UMETNOST STRIPA br. 8\nDanas ćemo pričati o autoru koji je jako cenjen, naročito na teritoriji SAD-a. Ime Vila Ajsnera poznavalac stripa ponajviše će prepoznati po prestižnoj nagradi, Eisner award, koja se dodeljuje za doprinos strip umetnosti a razloga za ovakvu počast bilo je dosta.\nNajpoznatije delo koje je Ajsner ostavio iza sebe definitivno jeste “Spirit”, nastao 1940. godine, još u zlatno doba američkog stripa, čiji se nastavci i dalje pišu i objavljuju, 15 godina posle smrti autora. “Spirit“ je svojoj suštini krimi akcioni strip, napravljen da preuzme slavu „Betmena“ Boba Kejna koji je nastao par godina ranije, nikada nije imao problem da u sebi sadrži i druge žanrove kao što su komedija, romansa i horor i ta raznolikost učinila je da strip pored svoje popularnosti dobije i kultni status.\nOno zbog čega je Ajsner ponajviše zadužio istoriju umetnosti je njegov trud da postavi strip gde mu je mesto, rame uz rame sa vrhunskim umetnostima. Termin grafička novela potiče baš od Ajsnera, to je njegov koncept stripa čija je struktura jako slična strukturi jednog romana, sa početkom sredinom i naročito krajem, za razliku od klasične forme stripa koji može izlaziti u nastavcima u nedogled, kao Šeherezadine priče. Iako su takva dela već viđena po Evropi, termin i popularizacija čisto su Ajsnerovi, njegovo remek-delo „Ugovor sa bogom“ iz 1979. utemeljilo je grafičku novelu među najcenenije strip forme 21. veka.\nA nama, koji izučavamo strip kao nauku, u želji da ga stvaramo i približimo široj publici, Ajsner je najznačajniji zbog svog teorijskog rada na stripu. Njegova knjiga „Strip i sekvencijalna umetnost“ (naslov jako sličan naslovu ovog našeg nedeljnog članka, verovatno iz istih motiva, da pokažemo da strip i jeste umetnost) jedno je od primarnih štiva za svakog ko se ozbiljno bavi ovom izražajnom formom.


Kako "Blic" saznaje u Vojno-medicinskoj akademiji u Beogradu, gde je Rudinac prebačena posle prvobitne hospitalizacije u risanskoj bolnici, njeno stanje je i dalje nepromenjeno.\n- Ona je i dalje u komi, u teškom stanju - kaže za "Blic" izvor iz ove ustanove.\nKako je "Blic" već pisao, do nesreće je došlo na bulevaru u Bečićima, u koji su Snežana i Miloš otišli da rade kao sezonski radnici radili u hotelu "Ibero star Belvi". U trenutku kada su se vraćali sa posla i prelazili ulicu njih dvoje je pokosio automobil koji se kretao iz pravca Budve, a kojim je upravljala Emina Adrović.\nSuđenje slikarki i bogatoj naslednici iz Budve Emini Adrović (23), koja je BMW-om pregazila je verenike iz Srbije, Miloša Vukomanovića (25) i Snežanu Rudinac (24), od prvog dana prate brojne kontroverze - od prikrivanja brzine kojom je Adrović vozila do poništavanja rezultata njenog alko-testa.\nAdrović je na jednom od prvih ročišta sudiji rekla da joj je žao zbog nesreće, ali da se ne oseća krivom za udes jer "nije mogla da predvidi kretanje Vukomanovića i Rudinac" koji su prelazili ulicu. A potom je nevešto dodala da, nakon meseci branjenja ćutanjem, ipak želi da iznese svoju odbranu, ali pod jednim uslovom.\nMiloš Vukomanović i Snežana Rudinać\n- Želim da dam odbranu, ali ne i da odgovaram na pitanja prisutnih, zastupnika optužbe, državnog tužioca Ljiljane Milić, svog branioca, kao ni suda. Jako mi je teško da odgovaram, imam poteškoća da se koncentrišem - rekla je tada pred sudom slikarka.\n- Novi pešački prelaz je isrtan dvadesetak metara dalje, a tragovi zebre na starom pešačkom zato nisu podebljani - saopštili su iz opštine.\nKako su pisali pojedini crnogorski mediji, posle dobijanja prvih rezultata alko-testa i saslušanja osumnjičene, istražni sudija Višeg suda u Podgorici, vratio je predmet na postupanje Osnovnom sudu u Kotoru i to zbog, kako navodi podgorički dnevnik, "prekvalifikacije krivičnog dela i nepostojanja umišljaja".\n- Jako mi je teško, ovo mi je totalno promenilo život. Želim da porodici Vukomanović izjavim iskreno saučešće i nadam se brzom oporavku Snežane. Stalno se raspitujem za njeno zdravlje. Međutim, ja ne osećam krivicu jer nisam nikako mogla da izbegnem nezgodu, niti da predvidim njihovo kretanje i naglo vraćanje unazad - rekla je ona, a potom dodala da su Miloš i Snežana "trčali unazad, ali se nisu okretali".


Jeftini letovi iz Malmea - Avio karte Malme - eSky.rs\nPretražite letove iz Malmea\nProverite najbolje prilike za letove iz Malmea\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Malmea na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Malmea?\n✔ Ako rezervišem let iz Malmea, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Malmea?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Malmea uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije iz Malmea\nJeftini letovi do Švedske Jeftini letovi iz Švedske Jeftini letovi za Ernšeldsvik Jeftini letovi iz Ernšeldsvika Jeftini letovi za Mae Sot Jeftini letovi iz Mae Sota\nJeftini letovi do Tadžikistana Jeftini letovi iz Tadžikistana Jeftini letovi do Qaqortoq Heliport Jeftini letovi od Qaqortoq Heliport


