n[dropcap]SARAJEVO[/dropcap] Međunarodna biciklistička trka “Sarajevo Grand Prix”, uz podršku slavnog “Tur de Fransa”, biće održana u nedjelju.\nStart trke zakazan je za 11 sati ispred Skupštine grada Istočno Sarajevo, odakle će profesionalci zajedno sa rekreativcima krenuti put Sarajeva. Tih 12 kilometara do Trga BiH u Sarajevu voziće svi učesnici zajedno, a potom će profesionalci produžiti ka Vogošći, gdje će imati “leteći” start, pišu Nezavisne novine.\nTrku organizuju Ambasada Francuske u BiH i Biciklistički savez BiH, a ideja je potekla od francuskog ambasadora Rolanda Žila i njegove supruge Klaudije de Karvaljo, inače višestruke šampionke svijeta u biciklizmu.\n“Dolaze nam predstavnici ‘Tur de Fransa’ i četvorica biciklističkih asova, bivših pobjednika. Oni će dati pečat poruci koju želimo poslati, a to je prije svega poruka mira. Pozivamo sve ljude koji su zainteresovani da u nedjelju dođu na start u Istočnom Sarajevu”, rekao je Žil.\nSvi koji žele učestvovati u rekreativnom dijelu trke, mogu doći i odvoziti 12 kilometara zajedno sa profesionalnim biciklistima, koje nakon toga čeka 135,5 km vožnje do cilja. Za rekreativce je obavezno da se prijave za trku prije početka, nakon čega će dobiti žutu majicu u kojima će svi učesnici krenuti.\n“Imamo jedinstvenu priliku da se sa bivšim šampionima ‘Tura’ i sadašnjim profesionalcima provozamo kroz Istočno Sarajevo i Sarajevo i tako razbijemo sve barijere”, rekao je Zlatko Berbić, predsjednik BS BiH.\n“Sarajevo Grand Prix” je uvršten u kalendar Svjetske biciklističke federacije i bodovaće se za plasman na Olimpijske igre i Svjetsko prvenstvo.\n“Ovo je prestižna trka i stoga se prijavio veliki broj klubova iz 20 zemalja. Imaćemo takmičare iz 25 klubova i to čak 40 različitih nacionalnosti. Očekuje se da će u takmičarskom dijelu nastupiti oko 150 biciklista, a osim iz evropskih zemalja, dolaze nam i predstavnici iz Amerike, Argentine i Australije. Sve ovo dovoljno govori o kakvom se događaju radi”, rekao je Vladimir Kuvalja, direktor i generalni sekretar trke.\nTrku će prenositi tri TV kuće i to dvije iz Francuske i BHT. Dolazak u Sarajevo najavilo je 30 predstavnika stranih medija, a doći će i 350 gostiju iz cijelog svijeta.\nMedunjanin i Džeko dječacima poklonili kopačke\nMisimović: Imamo kvalitet da ostvarimo želje


ALARMANTNO: Pse ubijaju kreozanom - JuGmedia\nLekar i borac za zaštitu životinja Mirjana Krstić prijavila je slučaj komunalnoj policiji i veruje da mogu lako ući u trag trovaču.\nNIŠ – Stanari dela grada u blizini Vojne bolnice upozoravaju da je u njihovom komšiluku jedan pas uginuo, za život drugog se bore lekari dok su dvogodišnja devojčica i njena trudna majka, koje su bile u kontaktu sa zatrovnanim psima, zadobile lakši oblik trovanja „kreozanom“.\nPas Liza preminuo je u najstrašnijim mukama od posledica trovanja “ dok su veterinari uspeli da spasu psa „Kiflicu“. Veterinar Aleksandar Stefanović koji ih je lečio potvrdio je da je reč o „kreozanu“, pesticidu čija je upotreba zabranjena u našoj zemlji.\n„Svi simptomi ukazuju da je reč o tom otrovu koji nema miris i ukus tako da je lako zavarati pse. Treba upozoriti da se otvor prenosi i kontaktom i da je veoma opasno ostavljati ga u blizini igrališta i nadohvat dece, naveo je Stefanović.\nOvo trovanje izazvalo je veliko ogorčenje ljubitelja životinja ali i svih u komšiluku koji su predhodnih 10 godina brinuli o ovim psima. Oni nisu imali vlasnike ali su sterilisani i čipovani. Što je još strašnije otvro nije mogao slučajno dospeti do njih, pogotove ne u urbanom delu grada.\n„Strašna je činjenica da su ovom činu prisustvovala deca sa igrališta koja su gledala kako pas umire u najvećim mukama. To je za nežnu dečiju psihu jedno veoma traumatično iskustvo. Nekažnjavanje ubica može da bude podsticajan model ponašanja za nekog budućeg ubicu. Činjenica da je koriscen Kreozan koji je zabranjen u itavoj Evropi govori o ozbiljnom propustu u sistemu kontrole distribucije opasnih suparanci što ozbiljno ugrožava živote ljudi u Srbiji, jer kreozan je veoma otrovan i za ljude i veoma smo zabrinuti što su jedna trudnica i jedno dvogodišnje dete nakon kontakta sa Lizom dobili temperaturu, kaže sociolog Aleksandra Jovanović koja je sa komšijama brinula o ovim psima.\n„Znamo mi svi da psima nije mesto na ulici ili u ulazima zgrada ali kada su već tu niko nema prava da im oduzme život. To nije bio samo pas, to je bio jedan život, umeo je da bude gladan, žedan, da ga boli, da mu bude hladno ali i da voli isto kao i čovek. Kad naiđe na ljude koji ga vole on tu ostane. Ne moraju svi da ga vole i hrane ali ne smeju ni da ga ubiju. Mnogo treba da se jedan život uništi i to ne može da uradi zdrav čovek. taj treba dobro da se zamisli a mi ostali pored koga i sa kim živimo, navodi Mirjana.\nAgencija i Savet podržavaju nove članove LAF\n13.11.2015. u 08:20\nPa da li ovaj svet pripada samo nama.Stvarno je veliko pitanje nasih kvazi vernika.Ne znam kako nekom moze da padne na pamet da odlucuje o necijem zivotu,moze naravno i imamo priliku to svaki dan da gledamo,ali pitanje je dokle ce ovo stanje opstajati…\n20.11.2015. u 19:34\nKako neko moze da ubije nevino bice, monstrum.