Les Misérables: The Movie (2012) - Celuloidna mržnja\nFebruary 12, 2013 October 4, 2016 Krunić Film, Kritika\nHju “Vulverin” Džekmen kao Žan Valžan\nMjuzikl. Najbajkovitiji filmski žanr od svih. Jer zaboga, treba poverovati u to da ljudi zapevaju ničim izazvano a simfoniski orkestar grune niotkuda. Iako su iz nekog razloga kultni mjuzikli mahom predosadni sa nepevljivim pesmama ali vizuelno upečatljivi (Cats, Carousel, Oklahoma, Starlight Express) ima i onih gde se numere pamte bolje no film ili predstava (Grease, Phantom of the Opera, Jesus Christ Superstar ili pak najopskurniji – Chess). Retko kada se dešava da su vizuelni užitak i muzika tako dobro uklopljeni, tako nerazdvojni da se pamte kao jedno iskustvo (Chicago, Hair, Rocky Horror).\nAli „Les Misérables“ spada u jednu sasvim posebnu kategoriju. Po mnogima najbolji mjuzikl ikada napisan, predstava koja se, već skoro 30 godina, konstantno izvođi širom sveta, prevedena na brojne jezike, prilagođena za decu, mjuzikl koji je pokupio sve moguće nagrade i trn u oku gospodina Endru Lojd Vebera.\nMjuzikl je za neke mali komad raja gde mogu da pobegnu od svih problema i uživaju u fantaziji. Za druge je pak pakao na zemlji i radije bi da im deru kožu s lica nego li sede i slušaju tamo neke ortake kako pevaju u kameru dva sata. Na žalost naši novinari pozanitiji kao „kritičari filma i umJetnosti“ spadaju u drugu grupu. Od tridesetak duša u sali meni omraženog bioskopa do kraja filma je ostalo svega 20-tak. Izgleda da su „kolege“ bile rezignirane činjenicom da im Taramaunt nije udelio nikakve poklone ili pak malo besplatnih obroka. S druge strane možda su se osetili prljavo od kvalitetne muzike pa su otrčali u redakciju da operu uši interplanetarnim hitom „Koka-kola Malboro Suzuki“.\nAli trebalo je da znam šta me čeka kada sam, čekajući u redu da se upišem na spisak pristiglih gostiju, prisustvovao sledećoj konverzaciji:\nPR TARAMAUNTA: Znate, možda vam bude malo čudno kada budu zapevali.\nNOVINARKA: Zapevali? Nije valjda da pevaju.\nPR TARAMAUNTA: Da, svo vreme.\nŠta kog vraga?! Šta vi ljudi mislite da ste došli da gledate? Novog Majkla Beja? Možda novi nastavak X-Mena?! Zdravka Šotru?!\nZa one koji su uspeli da propuste čitavu „Les Misérables“ famu (romana i raznoraznih dramatizacija) u pitanju je sledeće:\nBivšeg kažnjenika Žana Valžana (Hju „Vulverin“ Džekmen), posle prekršene uslovne kazne, nemilosrdni policajac Žaver (Rasel „Gladijator“ Krou) decenijama proganja. Kad Žan pristane da se stara o Kozeti (Amanda „Mama Mia“ Sejfrid), mlađoj ćerki Fantine (En „Ketvuman“ Hetavej), njuhovi životi će se zauvek promeniti. Spektakularan mjuzikl nastao po istoimenom romanu Viktora Igoa (pisac), libretu Herberta Krecmera (novinar) i muzici Klod-Mišel Šenberga (kompozitor).\nČinjenica je da ovaj film nije za svakoga. Treba sedeti tri sata i gledati ljude kako pevaju u kameru. Pevaju, sve. Ikad. Tri sata. Ali ako možete ili pak želite, ovaj čudnovati povratak prvoklasnog mjuzikla će vas oduševiti.\nSve pesme su snimljene uživo na setu. Glumci su pevali dok im je klavirska pratnja svirala preko minijaturnih predajnika u uvetu. Ovo je prvi put u istoriji da se mjuzikl snima na ovaj način. Skeptičan ka inovacijama, moram priznati da sam pogrešio. Sve je besprekorno.\nTom Huper, Oskarom nagrađeni reditelj „Kraljevog Govora“, definitivno zna šta radi. Režija je besprekorna. Iako su neka rešenja možda u početku malo frustrirajuća po gledaoca, ubrzo sve legne na svoje mesto.\nHju Džekmen kao Žan Valžan je briljantan. Ortak glumi i peva punim glasom dok ga zaliva voda u lice. Ako mislite da je lako, probajte da pevate dok vam tuš piči u lice. Moje skromno i subjektivno mišljenje je da Hju treba da dobije Oskara za koga je nominovan jer mu Vulverin neće doneti prestižnu nagradu, a svi znamo da će to glumi do kraja života. Ono što je meni malo tužno je činjenica da su ovde dopustili da se vide godine u gospodina Džekmena i moram vam reći da je ostario. Poprilično.\nRasel Krou kao stoički inspektor Žaver je najveći promašaj u kastingu. Iskreno ne vidim kome je palo na pamet da balavom drvoseči da da peva. Jer iako peva tačno, nema nikakve emocije. Kao neki Đorđe David je. Takođe, ne može da radi više stvari istovremeno. Ako treba da peva i glumi nešto od ta dva zakaže. Uvek. Još ako treba da se recimo mačuje, sve ode dođavola. Najžalije je to što su mu dali da peva originalnu pesmu, napisanu specijalno za film koja je odlična. Bila bi remek-delo da je ne peva raspali drvoseča koji muziku ne ume.\nEn Hatavej kao Fantin je relativno pristojna iako ne baš najbolji izbor. Činjenica da ju je preporučio Hju Džekmen ne umanjuje njene pevačke sposobnosti ali ima sličan problem kao i Krou. Ako treba da peva i glumi jedno zakaže. Tačnije, pevanje zakaže.\nAmanda Sejfrid je sasvim ok kao Kozet, iako sam ja mislio da će da ozrači, i sasvim se fino uklopila.\nEdi Redmejn kao Marius je pregenijalan i za mene najveće iznenađenje. Ortak ga je razvalio kako glumi/peva. Iako sam ga gledao u „My Week With Marilyn“, gde je bio veoma simpatičan, nisam znao da ume da peva.\nSaša Baron Koen i Helena Bonam karter su sigurica izbor za krčmara i njegovu ženu. Mada Saša na žalost ne može da pobegne od Borata i Ali Džija. Helena je pristojna ali ništa spektakularno. Izgleda da je Barton isisao život iz nje.\nSamanta Barks kao Eponina (krčmareva ćerka) briljira kako peva i glumi istovremeno. Ona je jedna od retkih iz nove West End postave mjuzikla a koji se pojavljauju u filmu. Definitivno treba obratiti pažnju na ovu relativno mladu gospođicu u buduće.\nI posebnu pohvalu i pomen zaslužuje Kolm Vilkinson kao sveštenik. Ne jer peva za medalju, već jer je on originalni Žan Valžan i jedini član originalne postave koji je preživeo sve inkarnacije ovog odista spektakularnog mjuzikla.\nNa kraju, pohitajte u bioskop na „Les Misérables“ (jer mi je i dalje milije od distributerskog naslova „Jadnici“), nećete se prevariti. Osim ako ne očekujete tri sata eksplozija ili robote koji ruše Njujork. Onda ipak pogledajte „The Last Stand“ novi film Arnolda Švarcenegera. Jer kao što svi znamo Švarci ne peva. Ikad. Jedva i da govori.\nAmanda Sejfrid Amanda Seyfried Anne Hathaway En Hatavej francuska revolucija Helena Bonham Carter Hju Džekmen Hugh Jackman Jadnici mjuzikl Les Mis Les Miserables Musical Rasel Krou Sacha Baron Cohen Saša Baron Koen Tom Hooper Tom Huper


Manifestacija “Zdrava porodica-uspjеšna zajеdnica”\nUdružеnjе za podršku djеci, omladini i porodici "Klub idеja" Palе u saradnji sa SPKD "Prosvjеta" OO Palе, a uz podršku prеdškolskih ustanova, osnovnih škola,...\nU Palama je u subotu otvoren 18. saziv Likovne kolonije Pale u galerijskom prostoru Cekovića kuće. Za razliku od proteklih godina, Likovna...\nOtvaranjem izložbe slika likovne kolonije Udruženja ljubitelja umjetnosti Pale "Uljup" večeras je na Palama počela manifestacija "Gospojinske svečanosti", organizovana povodom krsne slave opštine -...\nRepertoar KC Pale za novembar 2015.\nRepertoar Kulturnog centra Pale za novembar 2015. godine. Predstava "MARATONCI TRČE POČASNI КRUG"Studentsko pozorište Pale13.11.2015. petak 19:00 časovaCrtani film: "HOTEL TRANSILVANIJA" 3D(sinhronizovan)24. i...\nNa programu trodnevne "Filmoteke", koju Kinoteka Republike Srpske organizuje od 29. do 31. avgusta, biće prikazani ranije najavljeni filmovi "Lete ždralovi" Mihaila Kalatozova, "Viridijana"...\nAnastasija Đorđić – Pobjednik literarnog konkursa\nUčenica osmog razreda Osnovne škole "Pale" Anastasija Đorđić osvojila je prvo mjesto na literarnom konkursu o temi "Biće bolje" organizovanom u okviru Manifestacije "Dani...\nSrpska pravoslavna Mitropolija dabrobosanska Crkvena opština paljanska u utorak 3. maja u 19.00 časova organizuje Dobrotvorni koncert za nastavak izgradnje Sabornog hrama u Palama...\nU Kulturnom centru Pale u 20 časova i u Kulturnom centru Istočno Sarajevo u 17 časova, 13. aparila biće organizovana humanitarna predstava "EUtanazija" kako...