Balkan posle Angele Merkel - zaboravljen, skrajnut ili poguran napred?\nAngela Merkel na sastanku lidera svoje stranke Demohrišćanske unije, 15. oktobra 2018. (Photo: AP/Markus Schreiber)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastaće se u nedelju u Parizu sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, na njenu inicijativu, potvrdio je Vučić najave beogradskih medija. Sastak bi trebalo da se održi na marginama skupa posvećenom završetku Prvog svetskog rata, a tema susreta trebalo da bude stanje u regionu, ekonomiji i sva druga pitanja važna za region, sa naglaskom na dijalog Beograda i Prištine. Biće to prvi sastanak prvog čoveka Srbije i najvažnije žene Evropske unije, nakon što je Angela Merkel obelodanila planove za odlazak u političku penziju. Šta taj najavljeni odlazak znači za Srbiju i Balkan?\nKraj jedne ere - zajednička je ocena najave Angele Merkel, u Nemačkoj poznate kao "Mutti" (mama), da se neće ponovo kandidovati za čelnu poziciju svoje Hrišćansko-demokratske unije (CDU), što znači da ne planira ni još jedan mandat na poziciji nemačke kancelarke, mada bi na čelu vlade trebalo da ostane do kraja mandata 2021.\nNajava povlačenja prve žene Nemačke, zemlje koja je uz Francusku svakako najmoćnija u Evropskoj uniji, snažno je odjeknula širom Evrope i sveta. U vreme trajanja ozbiljne migrantske krize, poremećenih odnosa EU i administracije američkog predsednika Donalda Trampa, delimično obnovljenog Hladnog rata sa Rusijom, kao i sve većeg jačanja desničarskih i populističkih stranaka po mnogim zemljama Evrope, mnogo analitičari propratili su najavu povlačenja Merkelove uz izraze zabrinutosti.\nVučić uplašen za stabilnost Balkana\nMeđu zabrinutima je i Aleksandar Vučić. Naime, region Zapadnog Balkana ovu najavljenu promenu dočekuje sa nedovršenim reformama, na sada već veoma dugom putu zemalja ka članstvu u Evropskoj uniji, dugotrajne nestabilnosti u Bosni i Hercegovini i Makedoniji i stalnim tenzijama između Srbije i Kosova.\nArhiva - Nemačka kancelarka Angela Merkel i predsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom sastanka u Berlinu, 14. marta 2017.\nPotvrđujući da će se u nedelju sresti sa Merkelovom, Vučić je rekao da sa njom uvek želi da se vidi i da će Evropa mnogo da izgubi kada ona ode. "Veoma sam uplašen za stabilnost Balkana. Znam šta je sve ona radila", rekao je Vučić novinarima.\n"Merkelova je jedna izuzetno moralna osoba. Ne moram uvek s njom da se usaglasim u svemu, ali nisam radostan što ona neće posle 2021. da nastavi da se bavi politikom", rekao je Vučić u Istambulu nakon objavljivanja vesti o povlačenju.\nNeće biti promena prema Balkanu...\nMeđutim, koliko je, odlaskom Merkelove, realno očekivati promenu nemačke i politike EU prema Srbiji, integraciama regiona i tekućem dijalogu Beograda i Prištine?\nU razgovoru za Glas Amerike profesor Fakulteta političkih nauka i bivši ambasador Srbije u Nemačkoj Ivo Visković ističe da najavljena promena u Berlinu neće prolongirati proces priključenja Srbije Evropskoj uniji i rešavanje statusa Kosova. Naprotiv - Visković očekuje da će sa nemačke strane uslediti neka vrsta pritiska da se to ubrza, jer "Merkelova bi htela da se to uradi što pre", možda i za mandata Merkelove, a procenjuje i da je to generalno preovlađujući politički stav u Nemačkoj.\nVisković se usprotivio tvrdnjama koje se mogu čuti u javnosti da je Aleksandar Vučić od Nemačke dobio "odrešene ruke" u vođenju unutrašnjih pitanja, sve dok je kooperativan po pitanju Kosova.\n"Ako pogledate pažljivo njihova saopštenja, u njima ima 'red kore, red mesa' - oni neke stvari pohvale, ali isto tako ukažu na ono što je slabost, poglavlja 23 i 24 - vladavina prava, medijske slobode i sl. Nemačka ne hvali, a da istovremeno nije ukazala na nešto što je po njihovom mišljenju loše, ili što se nedovoljno menja", kaže Visković i ocenjuje da nisu ni SAD, ni EU, nezainteresovani za stanje političkih i medijskih sloboda u Srbiji.\n...ili će promena ipak biti?\nVisković smatra da je najdelekatnije pitanje u ovom trenutku da li najavljeno povlačenje Merkelove može da se odrazi na međuatlantske odnose, odnosno da li će Merkelova biti toliko slabija da neće moći ili neće smeti da se na bilo koji način suprotstavi Sjedinjenim Državama, uključujući i sankcije i druga pitanja u kojima se razilaze.\nPovlačenje Merkelove sa pozicije liderke partije može biti samo pripremni korak koji bi vodio ka smeni vlade, sačinjene od nepopularne velike koalicije hrišćanskih demokrata (CDU-a), zelenih i liberala koja je sastavljena u jesen 2017, kaže u izjavi za Glas Amerike Martin Brusis, politički analitičar iz Berlina i dodaje da bi to moglo da rezultira time da ministarstvo spoljnih poslova dobiju na upravljanje zeleni ili slobodne demokrate.\n"Posebno ovi potonji će verovatno promeniti naglasak nemačke politike prema Zapadnom Balkanu sa ekonomskog razvoja na demokratka uslovljavanja i građanska prava", kaže on i ocenjuje da će politika prema Zapadnom Balkanu, barem u bliskoj budućnosti, biti ostavljena na upravljanje Evropskoj komisiji, to jest profesionalnim diplomatama i manje poznatim političarima u CDU.\nUticaj na EU\nBrusis kaže da bi, prema drugom scenariju, Merkelova mogla da ostane na mestu kancelarke do kraja njenog zakonskog mandata, 2021, kao što je i najavila i što je zahtev nekoliko političara CDU.\n"Stručnjaci se ne slažu po pitanju toga šta bi to moglo da znači za EU. Neki smatraju da razdvajanje te dve funkcije rezultiralo podelom uloga, koje bi učvrstilo političku diskreciju Merkelove kao kancelarke", kaže.\nArhiva - Nemačka kancelarka Angela Merkel stiže na samit EU u Briselu, 9. marta 2017.\nTaj scenario bio rezultirao time što bi EU obratila više pažnje i resursa ka Zapadnom Balkanu u cilju ojačavanja svog uticaja i kreiranja integracije Zapadnog Balkana kao uspešne priče evropeizacije", objašnjava Brusis.\nOdlazak šampionke evrointegracija\nPatrik Donahju, koji u novinskoj agenciji Blumberg između ostalog prati i rad Angele Merkel, naglašava da se po pitanju mogućih promena nakon najave odlaska Merkelove u mnogo šta događa u pozadini.\n"Merkelova je bila šampionka širenja Evropske unije, posebno kada je reč o Balkanu - i to je često ponavljala. Ali, to je takođe i prilično standardna nemačka politika. Ne mogu da zamislim da će se promeniti kada ona napusti funkciju i preda svoju kancelarsku poziciju", kaže Donahju i precizira da je, kada je su odnosi Srbije i Kosova u pitanju, nemački diplomatski establišment veoma skeptičan po pitanju zamene teritorija.\n"Međutim, nisam primetio bilo kakvu direktnu poruku Merkelove po tom pitanju. Mislim da se neće promeniti mnogo toga kada onda bude napustila poziciju", kaže Donahju za Glas Amerike.\nIstraživanje: Rekordno niska podrška koaliciji Angele Merkel\nMože li se Nemačka izboriti s rastućim nacionalizmom?\nMerkel sa Trampom o Kosovu: Teritorijalni integritet "važan faktor"