Stanivuković o inspekcijskom pregledu restorana Agape: Ovo je šamar svima! - epiCentar INFO\nStanivuković o inspekcijskom pregledu restorana Agape: Ovo je šamar svima!\nIspekcija je jučer obavila kontrolu u banjalučkom restoranu Agape koji je u vlasništvu kćerke Milorada Dodika, Gorice. Nakon pregleda, a kako je izjavila v.d. glavnog republičkog zdravstvenog inspektora Milica Matijević, tržišna i komunalna inspekcija Grada Banjaluke nije imala osnov za zatvaranje tog ugostiteljskog objekta.\nPrecizirala je da se mjera zabrane rada se izriče samo u tri slučaja, a nijedna od tih situacija “nije zabilježena u navedenom ugostiteljskom objektu”.\n– Mjera zabrane rada se izriče samo u tri slučaja: ukoliko se ne poštuje propisana fizička distanca, ukoliko se ne poštuje radno vrijeme, i ukoliko se okuplja u grupama većih od propisanih. Niti jedna od te tri situacije nije zabilježena u ovom ugostiteljskom objektu. Stoga je izrečena samo novčana kazna u iznosu od 1.000 KM za preduzetnika, izjavila je Matijević medijima ispred ugostiteljskog objekta Agape u Delti.\nPrethodno se, a nakon ulaska inspekcije, oglasio banjalučki gradonačelnik Draško Stanivuković te naveo da je “ugostiteljski objekat Agape usluživao je goste u bašti zatvorenog tipa, čime su prekršene mjere Republičkog štaba za vanredne situacije.\n“Nakon što su tržišna inspekcija Grada i komunalna policija izdali prekršajni nalog, ali i mjeru zatvaranja na sedam dana, porodica Dodik je ekspresno poslala republičke inspektore kako bi opovrgnuli naše tvrdnje, te još jednom građanima dokazali da su nedodirljivi.\nKada već pričamo o mjerama, evo ko ih najviše NE POŠTUJE i za koga mjere ne važe.\nOvo je šamar svim ugostiteljima, muzičarima, fitnes trenerima, ali i svim građanima Banje Luke i cijele Republike Srpske.\nNa isti način su tražili zaštitu i od nadležnog ministarstva povodom slučaja u vezi nelegalno izgrađenog objekta Kajak.\nPokazaćemo da je Banja Luka snažnija od bilo kog pojedinca”, napisao je Stanivuković sinoć na svom Facebook profilu.\nOglasili se iz republičke inspekcije\nGlavni republički zdravstveni inspektor Milica Matijević nakon toga je izjavila da “Inspektorat ne pripada nijednoj političkoj opciji i ne dozvoljava da ih bilo ko uvlači u političke vrtloge, pa ni Gradska uprava”, te je, kako prenosi Srna, zamolila Gradsku upravu Banjaluka da ne zloupotrebljava inspektore, niti da ih uvlači u politička prepucavanja.\n– Mi smo profesionalci koji odgovorno i savjesno radimo svoj posao i ne želimo da nas bilo ko uvlači u politiku. Imajući u vidu da su pojedine novinarske ekipe već čekale `spektakl` ispred navedenog ugostiteljskog objekta, jasno je da je kontrola bila naručena, naglasila je Matijevićeva.\nIz republičkog Inspektorata poručuju da više od godinu dana inspektori danonoćno rade i sve to vrijeme nijedan objekat nije bio zaštićen, niti privilegovan.\n– Isto tako, nedopustivo je da lokalna vlast u Banjaluci iskorištava gradske inspektore i naređuje pečaćenje bez osnova. Zakon jasno definiše šta je prekršaj za pečaćenje objekta, šta je prekršaj za novčanu kaznu. Molimo sve, bez obzira koliko imali godina da se ponašaju savjesno, odgovorno i u skladu sa zakonom, ovlašćenjima i epidemiološkim mjerama, istakli su u Inspektoratu.\nGradska inspekcija sinoć je došla u kontrolu restorana. U trenutku kontrole zatečeno je 11 gostiju na vanjskoj terasi koja ima šajbe i to otvorene, što je bio povod gradskoj inspekciji za inicijativu da se lokal zapečati. No, inspektori republičke zdravstvene inspekcije, koja je i nadzorni organ gradskim/opštinskim inspekcijama, došli su i utvrdila da nema osnova da objekat bude zapečaćen.\nO svemu se sinoć ponovo oglasila i vlasnica restorana Gorica Dodik koja je navela:\n“I nemam protiv da se kaznimo ako bilo ko smatra da smo nešto prekršili, isto tako imam protiv da maltretira naše zaposlene, šalju preteća pisma na adresu restorana, prijete im da nigdje neće raditi ako nas ne napuste. Da gospodo to sve radi irvas i društvo”.\n“Ko hoće da bude imalo realan i sjeti se šta je juče bilo, ko je kršio mjere, ko je mjere nazivao lakrdijom, kome nisu uspjeli protesti… E da bi to sve zamaskirali nameću novu temu, naravno moju porodicu”.\nA na kraju je objavila i video uz poruku:\n“Ovako mi kršimo mjere, kod nas je stalno muzika uživo. Laku noć”.\nTags: agape, banjaluka, Draško Stanivuković, Gorica Dodik, Milorad Dodik, restoran\nPrevious Otkazan kolegijum Skupštine grada: Ilić tvrdi da je Stanivuković kasnio na sastanak (VIDEO)\nNext Cvijanovićeva odgovorila Stanivukoviću: Bolje bi bilo da se probudi i lati se posla


Škola Callegari službeni sponzor makeupa na Monturi - Callegari\n22 Lipanj 2019 Aktualno Leave a comment 456 Views Leave review\nŠkola Callegari i ove je godine bila službeni sponzor makeupa na nedavno odražanom Split fashion destinationu, najvećem fashion projektu u Splitsko dalmatinskoj županiji.\nModni kreatori na Monturi odabrali su, dakako, ljetni make up look: bronzer, highlighter, rumenilo te sjajilo ili lagani ruž na usnama. Uz modele, kistovima naših polaznika prepustili su se i voditeljica Regina Zubanović, Ines Nosić, Dijana Stegić, sestre Darija i Danija Obratov, Zorica Andrijašević i mnogi drugi.\nKao i uvijek, naše polaznice vizažizma - Anamarija Elez, Julija Koludrović, Rianna Patricija Ćupić, Sanja Ivanišević, Klaudija Palada, Petra Zindović, Helena Stanić, Anna Nejašmić, Anđela Špar Štulina svoj posao odradile su na nivou, pod budnim okom mentorice Dolores Žanko.\nBez sumnje, odraditi kompletni makeup na velikom modnom događaju, gdje su očekivanja dizajnera i publike na najvišem mogućem nivou, veliki je posao i izazov. Od vizažista se očekuje da prepoznaju ideje i želje modnih kreatora i da istovremeno pronađu kompromis između više zahtjeva, s obzirom da modeli na eventu nose kreacije više modnih dizajnera. Za budući samostalni rad polaznika iznimno je važno iskusiti atmosferu u backstageu, okušati se i dokazati u stvarnim radnim uvjetima izvan sigurnosti i komoditeta učionice. Na novom izdanju Monture Callegarijeve su polaznice vizažizma uspješno položile ovaj zahtjevan praktični ispit i pokazale da su itekako spremne za dokazivanje na tržištu rada.\nDevetnaestu godinu za redom poznata manifestacija ...\n27 Lipanj 2019 Alumni Leave a comment\nIako hvaljena od investitora i poticana da otvorim...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Dijaspora / backUrl=/vijesti/dijaspora/1107/dijaliza-i-predizborna-trka.html / topicId=1107 / view=comment / type=story\nASOCIJACIJA DIJASPORE CG Crna Gora u duši, a Turska u srcu Crnogorski iseljenici u Turskoj žele da se uključe u društveni i ekonomski život Crne Gore i budu dio projekata značajnih za razvoj crnogorske ekonomije... 11. 01. 2019. 12:48 >> 12:23 Komentari 6


HiPP: Kalendar vakcinacije Novosti Mlečna hrana Hrana za bebe Kinder Nega Trudnoća BabyClub O HiPP Proizvodi|Savetnik|Kontakt\nSavetnikPlan ishraneHrana i pićeBebina probavaOdmor sa bebomAlergijeSpavanjePlakanje i vriskanjeKalendar vakcinacijeMotorika i govor\nbez starosnog ograničenjaod rođenjanakon 1 sedmiceod 1 mesecaod 2 mesecaod 4 meseca4+ mesecaod 5 meseca5+ mesecaod 6 meseca6+ mesecaod 7 mesecaod 8 mesecaod 10 mesecaod 12 mesecaod 15 mesecaMališani od 1 do 3 godinekompletan asortiman dopunske ishranePovrće - nakon 4. meseca - nakon 5. mesecaObroci - Obroci nakon 4.meseca - Obroci nakon 5. meseca - Obroci od 8. meseca - Obroci od 12. mesecaVoće - Voće u teglici - Voće i žitarice - Voće i jogurt - Voćna zabavaMlečne i kaše od žitarica - Bio mlečne kaše za pripremu - Bio-kaše od žitarica za pripremu - Bio kaša za laku noć za pripremu - Gotove kašice za laku noć - Bio kaša za laku noć za pripremuNapici - Voda - Čaj - 100% BIO sokoviRastvori za nadoknadu tečnosti i elektrolita - ORS solucija rizik od alergije\nproširena pretraga proizvoda\nVakcinacije u posebnim okolnostima\nKod dece sa povećanim opasnostima po zdravlje zbog određenih bolesti i kod prevremeno rođene dece (pre 38. nedelje trudnoće), kao i kod novorođenčadi sa malom težinom na rođenju (ispod 2500 g) se preporučuje dodatna vakcinacija protiv penumokoka (mogu da izazovu meningitis, trovanje krvi, i dr.).\nKod odojčadi u prvih šest meseci života dodatno su od 3. meseca života potrebne 3 vakcinacije u razmaku od po 1 mesec i 4. vakcinacija u 2. godini života (starija deca samo 3 odn. 2 vakcinacije). Vakcinacije se mogu izvršiti istovremeno sa četiri 6-struke vakcine.\nZa mlade koji do sada još nisu preležali ovčije boginje i oni koji nisu vakcinisani se vakcinacija protiv varičela preporučuje kao standardna. Odrasli sa posebnim osnovnim bolestima i žene koje žele dete takođe bi trebalo da se vakinišu ako ranije nisu preležali ovčije boginje.\nZa decu od 9 meseci do 13 godina je 1 vakcinacija dovoljna. Mladi od 13. godine i odrasli dobijaju 2 vakcine u razmaku od najmanje 6 nedelja.\nVeliki kašalj za roditelje, brata i sestru\nDa bi se novorođenčad i malo odojče zaštitilo, bliska lica, a naročito stariji brat i sestra, bi trebalo da se vakcinišu protiv velikog kašlja najkasnije 4 nedelje pre rođenja, ukoliko ne postoji dovoljna imuna zaštita usled prethodne vakcinacije ili sopstvenog oboljenja. U trudnoći vakcinacija nije dozvoljena. To znači da bi majka protiv velikog kašlja po potrebi trebalo da se vakciniše ili pre trudnoće ili u prvim danima posle porođaja.\nVirus gripa (influence)\nDeci (od 6. meseca), mladima i odraslima sa povećanim opasnostima po zdravlje zbog određenih bolesti usled osnovnog oboljenja, kao što je npr. hronično oboljenje disajnih puteva (npr. astma), hronične kardiovaskularne bolesti, dijabetes, oboljenje jetre i bubrega, oboljenja usled pada imuniteta i dr. se preporučuje godišnja vakcinacija sa aktuelnom vakcinom u jesen.\nDeci i odraslima sa određenim ureođenim ili stečenim poremećajima imuniteta i deci i odraslima nakon uklanjanja slezine se preporučuje vakcinacija protiv meningokoka (mogu da prouzrokuju zapaljenje moždane kore i teško trovanje krvi).\nRani letnji meningoencefalitis (FSME)\nFSME-vakcinacija se preporučuje za decu od 3 godine, odn. pre boravka (prebivalište/odmor) na području sa rizikom od FSME-a. 2 vakcinacije u razmaku od 1-3 meseca i 3. vakcinacija 9-12 meseci nakon druge vakcinacije. www.hipp.rs|HiPP BabyClub|Kontakt\nHiPP Novosti|HiPP trudnoća|HiPP nega|HiPP mlečna hrana|HiPP hrana za bebe|HiPP Kinder\n© HiPP 2017 Zaštita privatnosti|Uslovi korišćenja|Impresum|O HiPP


Estonija na Zlatanovom meniju | MozzartSport – Navijaci Srbija\nZa krunu i slavu – bitka za Baskiju u Sevilji\nDupla radost za Dončićev Dalas (VIDEO)\nHome > Fudbal > Estonija na Zlatanovom meniju | MozzartSport\nStart kvalifikacija za Mundijal nije mogao da bude bolji, ali valja iskoristi svaku priliku za uigravanje. Švedska je ostvarila maksimalan učinak iz uvodna dva kola u Grupi B, a večeras će pokušati da nadoknadi manjak zajedničkih utakmica u prijateljskoj akciji sa Estonijom (17.45).\nPlavo-žuti su uživali u pobedama nad Gruzijom i tzv. Kosovom u nedavnim kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo, dok je Estonija pretrpela teške poraze od Češke i Belorusije. Švedska je prošlog puta izborila dominantnu pobedu, pošto je slavila u Prištini sa 3:0. Ludvig Augustinson i Aleksander Isak su u prvom poluvremenu doneli dva gola prednosti, pre nego što je Sebastijen Larson stavio tačku u drugom delu igre. Takav ishod usledio je posle tesne pobede domaćina nad Gruzijom, pošto je Viktor Klaeson postigao jedini gol na utakmici u Solni.\nKao rezultat, ekipa Janea Andersona sada je na vrhu svoje kvalifikacione grupe za Svetski kup sa dve pobede. Za razliku od njih Estonci će gledati da se vrate u život posle dva uzastopna teška poraza.\nUprkos tome što je dva puta povela preko Henrija Anijera, Estonija je pala na gostovanju Belorusiji sa 4:2. Pre toga, doživela je neuspeh od Češke 6:2. A čemu može da se nada na gostovanju Švedskoj, u čijim redovima se očekuje Zlatan Ibrahimović.\nPosle nedavnog izlaska iz reprezentativne penzije Zlatan se vratio u nacionalni tim i očekuje se da i večeras predvodi navalnu liniju plavo-žutih, sa ciljem da uveća saldo u vidu 62 gola za Švedsku u svojoj karijeri. Društvo bi mogao da mu pravi Aleksander Isak, koji je nastavio da impresionira u Primeri noseći dres Sosijedada.\nNa drugom kraju terena neće biti Viktora Lindelefa iz Mančester Junajteda, pošto je on juče iz nepoznatih razloga napustio bazu selekcije i otputovao za Englesku, pa će štoper Rendžersa Filip Helander dobiti drugog parnjaka na poziciji centralnog beka.\nNa drugoj strani, najzapaženiji igrač u timu Estonije je kapiten Konstantin Vasiljev, koji je postigao 25 golova u 127 međunarodnih nastupa kao vezista. Jedini drugi igrač sa preko 10 pogodak u selekciji Estonije je napadač Henri Anijer, koji ima 16 na 67 duela.\nTagged Prijateljska utakmica reprezentacija Estonije reprezentacija Švedske Zlatan Ibrahimović


rečenice | CityMagazine\nČuvene mudre izreke Brusa Lija\nBrus Li je bio jedna od najvećih borilačkih ali i filmskih zvezda svih vremena, čija smrt još uvek nije potpuno razjašnjena. Popularnost nije stekao samo potezima na velikom ekranu, već i životnim stavom i ponašanjem van njega. Moglo bi se reći da je upravo mudrost bila karakteristika zbog koje se izdvojio među brojnim njemu sličnim.\n5 saveta o roditeljstvu koje ne bi trebalo da slušate\nZa svaku Noć veštica one se maskiraju u filmske likove jednog glumca\nRečenice koje niko ne izgovara\nTokom 2010, ilustrator Aleks Noriega je imao problema na poslu i odlučio je da piše blog u nadi da će pronaći rešenje za probleme u kojima se nalazio. Želeo je da stavi sve na papir kako bi znao kako da pomogne sebi.\nUpoznajte umetnicu Mariju Milanković Mašu\nAji Jung uručen „Orden italijanske zvezde”


Reper je rekao kako je Ivana od njega uzela 130.000 evra.\nŠA ISPALIO! IZBEGAO SUOČAVANJE SA ĐEDOVIĆEM Posle raskida sa Tarom nije se pojavio u emisiji, pa ga Marko POTKAČIO\nVeliku pažnju javnosti privuklo je druženje njegve sada već bivše supruge Ivane Aleksić i Vladimira Tomovića, a koje su javno obeležili fotografijom na Instagram profilu, a šira javnost je pred kamerama videla da mu nije bilo svejedno.\n- Ima mnogo detalja koje ja uopšte ne želim da iznosim. Razvod nije ispao sporazuman, uzela mi je 130.000 evra - rekao je Nenad u emisiji "Red zone".\nŠA PROGOVORIO O ULASKU U "ZADRUGU 5" Doneo odluku, evo da li ćemo ga od septembra gledati u rijalitiju


22. Apr. 2011. // Autor: Jelena Stefanović // Moda, Trendovi // No Comment\nKao sve moderne dame, ne možete propustiti da sebi priuštite nove sunčane naočare i tako ostanete u trendu. Izgled najnovijih modela teško da će ikoga ostaviti ravnodušnim! One štite, ulepšavanja, ali i uveseljavaju svojim neobičnim izgledom. Cene naočara vrhunskih dizajnera imaju višu cenu ali, kako tvrde tvorci, zaista vredi izdvojiti koju paru više.\nSunčane naočare kakvim je Prada odlučila da nas obraduje podsećaju na modele naočara iz ’50-ih godina. Njihov mačkasti oblik daje potpuno novi izgled dami koja ih nosi. Namenjene su smelim zavodnicama koje su uvek spremne za akciju i nove izazove. Što se tiče oblika lica, ovaj model stoji gotovo svima. Ipak, ne kupujte ih „na slepo“, već ih obavezno probajte pre nego što date ne tako malu svotu novca.\nOznake: bvlgari, D&G, naočare, prada, sunčane naočare, sunce\nVesele boje leta preselile su se na odeću. Vrijeme je za helanke i pantalone (i sve one kreacije koje...