PANTERI DOBILI METLU: Zvezda četvrti put u nizu šampion Srbije! -\nPANTERI DOBILI METLU: Zvezda četvrti put u nizu šampion Srbije!\nObjavio: Sport Extra 11/06/2018\nKošarkaši Crvene zvezde i FMP sastaju se u trećem meču finala Superlige Srbije. Zvezda – FMP 93:85.\nOtud i “rolerkoster” u njihovoj igri od početka do kraja treće utakmice. Najefikasniji je u pobedi Zvezde bio Alen Omić sa 20 poena, 11 skokova i tri asistencije (indeks 32).\nRuku na srce, tome je doprinela i sasvim dobra odbrana igrača FMP koji su dobro zatvarali igrače i “punili” reket kada treba.\nKomentari na "PANTERI DOBILI METLU: Zvezda četvrti put u nizu šampion Srbije!"


Michael Fassbender glumi u Ridley Scott-ovom filmu „The Counselor“ Prolog\nPotvrđeno je da će flmska zvezda Michael Fassbender („Haywire“, „Prometheus“, „Shame“) glumiti u novom ostvarenju reditelja Ridley-ja Scott-a „The Counselor“.\nPlanira se da snimanje krene 1. maja, a film govori o advokatu koji misli da može da se „bezbedno“ umeša u trgovinu droge. Ali što dublje ulazi u kriminalne poslove, teže može da se „izvuče“ bez posledica.\nJoš uvek se traga za glumcem koji će igrati glavnog negativca u filmu, a spominju se imena kao što su: Jeremy Renner, Bradley Cooper , a čak i Brad Pitt.


Pretvorite Ducati Panigale V4 R u zver od karbona! - Moto Berza\nVlasnici snažnog Ducati Panigale V4 R imaju opciju kojom svoje mašine mogu da pretvore u prava karbonska čudovišta.\nIlmberger je ekspert kada su ugljenična vlakna u pitanju, a njihova široka ponuda karbonskih delova dovoljno govori u prilog tome.\nJedna od najvećih prednosti korišćenja ovakvih komponenti je, naravno, smanjenje težine, koje kod određenih delova ide i do 70%, što za posledicu ima poboljšanje performansi.\nŠto se cene tiče, karbonski delovi za Ducati Panigale V4 R koje Ilmberger ima u ponudi, kreć se od 100 do 700 evra, a kupcima se nudi da „karbonizuju“ gotovo bilo koji deo italijanske mašine. Za one koji traže još više na stazi, ovo je najbolji način da to i dobiju.\nIlmberger nudi svoje karbonske delove u mat ili sjajnoj završnoj obradi. Ova druga nudi bolju zaštititu od vremenskih uslova, ali ima nešto što karbonski mat crni Ducati Panigale V4 R čini izuzetno privlačnim.\nOvakve transformacije nisu jeftine, ali jedna stvar je sigurna: za taj novac ćete dobiti željeno poboljšanje performansi.


Jahorina Archives - Casa Travel\nHotel Termag 4* je hotel sa bogatom ponudom različitih sadržaja tokom cele godine. Zauzima centralno mesto u Olimpijskom ski centru Jahorine na 1550 m nadmorske visine, uz samu stazu i žičare. Raspolaže sa 21 luksuzno opremljenim apartmanom, 71 komfornom sobom i...\nHotel Lavina 4* nalazi se na Jahorini, smešten je između dve skijaške staze (Ogorijelica i Prača) i predstavlja idealno mesto za sve ljubitelje skijanja. Hotel raspolaže sa 17 luksuzna apartmana i 22 sobe opremljene najsavremenijom tehnologijom gdje je gostu na...\nJahorina 2021 – biser zimskog turizma koji je smešten u centralnom delu Bosne i Hercegovine. Ipak u poslednjih nekoliko sezona i tokom lete privlači turiste u sve većem broju. Najviši vrh planine Jahorina je Ogorjelica i nalazi se na nadmorskoj visini od 1.916...


ROGOVI u OVOJ POZI su najbolja stvar koja može da vam se desi, tvrde stručnjaci! O JEDNOROG POLOŽAJU U SEKSU priča ceo svet, a ŽENE preklinju muškarce da je isprobaju! - Žena.rs\nPretpostavljamo da su misionarska poza, kaubojka, te čuveni "doggy style" stalno na vašem seksi repertoaru, i da ste se uželeli nečega što će da "razbije" vašu rutinu i učini je zanimljivijom... Isprobali biste nešto novo, a ipak niste spremni na vratolimije i suviše slboodno ponašanje?\nPiše: S.P. 14.11.2018. 17:10\nDopašće vam se ova poza Foto: Profimedia\nPrava poza za vas je "jednorog" - reč je o pozi koja je već mesecima vrlo popularna i o kojoj se naširoko polemiše, pre svega zbog neobičnog imena, ali i činjenice da je upravo ovaj položaj deo nove Kamasutre koja je u pripremi.\nOva poza je jednostavna, a većina posla leži na muškarcu, pa žena može zaista da se opusti i u potpunosti uživa.\nPravo je vreme da isprobate ovu pozuFoto:sexpositions.club / Instagram\n"Ako jedan partner drugome nabija rogove, onda je to svakako ozbiljan razlog za raskid, ali su rogovi u ovoj pozi, zato, sjajna ideja za sve uključene", poručuju stručnjaci.\nKada je tehnika u pitanju - radi se o običnom položaju "kašike", no ipak modifikovanom. Sve što je potrebno jeste da muškarac legne na bok ravnih, člago razdvojenih nogu, ali prekrštenih zglobova, a žena treba da podigne nogu tako je njen partner uhvati za zglob i koleno i privlači k sebi.\nNajbolje je da pogledate fotografiju na kojoj je sve plastično objašnjeno.\nSeks poza vrhunac seksualni vrhunac


Postoji muzički direktor fontane i zarađuje 150.000 RSD\nTema: Postoji muzički direktor fontane i zarađuje 150.000 RSD\n06.12.2017., 18:19 #1\nObrazlažući zahtev za formiranje anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti za preskupu rekonstrukciju Trga Slavije i izgradnju muzičke fontane, poslanik DS Balša Božović je u Skupštini Srbije rekao da ta fontana ima direktora muzičkog programa.\nLjudi, ako taj direktor nije nas forumski drug iz Mirijeva, da li se slazete da napisemo neko pismo protesta gradonacelniku dr Malom?\n06.12.2017., 18:35 #2\nRe: Postoji muzički direktor fontane i zarađuje 150.000 RSD\nko o čemu žuti o poštenju\n06.12.2017., 18:47 #3\nA bre, troskovi avionskog transporta po kg robe iz Dubaia nisu mali...trebalo je fontanu zapakovati kamen po kamen, ciment po ciment, pa poslati preko aliexpressa...\nZato se prica da ce zbog narednih fontana, aliexpress otvoriti ovde regionalni magacin....shvatili ljudi nema dovoljno aviona za potrebe nasih fontana...i tornjeva...\n06.12.2017., 18:56 #4\nСтварно, кад су већ правили реконструкцију, зашто нису пешачке прелазе направили испод земље?\n06.12.2017., 20:22 #5\nMuzičkih urednika više nema ni na Radio Beogradu... Prevaziđena kategorija. Tonac ima play liste (tematske, žanrovske, funkcionalne /jutro, podne, veče, noć). Šta će fontani muzički urednik za dva sata dnevno?\n06.12.2017., 20:36 #6\nTo je uzasno , radio stanice su sada za totalne idiote u muzickom smislu....bukvalno kao neplacene tv stanice, znaci samo placene pesme se slusaju, vrte po 24x dnevno set placenih i tacno podilkanis ili ti je mozak vec sa pet sest mozdanih celija, pa ne primetis...\n06.12.2017., 20:37 #7\nMožda. Ali ni muzika fontane te neće prosvetliti.\nZaposlen u tri javna preduzeća, zarađuje 220.000 dinara mesečno\nPoslednja poruka: 07.06.2017., 11:52\nSkuplja funkcije i zarađuje 400.000\nAutor Marija u forumu Politika\nPoslednja poruka: 22.05.2014., 13:16