[VIDEO] Vučić: Vatrogasci i spasioci mogu da očekuju povećanje zarade za 10 odsto\n07:00, 28. 06. 2019 >> 15:21 Urednik Vest dana, Vreme 0\nU Srbiji u petak pretežno sunčano i toplo, ali svežije u odnosu na prethodne dane, povremeno uz oblačnost. U toku jutra i dela prepodneva u južnim i centralnim predelima Srbije očekuje se više oblačnosti, ponegde i pojava pljuskova sa grmljavinom. Duvaće umeren do jak severozapadni vetar.\nMinimalna temperatura od 17 do 23°C, maksimalna dnevna od 26°C na zapadu do 31°C na istoku Srbije.


Foto: Print Screen | Prostor Srbije ključan za neolitski razvoj Evrope\nN.N. 13.09.2021 07:54\nPrije tri godine tim srpskih i austrijskih arheologa otkrio je u blizini Caričinog grada naselje iz doba neolita. Dosadašnji rezultati istraživanja pokazuju da je lokalitet Svinjarička čuka ključan za razumijevanje procesa neolitizacije jugoistočne Evrope.\nNa Svinjaričkoj čuki, na manje od dva metra dubine, vidljivi su stubovi i ognjišta kuća. U njima su od keramike, rogova, kamena pronađeni su dijelovi posuda, figurine, oruđe: dokaz o životu prvih zemljoradnika i stočara na području lebanske opštine u doba neolita.\n"Bavim se istraživanjem žrvnjeva. Pratim tragove na kamenu na osnovu kojih mogu da utvrdim kako su se mljele na primjer žitarice, krupnije ili sitnije, zatim koliko dugo su korišćeni žrvnjevi. Takođe pratim i supstance koje su ljudi u doba neolita koristili u ishrani", objašnjava Laura Ditrih sa Instituta za arheologiju u Berlinu.\n"Cilj projekta je pokušaj da se rekonstruiše dolazak neolita u Evropu prateći tokove Vardara i Morave. Svinjarička čuka ima ključnu ulogu u razumijevanju širenja neolita od Anadolije ka Evropi. Značaj lokaliteta se ogleda u tome što mi već sada imamo saznanja kako su izgledale prve zemljoradničke kuće, koju su stoku čuvali, znamo i da su imali organizovanu biljnu proizvodnju", navodi direktorka Instituta za orijentalnu i evropsku arheologiju u Beču dr Barbara Horejš.\nNa terenu i analizama u laboratoriji naši i austrijski stručnjaci utvrđuju datume kulturnih slojeva lokaliteta Svinjarička čuka. Dvije kuće dijeli metar zemlje i 4.500 godina.\n"Svinjarička čuka je višeslojni arheološki lokalitet koji pored nalaza iz mlađeg kamenog doba sadrži arheološki materijal iz metalnih doba - bakarnog, bronzanog i gvozdenog doba", ističe viši kustos arheolog Narodnog muzeja Leskovac Vladimir Stevanović.\nOvo su prva sistematska istraživanja praistorije doline Južne Morave koja će obogatiti zbirke Narodnog muzeja u Leskovcu. Uz podršku austrijskog naučnog fonda i Akademije nauka, otkrivanje tajni Svinjaričke čuke trajaće još pet godina.


Ko su ljudi koje nazivaju portirima? | G4S Srbija\nKo su ljudi koje nazivaju portirima?\nAngažovanje profesionalnog obezbeđenja danas je, više nego ikad, investicija, a ne trošak. Sačuvati nečiju imovinu jeste važan zadatak, ali ultimativni zadatak je sačuvati ljudske živote.\nInternetom je kružio snimak na kom smo videli nekoliko lica koja pokušavaju da otuđe stvari iz radnje u Knez Mihailovoj ulici, dok ih dva službenika obezbeđenja, samostalno, sprečavaju da to učine. Ubrzo nakon toga, zahvaljujući našoj uigranoj ekipi i njihovoj pravovremenoj reakciji, prekinut je lanac krađa u poznatom tržnom centru, a počinioci su predati policiji. Članovi G4S tima poseduju licencu, prošli su trening i obuku, a kao što smo svi imali prilike da posvedočimo, pravi su primer naših vrednosti i kvalitetne usluge.\nTo podrazumeva dobru pripremu, dobru obuku, konstantan mentoring, specijalizaciju za određene oblasti, a mi u G4S-u temeljimo naš rad upravo na tome, počevši od činjenice da svaki naš službenik obezbeđenja poseduje licencu za obavljanje posla obezbeđenja.\nPosle višedecenijskog čekanja, Zakon o privatnom obezbeđenju je konačno donet i stupio je na snagu 2017. godine. Između ostalog, Zakon je definisao ko i pod kojim uslovima može da se bavi delatnošću privatnog obezbeđenja što je podrazumevalo obavezno licenciranje kako kompanija koje se bave tim poslovima, tako i službenika obezbeđenja. Pored licenciranja, Zakon je jasno definisao i ovlašćenja službe obezbeđenja tokom vršenja poslova obezbeđenja, čime je jasno razgraničena uloga privatnog i javnog sektora bezbednosti u Republici Srbiji. Privatno obezbeđenje nema ni približno ista ovlašćenja kao pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, ali postoje određena ovlašćenja koja se mogu primenjivati.\nSvaki službenik obezbeđenja uvek mora delovati u skladu sa propisanim ovlašćenjima. Primena konkretnih mera zavisi od nastale situacije, a u slučaju nasilnog upada ili pljačke, to bi najverovatnije podrazumevalo upotrebu sredstava prinude određenih Zakonom o privatnom obezbeđenju (a koja obuhvataju upotrebu fizičke snage, sredstava za vezivanje, gasnog spreja, a u ekstremnim situacijama i posebno dresiranih pasa ili vatrenog oružja). U slučaju da službenici obezbeđenja moraju primeniti više mera, dužni su da primene onu meru koja licu prema kome se mere primenjuju najmanje šteti.\nNije isto biti službenik obezbeđenja u fabrici, ambasadi ili tržnom centru - svaka industrija ima svoje specifičnosti koje prate specifične opasnosti) i svakako psiho-fizičku pripremu za najgori scenario koji se može dogoditi na radnom mestu. Odlika službe obezbeđenja mora biti stalna budnost, stalni oprez, strogo poštovanje propisanih procedura i uputstava za rad, ali svakako i samokontrola i hladnokrvnost kada dođe do incidenta, kako svojim postupanjem ili nepostupanjem ne bi došlo do težih posledica.\nApsolutno je neophodno, takođe, da korisnici usluga obezbeđenja insistiraju na polisama osiguranja od profesionalne odgovornosti kompanija za obezbeđenje. Usled pogrešne procene i/ili reakcije službenika obezbeđenja može doći do posledica, odnosno do oštećenja imovine ili povrede trećih lica (posetilaca, kupaca...), a koju kompanija za obezbeđenje mora nadoknaditi ukoliko se utvrdi da je odgovorna. Isto tako, šteta može nastati usled izostanka reakcije službe obezbeđenja i to je nešto o čemu treba dobro razmisliti prilikom odabira kompanije za obezbeđenje.\nVažan je, takođe, Akt o proceni rizika u zaštiti lica imovine i poslovanja koji je ne samo zakonska obaveza, već predstavlja dokument na osnovu kog se sagledavaju opasnosti (pretnje, izazovi, rizici), a potom daju predlozi mera koje bi trebalo da takve opasnosti umanje, u najboljem slučaju otklone. Nažalost, mnogi korisnici usluga obezbeđenja u Srbiji nisu adekvatno informisani pa ili uopšte ne znaju da je procena rizika i njihova zakonska obaveza, ili su ubeđeni da to nije njihov problem već je problem pružaoca usluga obezbeđenja. Bitna komponenta je istorijat vanrednih događaja - ko je takve incidente izazivao, sa kojom svrhom, na koji način, sa kakvim posledicama...to su sve pitanja koja treba postaviti prilikom definisanja vrste i obima usluga obezbeđenja, kako bi takvo obezbeđenje bilo efikasno.\nPoruka je jasna: Rad uspešne službe obezbeđenja zasniva se na poštovanju Zakona i procedura rada, ali i na zdravorazumskom razmišljanju. Naravno, uz profesionalne službenike obezbeđenja koji će kao naše kolege, svoj posao raditi savesno, u svakom trenutku.\nSvima njima se zahvaljujemo. I pre i posle perioda koronavirusa, a naročito sada, oni su naši heroji.


MISLITE DA SU ELEKTRONSKE CIGARETE MANJE ZLO OD OBIČNIH?\nIzvor: Kurir.rs/Aleksandra Kocić/Lokalne novine | Obrenovac, 12.08.2021.\nMLADE MOŽE DA UDARI I ŠLOG, tu nije kraj\nNakon što je Svetska zdravstvena organizacija (SZO) nedavno saopštila da su elektronske cigarete opasne i da bi njihovu upotrebu trebalo regulisati, stručnjaci objašnjavaju da njihova duža upotreba povećava rizik od pojave astme ili HOBP (hroničnih opstruktivnih bolesti pluća), a kod mladih može da dovede do šloga, infarkta i povišenog krvnog pritiska.\nSZO upozorava da su e-cigarete i ostali slični proizvodi opasni za zdravlje i da bi njihovu upotrebu trebalo regulisati da bi se u samom začetku duvanskoj industriji onemogućilo "vrbovanje" potencijalnih kupaca.\n- Nikotin izaziva snažnu zavisnost, a jednako su opasni i elektronski inhalatori nikotina, pa bi stoga njihovu upotrebu trebalo bolje regulisati - rekao je šef UN agencije Tedros Adanom Gebrejesus, koji je prošlog utorka objavio novi izveštaj o borbi protiv pušenja realizovan u saradnji sa Blumberg filantropiz". U izveštaju se navodi da proizvođači često za cilj imaju decu i adolescente, privlače ih raznim ukusima, kojih ima čak 16.000.\n- Vlade bi trebalo da usvoje odgovarajuće mere kako bi zaštitile svoje stanovništvo od opasnosti koje im prete od elektronskih cigareta i da bi sprečile njihovu upotrebu među decom, adolescentima i ostalim zdravstveno osetljivim grupama - navodi SZO.\nMeđutim, direktorka borda Centra za promet bezdimnih alternativa i Centra za potrošače u Alijansi za zaštitu poreskih obveznika SAD Lindzi Straud kaže da izveštaj SZO blokira pristup manje štetnim opcijama od cigareta za punoletne osobe. - Izveštaj je obmanjujući i na ovaj način su demonizovane elektronske cigarete jer se zahteva od država da strogo regulišu moderne revolucionarne tehnologije. Time SZO odbacuje, ako ne čak i ignoriše samu ideju i nauku koja stoji iza koncepta smanjenja štetnosti od duvana. Ovaj pristup treba primeniti i na duvan - istakla je ona.\nPulmolog dr Dejan Žujović objasnio je za Kurir šta je zapravo to što brine stručnjake u vezi sa upotrebom e-cigareta. - To su materijal od kojeg su izrađeni njihovi grejači, sastav tečnosti koji se sipa u njih, mogućnost dodavanja različitih supstanci u tečnosti, posebno na crnom tržištu, kao i izostanak potpunih podataka o bezbednosti - kaže dr Žujović i dodaje:\n- Konzumacija ovih proizvoda dokazano dovodi do povišenog rizika od javljanja astme ili HOBP. Kod mladih povišava rizik od neželjenih kardiovaskularnih događaja kao što su šlog, infarkt i povišen krvni pritisak. Prema njegovim rečima, ovi proizvodi su nesumnjivo manje štetni od aktivnog uživanja cigareta, koje sadrže bar 7.000 štetnih supstanci, od kojih su mnoge kancerogene, ali nisu bezopasni i svakako se ne preporučuju za mlađe, čija se pluća tek razvijaju.\n- Moderni trendovi sa aparatima zanimljivog izgleda zbog arome svakojakih tipova, ali i zbog predrasuda o neškodljivosti vrlo su popularne baš kod mladih - ističe dr Žujović. On upozorava i da su e-cigarete poslednjih godina veliki problem u skoro svim državama.\n- U SAD je 2015. godine zabeležen porast njihove upotrebe kod mladih za 900 odsto iako od njih 40 odsto nije probalo cigaretu. E-cigarete nisu najbolji način prekidanja pušenja jer često sadrže nikotin odgovoran za povećan kardiovaskularni rizik. Od kraja januara 2020. u SAD je dokumentovano 60 smrtnih ishoda direktno povezanih s njihovom upotrebom - naglasio je dr Žujović.\n32 zemlje zabranile su upotrebu e-cigareta\n79 zemalja usvojilo je bar jednu meru koja se odnosi na ograničenje upotrebe e-cigareta\n84 zemlje nemaju propise kojima bi se onemogućila prodaja e-cigareta\nNastale da bi se povećala zavisnost od duvana\nPulmolog dr Dejan Žujović podseća da je malo poznato da je prva elektronska cigareta nastala istraživačkim radom jedne duvanske kompanije još šezdesetih godina 20. veka:\n- Naime, želeli su da dodatno smanje veličinu čestica koje bi pušači unosili u pluća, a kako bi time povećali zavisnost od duvanskih proizvoda.


Uz Magic Box svi vaši filmski snovi postaće stvarnost - PRess Serbia\nHome » Lifestyle » Company » Uz Magic Box svi vaši filmski snovi postaće stvarnost\nProvedite nezaboravne i čarobne trenutke u toplini svoga doma uz Magic Box\nKako nam se bliži zima, a sa njom i praznični dani, sve više uživamo u idiličnim trenucima provedenim u toplini doma uz porodicu i prijatelje. Ti trenuci su idealni da sa svojim najvoljenijima uplovimo u nezaboravnu avanturu kroz neke od omiljenih filmova. Ipak, svake godine u vreme praznične atmosfere televizijske stanice otpočinju još jedan krug emitovanja filmova koji se već decenijama tradicionalno repriziraju.\nPretplatite se i uživajte mesec dana u najsmešnijim i najuzbudljivijim trenucima za samo 299 RSD. Pored pretplate, sadržaje možete i iznajmiti na 48 sati, a neki od naslova su potpuno besplatni.\nNajveći online bioskop sa više od 1000 naslova od sada na vašem dlanu!\nPosle zimske šetnje, ručka sa porodicom ili prazničnog šopinga, gledanje filma ili serije je savršen završetak dana.\nPRess Serbia > Lifestyle > Company > Uz Magic Box svi vaši filmski snovi postaće stvarnost\nTagovidom filmovi magic box ODMOR razonoda relaxacija snovi vip


Ego-magazin | Novorazvijene gume za Porsche Carrera GT\nDr. Ing. h.c. F. Porsche AG, sa sedištem u Štutgartu, razvio je novu gumu za Carrera GT u saradnji sa proizvođačem guma Michelinom. Nova guma još jednom primetno poboljšava upravljanje nad 1270 verzija super sportskog automobila napravljenih između 2003. i 2006. godine. Nova Michelin Pilot Super Sport guma, koja zamenjuje dosadašnju Pilot Sport PS2 gumu na Carreri GT, objedinjuje vredne zaključke desetogodišnjeg razvoja gume da bi vozačima Carrere GT pružila primetno bolje upravljanje, i čak i bolje prolazno vreme i sveukupno harmoničnije iskustvo vožnje.\nVozači će čak osetiti i prednosti koje se odnose na stabilnost Porsche modela pri maksimalnoj brzini od 330 km/h, kao i njegovo ponašanje pri skretanju u velikim brzinama. Sve je to do nove strukture pneumatika koju, naravno, karakteriše Porsche specifikacija „N0“ na bočnim stranama. Smeša gazećeg sloja Pilot Super Sport gume, koja se proizvodi na istoj proizvodnoj traci kao i Michelin trkačke gume, zasniva se na „dual-compound“ tehnologiji. Pomoću ove tehnologije, različite smeše gume se koriste za unutrašnji i spoljašnji deo gazećeg sloja. Ovaj koncept omogućava maksimalno prijanjanje u krivinama i izuzetno precizno ponašanje upravljača. Štaviše, kaiš je napravljen od vrlo izdržljive mešavine aramidnih vlakana koja su pet puta lakša od čelika, ali pružaju istu zateznu snagu. Pored toga, promenljiva kontaktna površina ravnomerno raspoređuje pritisak čak i preko gume, što znači da je najviše moguće gazećeg sloja uvek u kontaktu sa asfaltom u svim uslovima vožnje.\nNove Carrera GT gume su sada dostupne u dimenzijama 265/35 ZR 19 98Y „N0“ i 335/30 ZR 20 108Y „N0“. Pored optimizovanog učinka, ove gume pružaju isplative propratne efekte povećane kilometraže: u poređenju sa prethodnom gumom, kilometraža je i do 10% veća na normalnim putevima, a čak i do 20% veća kada se pneumatici koriste na teškim trkačkim stazama. Nova guma takođe poboljšava performanse kočenja što pokazuje da, čak i nakon deset godina, Porsche još uvek naporno radi da bi se pobrinuo za vozače svojih starijih modela kao što to čini vodeći računa o vozačima novih modela.\nTags: Carrera GT, Michelin, Nemačka, Porsche, Štutgart\n← Intervju sa g. Aleksom Robertsonom\nPredah u Vašem domu uz Diorove “The Players” →