Čubrilović: Odgovornost je na bošnjačkim strankama - Glas Srpske\nATV 16.06.2019 22:56\n“Ni u samoj FBiH mnogi parlamenti nisu formirani. Mnogi su formirani samo do nivoa da mogu da primaju platu. Nama smeta što BiH nema kompletiranu vlast jer imamo projekte koje su vezani za najviše institucije ove države koje treba usaglašavati kako bismo mogli da radimo dalje i dovodimo investicije”, kaže Čubrilović i dodaje da to nije dobro ni za koga.\n“To nije dobro za BiH. Nije dobro za građane, nije dobro za političke stranke i nije dobro ni za koga ko je učestvovao u izborima. Da ne možemo da implementiramo izborne rezultate ni nakon više od osam mjeseci rezultat je neozbiljnosti pojedinih političkih stranaka. Mogu da apelujem na ljude na odgovornos prema građanima. Zna se ko ima kapacitet da to može, treba poštovati izbornu volju građana, a sve ostalo je matematika”.\nČubrilović je komentarisao i rad Narodne skupštine Republike Srpske.\n“Mi možemo biti zadovoljni time da su institucije u Republici Srpskoj konstituisane na vrijeme. Ali ne možemo biti srećni do kraja pošto u samoj BiH nije to završen proces. NSRS je jedini parlament koji ispunjava svoje obaveze kako to Ustav od nje očekuje”, kaže Čubrilović.\nPredsjednik Narodne skupštine Srpske kaže da ljetna pauza čeka poslanike, ali ona nije obavezna.


Latvijci imaju evidentne mane, ali i prednosti koje bi nas mogle skupo koštati!\nNašeg narednog protivnika u kvalifikacijama, reprezentaciju Latvije, za Reprezentacija.ba portal uživo je analizirao skaut jednog od najvećih europskih klubova, te osim historije njihove reprezentacije, gdje se svakako mora izdvojiti nastup na Euru 2004, donosimo pregled i grafički prikaz njihovih prednosti i mana.\nReprezentacija Latvije odigrala je svoj prvi susret daleke 1922. godine u Rigi, kada su remizirali 1:1 protiv selekcije Estonije. Latvija je između 1922. i 1940. godine odigrala 99 susreta. Od 1940. pa do 1992. godine Latvija je bila u sklopu Sovjetskog Saveza, da bi prvi zvanični susret kao nezavisna država, odigrala 8. Aprila 1992. godine kada su poraženi u Bukureštu od selekcije Rumunije rezultatom 2:0.\nKako piše Reprezentacija.ba, najveći uspjeh reprezentacije Latvije sigurno je plasman na Europsko prvenstvo 2004. godine. Latvija je u grupi sa Švedskom, Poljskom, Mađarskom te San Marinom , zauzela iznenađujuće drugo mjesto, te kroz baraž susrete izbacila favorizovanu Tursku i ostvarila historijski uspjeh. Na Europskom prvenstvu, koje je održano u Portugalu 2004. godine, Latvija je u grupi sa Češkom, Holandijom i Njemačkom zauzela posljednje mjesto. Poraženi su od Češke rezultatom 2:1, od Holandije 3:0, dok su ostvarili odličan rezultat protiv Njemačke, odigravši neriješeno 0:0.\nInteresantno je spomenuti da je upravo trenutni selektor Latvije, Aleksandrs Starkovs, odveo svoju selekciju na Europsko prvenstvo u Portugalu. Aleksandrs Starkovs je rođen 1955.godine u latvijskom gradiću Madoni. Većinu igračke karijere proveo je u Daugavi iz Rige, za koju je ubilježio 417 nastupa te postigao 189 golova. U trenerskom poslu, pored toga što trenutno ima drugi mandat kao selektor Latvije, od 2004. do 2006. godine bio je na klupi moskovskog Spartaka.\nJedan od najboljih igrača Latvije u historiji je legendarni Maris Verpakovskis. Verpakovskis je i danas član reprezentacije Latvije, a odigrao je 97 susreta te postigao 29 golova za nacionalnu selekciju. Trenutno je član grčkog Ergotelisa, a četiri godine nosio je dres Dynama iz Kijeva. Također, Verpakovskis jedan dio karijere proveo je na posudbama u Getafeu, te splitskom Hajduku.\nVjerovatno, dva najbolja igrača selekcije Latvije su Aleksandrs Cauna, koji nastupa za moskovski CSKA, te napadač njemačkog HSV-a, Artjoms Rudnevs. Cauna, koji je kreator svih napada Latvije, odigrao je 38 susreta za nacionalni tim te postigao 11 golova. Na sreću za naše Zmajeve, Cauna neće biti u kombinaciji za sutrašnji susret. S druge strane, Rudnevs je odigrao 24 susreta te postigao jedan gol. Interesantno je spomenuti, da je Cauna saigrač našeg Elvira Rahimića u CSKA, dok je Rudnevs bio saigrač Semira Štilića i Jasmina Burića, dok je nastupao za Lech iz Poznana. Rudnevs je ove sezone za HSV postigao 12 golova u Bundesligi.\nU nastavku donosimo skraćeni pregled samog načina igre latvijske reprezentacije, u kojem otkrivamo, kako naš naredni protivnik ima određenih evidentnih nedostataka u igri koji se mogu iskorsititi, ali i prednosti koje mogu biti kobne po nas, ukoliko Zmajevi sutra navečer ne odigraju maksimalno ozbiljno i skoncentrisano.\nU fazi pozicione odbrane, vanjski igrač reprezentacije Latvije često je u liniji sa zadnjom linijom. Fudbaleri Latvije često se skupljaju kako bi spriječili kombiniranje protivnika u zoni, te ostavljaju dosta prostora po stranama. Iako u defanzivnoj fazi, pretežno imaju pet igrača u odbrani, velike probleme imaju sa pasovima iza zadnje linije. Polušpic, dva centralna vezna i lijevi vanjski igrač dosta skupljeni u ovoj situaciji, što otvara puno prostora protivniku.\nReprezentativci Latvije često dolaze u situaciju, da otvaraju prostor kada pokušaju da ga zatvore. Kao što se vidi na slici, dva igrača koja se nalaze na polovini protivnika, zatvaraju opciju prema nazad, međutim ostavljaju prostor prema stranama i pas linije prema desnoj strani u ovom slučaju.\nTakođer, Latvijci nastoje praviti tzv. numerički egal (na slici 4×4 protiv zadnje linije protivnika), te pokušavaju da iskoriste direktne lopte prema naprijed, te uz brzo kombiniranje i brzo probijanje ulaze u finalizaciju. Međutim, veliki problem predstavlja tehnička limitiranost u mnogim slučajevima. Prilikom osvajanja lopte, velika šansa je prostor iza desnog vanjskog (u ovom slučaju Rudnevsa) za eventualnu tranziciju.\nOstatak reprezentativaca Latvije, pretežno igra u domaćem prvenstvu, izuzev golmana Andrisa Vaninsa, koji nastupa za švicarski Sion, te kapitena Kasparsa Gorkšsa, koji je član engleskog Readinga. Podsjetimo, Gorkšs je bio strijelac vodećeg gola za Latvijce u susretu protiv naše selekcije u Zenici, koji je na kraju završio u našu korist rezultatom 4:1.\nŠto se tiče tekućih kvalifikacija, Latvija je nakon pet odigranih kola na pretposljednjem mjestu naše kvalifikacione grupe. Na svom terenu poraženi su od Grčke 2:1, dok su savladali Lihtenštajn rezultatom 2:0. Pored spomenutog poraza od naše selekcije u Zenici, izgubili su u Slovačkoj sa 2:1, te su remizirali u Lihtenštajnu 1:1. Postigli su šest, a primili devet golova u ovih pet susreta. Dva pogotka postigao je Cauna, dok su se po jednom u strijelce upisali Verpakovskis, koji je inače i najbolji strijelac Latvije svih vremena, Gorkšs, Kamešs te Gauračs.\nSvih pet dosadašnjih kvalifikacionih susreta, za Latviju odigrali su Vanins, Ivanovs, Gorkšs, Cauna, Rudnevs, Laizans, Višnakovs te Verpakovskis. Susret manje imaju Klava i Gauračs, dok su po tri nastupa ubilježili Kamešs, Lukjanovs, Fertovs i Krjauklis.\nLatvija je odigrala dva prijateljska susreta, kao pripremu za susret protiv naše reprezentacije. Poraženi su od Katara u Dohi sa 3:1, dok su remirizrali protiv Turske u Duisburgu, a rezultat je glasio 3:3. U oba susreta, Starkovs nije računao na neke od svojih najboljih pojedinaca, golmana Andresa Vannisa, veznjaka Aleksandrsa Caunu te napadača Artjomsa Rudnevsa.\nSusret protiv naše selekcije odigrat će se na stadionu Skonto u Rigi, kapaciteta 8087 gledalaca. Sigurni smo da će naši reprezentativci imati ogromnu podršku i u ovoj baltičkoj zemlji, te se svi nadamo da ćemo ostvariti novi trijumf.