Nebojša Krstić i Slobodan Georgiev u Novom danu TV N1\nVesti Autor:N1 Beograd07. dec. 201810:11 > 10:13\nOdgovarajući na pitanje u Novom danu N1 televizije gde su granice slobode govora u javnom prostoru, Georgiev je ocenio da se ne može govoriti o nekim pravilima, ali da su za njega dve stvari bitne – biti pristojan i neupotrebljavati govor mržnje.\n„To su moje granice. Ne bih rekao da sam uvek pristojan na društvenim mrežama. Kad sam nepristojan to uradim tematski – namerno hoću nekoga da malo isprovociram“, rekao je Georgiev.\n„Mislim da mi svi zajedno učimo šta su mogućnosti – i kao pojedinci i kao organizacije – kako da to iskoristimo. Oni pametniji to iskoriste na bolji način u smislu saopštavanja određene poruke, promovisanja sebe i ideje. Oni manje pametni ostanu na nivou psovki, pretnji i uvreda i oni su brojniji na društvenim mrežama, ali ne mislim da su brojniji i u realnosti“, kaže Krstić.\n„Kao da se boje da čuju nešto što će da im poremeti sistem razmišljanja ili vrednosti“, smatra Krstić.\n„Ja sam jedan od ljudi koji je bombardovan svakodnevno od takvih ljudi. Većina su uvrede, psovke i ja na to ne reagujem. Ali je bilo primera kad su dolazile i direktne pretnje. Nisam obavešten, bez obzira što sam po nagovoru kolega dva puta podnosio krivične prijave, da je bilo ko priveden, uhapšen. Ne sme niko da preti predsedniku države, ali ni drugim ljudima“, smatra Georgiev.\n„Svaki dan se shvataju sve više mogućnosti i zloupotrebe i upotrebe tih mreža i svi se shodno tome i ponašaju – i vlast i opozicija. Nemoj da imamo oko toga dileme. Stranka koja nema pet članova sigurno ima šest ljudi koji na internetu pišu o njoj“, kaže Krstić.\nGeorgiev podseća da predsednik države javno vređa svoje protivnike i ističe da time otvara prostor drugima da se „slobodnije ponašaju“ što, dodaje on, ne sme biti opravdanje.\nOn tvrdi da je strategija vlasti pravljenje haosa u javnom prostoru gde ne možete da im konkurišete „jer su to stari radikali koji su nastali na narativu svađa i uvreda“.\n„Siroti predsednik Vučić izađe na televiziju i priča da treba da mu se dozvoli da i on kaže. Jer valjda on jedini radi, a mi sedimo ceo dan i kritikujemo to što on radi. I onda on svako veče ili jutro mora da se pojavi na televiziji da odgovori na te kritike koje su videli valjda milioni građana Srbije, što je naravno neistina. To je samo isprika da bi se non stop imao vanredna obraćanja, obračun sa neistomišljenicima“, kaže Georgiev.\n„Ja bih voleo da svaki dan odgovara na kritike koje imaju logike i pameti – argumentovano zašto je to bolje od onog što kaže druga strana. Malo je argumentovane i inteligentne kritike“, kaže Krstić.\nKrstić, s druge strane, ocenjuje da Vučić „ima emotivnih trenutaka i prejako izgovorenih reči“, ali je to po njegovom sudu reakcija na vrstu diskursa gde ljudi od ugleda govore najvulgarnije uvrede.\n„Nervira se često pa pokuša da im odgovori, ali još uvek mislim da nije u rangu onih uvreda koje dobija svakog dana u javnom prostoru“, kaže Krstić.\n„Ali dramatična stvar je da vladajuća stranka nije nikad objasnila šta je značila kampanja protiv Olivera Ivanovića na Pink televiziji“, naveo je on.\n„On debatuje samo sa društvenim mrežama. Poruke koje vlast šalje nisu dobre, oni u svojim javnim nastupima zapravo napadaju ljude, čak i kad neko iznosi činjenice o njihovom delovanju“, rekao je Georgiev.\nOdgovarajući na pitanje zašto smatra da je na meti „opozicionih tviteraša“, Krstić je pretpostavlja da je razlog taj što im se ne dopada to što govori i piše.\n„Nisam ništa izdao i dalje mislim i verujem u stvari u koje sam verovao pre pet ili sedam godina. Srpska napredna stranka nije Srpska radikalna stranka, Vučić nije onaj Vučić iz tog vremena. Verujem u evropsku Srbiju, Vučić radi ono što je dobro za Srbiju, dovodi investicije, pokušava da se dogovori sa Albancima na Kosovu, a opozicionare vidim kao ljude bez ikakvih ideja“, naglašava Krstić.\n„Kad vam ugledni glumac kaže ‘pišaću ti na grob’ ili nešto još gore, to je opasnije od svih političara zajedno jer ima veći upliv, kao popularna ličnost koju ljudi vole, na publiku i veće poverenje i simpatije. Ne govorim o personi već o nekom tog tipa – pevač, glumac, reditelj…“, zaključuje Krstić.\nNebojša KrstićSlobodan Georgiev


Nova serija računara Dell Precision - Portal 072info\nKompanija Dell predstavila je nove modele računara Dell Precision M4800, M6800, T3610, T5610 i T7610, koji su idealna rešenja za profesionalce iz oblasti 3D modeliranja i programiranja, inženjeringa i različitih naučnih disciplina.\nUz unaprijeđene performanse, izuzetne grafičke mogućnosti, jake procesore i druge napredne tehnologije, nova linija Dell računara omogućava realizaciju i najzahtjevnijih operacija, kao i razvoj složenih softverskih aplikacija.\nKao najmoćnije prenosive radne stanice u industriji, modeli M4800 i M6800 prvi na tržištu posjeduju i Quad HD+ IGZO ekran dijagonale 15,6 inča, sa visokom rezolucijom i opciono Wacom multi-touch tehnologijom za lakšu i intuitivnu kontrolu sa svih deset prstiju. Novi računari koriste memoriju od 16GB i brzinom rada od 1866 MHz, Intel Core i5 i i7 procesore uz mogućnost ugradnje Core i7 Extreme Edition verzije, kao i AMD FirePro i NVIDIA Quadro profesionalne grafičke kartice.\nOba modela su također pouzdana jer baterija traje čitav dan, a uključuje i dodatnu bateriju i AMD Enduro i NVIDIA Optimus tehnologije, kao i vodeća sigurnosna rešenja koja podrazumijevaju sveobuhvatno šifrovanje, napredno utvrđivanje autentičnosti i vrhunsku zaštitu od virusa. Dizajnirana za naučne analize, profesionalni inženjering i kompleksno 3D modelovanje, nova linija desktop računara obuhvata model T3610, koji posjeduje Intel Xeon centralni procesor, zatim izuzetno snažna “mašina” manjih dimenzija sa oznakom T5610, kao i model T7610, najmoćnija desktop radna stanica na svijetu.\nJAVNA TRIBINA U VISOKOM: “Značaj popisa 2013.”


Naučno istraživanje potvrdilo da je Hitler definitivno umro 1945. | Istorija\nNaučno istraživanje potvrdilo da je Hitler definitivno umro 1945. 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n21.05.2018 12:07 02.04.2021 23:35\nOva studija podupire opšte prihvaćenu verziju da je Hilter umro 30. aprila 1945. u svom berlinskom bunkeru sa svojom partnerkom Evom Braun, ali, takođe, unosi nove elemente o uzroku njegove smrti.\nPogledajte i Album s nesvakidašnjim fotografijama Adolfa Hitlera pronađen u sobi Eve Braun\nAdolf Hitler Odabrano Kultura i istorija Istorija