ŠTA ĆE SE DOGODITI SA VB KADA KRALJICA UMRE? Britanska monarhija u PROBLEMU! | Happy BSC portal\nAutomehaničar, novinar, kolekcionar markica, modna ikona, najdugovečniji vladar u istoriji Ujedinjenog Kraljevstva - Elizabeta II ima nenadmašivu biografiju.\nAli, čak i najfascinantniji životi se u jednom trenutku završe, na šta je svet podsetila smrt njenog muža, princa Filipa. A kako 21. aprila kraljica puni 95 godina, pripreme za prenos vlasti postale su goruće pitanje kako za kraljevsku porodicu, tako i za zemlju čija je kraljica.\nNe zna se da li bi njen sin prošao isto tako. "Da je princ Čarls bio na njenom mestu, da li bi uživao isti nivo podrške medija i javnosti", pita se Ketrin Hadon, istoričarka Vladinog instituta i ustavni ekspert.\n- Narod za nju misli da želi da uradi pravu stvar i da ona, šta god da se desi, ne želi da igra političke igre - dodala je.\n- Ne kažem da on to ne može. Kažem samo da moramo da budemo svesni ovog problema - rekla je ona.\nPlaniranje smrti, naročito smrti koja može da destabiliše zemlju, je delikatno pitanje. Zbog toga svaka smrt u kraljevskoj porodici ima različito šifrovano ime. Elizabetina je "operacija Londonski most". Ali postoji jedna stvar nad kojom ni najbolji stratezi i planeri nemaju kontrolu šta sledi posle.\nPR rečnikom govoreči, serija je "jebena katastrofa", rekao je jedan neimenovani član kraljevske porodice.\nIako poslednjih godina ne otkriva svoje stavove, šteta je načinjena, kaže Hadon.\n- Iako pažljivije, bar u javnosti, iznosi svoje mišljenje o nekim pitanjima, nisam sigurna da poverenje postoji - rekla je ona.\nKraljičine diplomatske veštine bile su korisne Britaniji a to je nešto što Čarls teško da će moći da izvede.\n- Ona razume suptilnosti bolje od drugih. Vrlo je svesna činjenice da je ona ne jedna već četiri kraljice Engleske, Škotske, Velsa i Severne Irske i radi u skladu sa tim - rekla je Hadon.\nKraljičine diplomatske veštine ipak će najviše nedostajati u samoj palati, gde je uspešno držala pod kontrolom frakcije u porodici. Firmu čine tri domaćinstva: kraljičino u Bakingemskoj palati, Čarlsovo u Klarens hausu i Kensingtonska palata gde žive princ Vilijam sa suprugom Kejt Midlton. Svaka kuća ima svoju kancelariju za medije, svoje osoblje, svoje diplomate i zvaničnike koji godinama, ako ne i decenijama, rade za istog pripadnika kraljevske porodice stvarajuči tako takozvani "bunker mentalitet". Svi oni se sada ne slažu oko toga kako treba izvesti prenos vlasti. Klarens haus i Bakingemska palata su više za tradicionalniji prenos vlasti, dok Kensingtonska palata želi da svetu ponudi imidž moderne monarhije, što bi značilo davanje istaknutije uloge Vilijamu.\nČarls je isto tako vrlo rad da "redukuje veličinu kraljevske porodice", sa svega nekoliko članova na platnom spisku, kaže Robert Hazel, profesor Univerzitetskog koledža u Londonu. - Što je porodica veća, to je veći rizik da neko zastrani - kaže Hazel.\nInsajderi u kraljevskoj porodici rekli su da se o "nežnom regenstvu" već razgovara ali da postoji duboka podela po tom pitanju. Drugim rečima, biće potrebna dva muškarca da ispune prazninu koja će ostati posle Elizabete.


Čović: Ko u Evroligu, ko kod Javora u svlačionicu - Smedia\n22.04.2018 | 13:11\n22.04.2018 | 13:40\n"Mnogi zaboravljaju da skoro 15 godina organizujemo završne kvalifikacione turnire juniorske Evrolige, da smo obarali rekorde igrajući i Evrokup i postavljali standarde i u tom takmičenju. Nas u Evroligi i Evrokupu pamte po 24.000 ljudi na tribinama, ne po upadu navijača koji je napao igrača protivničke ekipe ili rekordnom porazu u jednom malom prelepom italijanskom gradu zvanom Sijena. Kruna naše saradnje je dolazak završnog turnira u Beograd ove godine", rekao je Čović za...


Crkva neće dozvoliti da se razvedete ako ste uradili ovo tokom braka! - Devet meseci\nAutor Sonja Milekic\t Postavljeno Dec 18, 2017 361 0\nKritične godina u svakom braku: Ako ovo prevaziđete, zauvek ćete ostati zajedno!\nVeoma je važno da ovo pročitate: Danas je Sveti Nikola i obavezno morate da uradite jednu stvar


Uraganke otvoreno o nastupima: "Zabranjeno nam je da uzimamo bakšiš" | Toxic TV\nPočetna » VIP » Uraganke otvoreno o nastupima: „Zabranjeno nam je da uzimamo bakšiš“\nTokom karijere, devojke iz popularne grupe „Hurricane“, Sanja, Ivana i Ksenija, kako i same kažu, susretale su se sa raznim neprijatnostima i tračevima koji nemaju veze sa istinom.\nJedan od njih je i taj da je cena njihovog nastupa naglo skočila nakon Evrovizije, što su one ovom prilikom demantovale.\n– Ne dobijamo bakšiš na svirkama. Nude nam ga stalno, ali ga ne uzimamo, jer nam je zabranjeno. Uredno ga vratimo, zahvalimo se i to je to – ističu devojke.\nPrethodni članakKaja Ostojić otkrila: „Dečko traži da smo stalno zajedno“\nSledeći članakSlavlje u domu Lune i Marka!


Nacionalni sport - Subota 01.08.2020 - 15:41\nČekanje je završeno, počela je Superliga, a dan nakon premijere igraju i večiti rivali - Partizan gostuje Napretku u Kruševcu (17.30), dok Crvena zvezda dočekuje Novi Pazar (19.30).\nZvezda čeka duplu krunu skoro deceniju i po FOTO: Instagram/printscreen\nBilo je burno već na startu sezone 2020/2021. u domaćem prvenstvu. Evropski derbi odigrali su TSC i Vojvodina (2:2), koji je uvod imao u separatističkim porukama navijača tima iz Bačke Topole.\nReagovao je posle utakmice i trener “lala” Nenad Lalatović, a ove subote na teren će, između ostalih, i večiti rivali sa najvećim ambicijama.\nZvezda brani domaći tron posle tri uzastopne titule, dok Partizan više od svega želi da vrati zvanje šampiona Srbije.\nCrno-beli od 17.30 gostuju Napretku u Kruševcu, najtežem protivniku otkako je Savo Milošević na klupi tima iz Humske.\n“Više smo imali problema s Napretkom nego sa bilo kojom drugom ekipom u Superligi i to poziva na oprez. Trudio sam se da pripremim ekipu na tu prvu utakmicu, jer samo ako izađemo na teren sa motivom i željom kao da je u pitanju Crvena zvezda ili neka evropska utakmica, možemo da se nadamo dobrom rezultatu. To ove godine generalno važi za sve utakmice u Superligi, a za ovu prvu pogotovo”, poručio je Milošević.\nDva sata posle Partizana, na teren će i crveno-beli. Četa Dejana Stankovića na premijeri dočekuje povratnika Novi Pazar, takođe bez gledalaca na stadionu “Rajko Mitić”, zbog zdravstvenih mera usled koronavirusa.\nZvezda čeka duplu krunu skoro deceniju i po, i to je sigurno svima cilj na “Marakani” za ovu sezonu.\n“Očekujem da krenemo dobro, ipak, još uvek smo u fazi priprema. Igračima sam dao sedam dana duže odmora posle završetka prošle sezone, ali su dobro radili, tako da, mislim da će to možda ne u ovoj, ali već u sledećoj utakmici da bude kako treba”, rekao je Stanković.\nTačka je stavljena na pripreme, kreću prvenstvene obaveze za večite i zagrevanje za evropske izazove.


Tadić: Verujem da se datum može dobiti do kraja godine – Novine Zavicaj\nPočetna / Некатегоризовано / Tadić: Verujem da se datum može dobiti do kraja godine\n7. октобра 2012. Некатегоризовано 322 Pregleda\nPredsednik Srbije Boris Tadić ocenio je večeras, nakon razgovora sa predsednikom Austrije Hajncom Fišerom u Beogradu, da se datum za početak pregovora o pristupanju članstvu EU može dobiti do kraja godine, i da on zavisi pre svega od daljih iskoraka u dijalogu Beograda i Prištine.\n– To zavisi od sposobnosti Srbije da učini dalji iskorak u dijalogu sa Prištinom. Kriterijumi su jasno poznati i oni se tiču pre svega telekomunikacija i energetike, pitanje pravnog sistema. Imamo jasne okvire za učešće u dijalogu. Predložili smo i plan od četiri tačke koji je jasan i može da reši sve probleme, kao i buduće u dijalogu o tehničkim pitanjima – rekao je Tadić.\nOn je naveo da je posebno važno što Srbija ima jasan plan kada je u pitanju Kosovo i da je svoj predlog predstavila međunarodnoj zajednici, i nije bilo negativnih reakcija.\n– Verujem da će nakon izbora biti stvorene nove mogućnosti za sveobuhvatni dijalog na temu rešavanja problema na KiM. Taj problem mora biti rešen u dobroj veri da je moguće rešiti dobro funkcinisanje sistema, minimiziranja obe strane, zaštitu evropskih interesa, jer su Srbija i Kosovo na teritoriji Evrope i bilo kakav oblik nestabilnosti ima svoje reperkusije na kontinent – rekao je Tadić.\nTadić je ukazao da bilo kakva nestabilnost na Kosovu ne bi bila dobra za Evropu, jer su i Kosovo i Srbija deo evropskog prostora. On je zahvalio Fišeru na podršci u dobijanju statusa kandidata i podsetio da je „Austrija prijatelj Srbije i zemlja iz koje dolazi najviše investicija“.\n– Imamo viši nivo investicija u prošloj godini nego Slovenija, Hrvatska i Mađarska zajedno – rekao je Tadić i dodao da je jedino pitanje oko kojeg ne postoji isti stav je pitanje gledanja na problem Kosova.\nFišer: Austrija nastavlja da podržava Srbiju\nSrpsko stanovništvo u Austriji bez sumnje je jedan od važnih mostova koji nas spaja sa Srbijom. Sticanje austrijskog državljanstva, a samim tim i učešće Srba politici je trajan proces, ali se već sada srpska imena mogu naći u svim delovima našeg društva, ocenjuje predsednik Austrija Hajnc Fišer. Srbija je na dobrom putu evropskih integracija i Austrija će nastaviti da joj pruža podršku.\nDa li Vaša kancelarija ima kontakta sa Srbima koji žive u Austriji. I kakvi su Vaši utisci o njigovoj ulozi u državi i društvu?\n– Danas sam video cifre da je treći po najveći srpski grad u svetu. U Beču?? živi skoro 200.000 Srba, i mnogi od njih su veoma dobro integrisani. Srpska imena ćete naći u svim delovima našeg društva: u ministrstvima, umetnosti, sportu, biznisu, medicini. Tako da mogu reći da je razvoj veoma pozitivan.\nIpak, uzimajući u obzir broj Srba u Austriji, da li mislite da bi mogli imati uticajniju ulogu i u društvu, i u politici?\n– Pravni sistem u Austriji omogućava da neko može dobiti zahtevati državljanstvo čak i posle četiri godine provedenih u zemlji???, ukoliko nema prepreka. To je trajan proces da Srbi u Austriji postoju austrijski državljani, steknu pravo da glasaju i da budu birani, i da igraju ulogu politici. Sada ima članove srpske zajednice, na liderskim pozicijama u sindikatima, ministarstvima, Parlamentu grada Beča, tako dalje.\nMože li srpska dijaspora da bude taj veoma most između dve zemlje?\n– Postoje nekoliko mostova između dve države: istorijski, ekonomski, ali srpska populacija u Austriji je svakako jedan od tih mostova, bez sumnje. To je most koji postaje sve snažniji, i snažniji.\nKako biste ocenili razvoj Srbije prema Evropskoj uniji?\n– Evropske zemlje su jednakoj ravni. Mi nismo udnosima učenika i đaka, i ne dajemo ocene: jedan, dva, tri… Mogu da kažem da se za članstvo u Evropskoj uniji, i čak i za status kandidata moraju ispuniti određeni uslovi, i Srbija je radila jako puno poslednjih godina da bi te uslove iskunila. Ako pogledate saradnju sa Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju, za Srbiju je to bilo veoma izazovno, ali je ispunila te uslove. Takođe, i u drugim oblastima je ispunila te uslove. Tako da je odgovor pozitivan. Da, vi pripadate onim državama koje su ispunile kriterujume za početak pregovora, za status kandidata, i mi smo zbog toga srećni. Mislimo da je to dobar razvoj, da je pravac pozitivan.\n– Austrija će nastaviti da podržava Srbiju na evropskom putu, i zalagati se da pregovori o pristupanju EU sa Srbijom otpočnu što je pre moguće. Naša politika je nepromenjena i usmerena da pregovori koji moraju biti vođeni budu uspešni. Austrija nema nijedan razlog da bude zainteresovana za odugovlačenje sa pregovorima. Posebno smo se zalagali u donošenju odluke koje su dovele do dodele statusa kandidata Srbiji.\nKakva saradnju očekujete sa novim vlastima u Srbiji?\n– Za Austriju je ispravno da korača evropskim putem, i uveren sam da je to bilo ispravno za Hrvatsku i Sloveniju, kao i da je ista logika ispravna i za Srbiju. U fudalu igramo jedni protiv drugih, inače su odnosi jako dobri. Ministarstva spoljnih poslova tesno sarađuju, i lično imam odličan odnos predsednikom Borisom Tadićem. Godinama unazad Austrija je najveći investitor u Srbiji, a naša bilateralna trgovinska razmena uskoro će dostići 900 miliona evra.\nPrethodna Priznanje Zoranu Kalabiću\nSledeća Razgovar sa predsednikom opštine Kladovo Dejanom Nikolićem