Crna Gora je zemlja budućnosti | Analitika - Informativni Portal\nVeselin Mijač, Crnogorac koji decenijama živi u Švedskoj, jedan je od dobitnika nagrade Uprave za dijasporu za unapređenje privrednog partnerstva. Nedavno je izabran za predsjednika prvog Udruženja naših ljudi u Švedskoj “Sloga”, čije osnivanje je bila njegova inicijativa. Tokom protekle tri godine Mijač je uložio u Crnu Goru 45 miliona eura.\nObjavljeno: 17. 06. 2019 - 21:49\nU razgovoru za Dnevne novine ističe da namjerava da realizuje nove projekte u našoj zemlji i zaposli što veći broj mladih ljudi, o kojima, na osnovu iskustva iz komanija čiji je vlasnik (Ramada, Moll of Montenegro) ima samo riječi hvale.\nDN: Prije nekoliko dana Uprava za dijasporu objavila je da ste dobitnik Nagrade za doprinos unapređenju privrednog partnerstva u Crnoj Gori, koja će Vam biti uručena na svečanosti 29. jula. Šta Vam ovo priznanje znači?\nDN: Izabrani ste i za člana Savjeta za saradnju sa dijasporom. Kao Crnogorac koji dugo vremena živi u Švedskoj, za šta ćete se zalagati u Savjetu?\nDN: Šta država Crna Gora treba da uradi za naše iseljenike, a što naša dijaspora može da uradi za domovinu?\nSaradnja sa dijasporom velika šansa\nDN: Recite nam nešto o sebi, koliko često dolazite u Crnu Goru? Kako Vam danas izgleda država iz koje ste davno otišli?\nMIJAČ: Što reći o sebi? Čini mi se da sam u stvaralačkoj fazi, što bi rekli slikari i da mi angažovanje u Crnoj Gori daje još više elana. Dolazim po nekoliko puta godišnje, a ljeti odmor uvijek familijarno provodimo u Crnoj Gori. Crna Gora je zemlja budućnosti, vjerujem da će za 10-15 godina svaki građanin Crne Gore živjeti u ekonomskom blagostanju, u svakom slučaju mnogo, mnogo bolje nego sada. Dakle, napredak je ogroman, ali on tek predstoji ali svi moramo da se angažujemo još više da se šanse koje Crna Gora ima sa resursima iskoriste. Povezivanje sa našim iseljenicima je odlična ideja. Mnogi su otišli prije više od jednog vijeka, stvorili kapital kojim danas upravljaju i uvećavaju ga njihovi potomci. Povezivanje sa njima je jedna od velikih šansi Crne Gore.\nDN: Mediji su nedavno objavili informaciju da je u Švedskoj osnovano prvo udruženje crnogorskih iseljenika, “Sloga” čiji ste upravo Vi inicijator, kao i njegov predsjednik. Šta će biti Vaš prioritet? Da li je među njima i otvaranje konzulata u Štokholmu?\nMIJAČ: Tačno. Ovo je prvo crnogorsko udruženje u Švedskoj od obnove nezavisnosti 2006.godine. Velika je potreba da se naša dijaspora u Švedskoj bolje organizuje i da možemo imati uticaja na donosioce odluka i u Švedskoj i u Crnoj Gori, koje se tiču dijaspore.\nOtvaranje konzulata u Štokholmu je prioritet i iskreno se nadamo da će uskoro biti otvoren.\nDN: Šta je to što naši ljudi u Švedskoj očekuju od matične države?\nDN: Koliko su udruženja, poput “Sloge” u Švedskoj značajna sa aspekta očuvanja nacionalnog identiteta Crnogoraca u zemljama u kojima žive, koliko sa aspekta promocije domovine na međunarodnoj sceni?\nMIJAČ: Za sve to o čemu me pitate, upravo udruženja naših iseljenika imaju ogroman značaj. Prvo šaljete poruku državi odakle potičete da je nijeste zaboravili, da želite da njegujete ono što ste sa sobom ponijeli – kulturu, tradiciju… Drugo, imate mjesto gdje se srijećete, održavate razne manifestacije na kojima okupljate mlade i upoznajete ih sa crnogorskom kulturom, tradicijom, sa državom odakle potiču njihovi roditelji…Tako se gradi priča o nacionalnom identitetu kojeg mlađe populacije naših iseljenika nijesu svjesne. A upravo ti mladi ljudi su oni sa kojima treba raditi. Jer, oni imaju prijatelje, poznanike sa kojima su odrastali, školovali se, otvarali biznise… Dovoljno je animirati ih da posjete Crnu Goru kao turisti, da ne govorim o raznim drugim mogućnostima.\nDN: Crnogorskoj javnosti je poznato da imate biznis u Švedskoj, da ste vlasnik kompanije Savana koja je kupila Hotel Ramada i Mol of Montenegro, poznato je da ste kupili i zgradu Europointa… Koliko ste do sada uložili u Crnu Goru? Hoće li biti novih projekata?\nDN: Kada ste odlučili da investirate u Crnu Goru? Šta Vas je motivisalo?\nMoje iskustvo sa radnicima u Crnoj Gori je izvanredno\nDN: Jeste li zadovoljni radnicima koje zapošljavaju Vaše kompanije u Crnoj Gori? Često se, naime, čuje da nemamo kvalifikovanu radnu snagu sposobnu da odgovori zahtjevima tržišta i investitora. Kakvo je Vaše iskustvo?\nDN: Sudeći po Vašim projektima, ulaganjima u Crnu Goru, veoma Vam je stalo do države koja je Vaša domovina. Šta Crnoj Gori, iz Vaše vizure, treba da se brže ekonomski razvija?\nMIJAČ: Da, veoma mi je stalo da Crna Gora ekonomski ojača i da svako ima mogućnost da živi od svog rada i da se ponosi doprinosom i rezultatima. A na to vrijeme se neće dugo čekati. Glavni resurs za brži razvoj su mala preduzeća u raznim oblastima gdje mladi ljudi vode svoj biznis. To je jednostavna matematika – samo 100 takvih mini preduzeća sa po četiri zaposlena, već imate 400 novih radnih mjesta.\nDN: U jednom od ranijih intervjua rekli ste da će investicije Vaše kompanije vremenom otvoriti prostor i drugim švedskim firmama da ulažu u Crnu Goru. Postoji li interesovanje švedskih biznismena da ulažu kod nas?


Naša stranka | Neira Dizdarević traži tematsku sjednicu o ekonomiji za vrijeme pandemije\nNeira Dizdarević, zastupnica Naše stranke u Skupštini Kantona Sarajevo, podnijela je inicijativu za održavanje tematske sjednice Skupštine Kantona Sarajevo na temu ekonomskog aspekta krize izazvane pandemijom korona virusa.\n”Kriza izazvana pandemijom korona virusa ostavila je posljedice na sve sfere našeg života, uključujući i ekonomsku. S obzirom na to da sa završetkom 2020. godine imamo potpunije podatke o razmjerima krize i ekonomskim parametrima, te da su česte najave da će godina pred nama biti puna izazova, smatram da je održavanje tematske sjednice Skupštine Kantona Sarajevo nužno. U pripremi sjednice svoj doprinos mogu dati eksperti iz oblasti ekonomije, privrednici, sindikat, predstavnici obrtničke i privredne komore, udruženja poslodavaca, freelancera i ostale zainteresovane strane. Bitno je uključiti sve strane koje su pogođene krizom i čuti njihovo mišljenje.\nTakođer, nova Vlada je u svom ekspozeu najavila formiranje tzv. ekonomskog kriznog štaba, što ukazuje na odlučnost da se u narednom periodu intenzivnije bavimo ekonomskim aspektom krize. Posebno zbog ovoga, smatram da je tematska sjednica dobar početak kojim možemo utvrditi polaznu poziciju i put kojim želimo ići", poručila je zastupnica Dizdarević.


Rudnik Soli Tuzla: Nekada veliki dužnik, danas ostvaruje profit 500% veći od planiranog - Objektivno\nRudnik Soli Tuzla: Nekada veliki dužnik, danas ostvaruje profit 500% veći od planiranog\nIako se mislilo kako će se i Rudnik Soli pridružiti brojnim tuzlanskim kompanijama koje su zbog dugovanja, lošeg upravljanja i nepriznavanja poraza nadležnih dovedeni na rub stečaja – njegovi pogoni danas rade jače i brže nego ikada prije.\nRevolucija koju je svojim dolaskom 2016. godine najavio tada imenovani direktor Anis Šaldić, sada je stvarnost. So se crpi i obrađuje po najvišim svjetskim standardima, uredno i na vrijeme isporučuje kupcima, dok su radnici uz sve to spremni za svaki novi dan. Priznaju, u početku, bilo je straha, ali sada je tu samo povjerenje jer konačno mogu kazati kako rade u kompaniji koja garantuje visokostandardne uslove rada, te platom, doprinosima i drugim načinima, nagrađuje svoje radnike, piše “RTV Slon“.\nRezervoari koji konačno imaju samokontrolu; sigurnost koja je na najvišem nivou i za radnike i za okolinu; zadovoljstvo uslovima rada primjetno već pri samom dolasku u tuzlansko naselje Tetima. Upravo ovdje, desetinama godina unazad Tuzla crpi ono po čemu je nadaleko poznata – so. Rudnik, kao rudnik – asocijacija je na stari sistem, zastarjelu opremu i sivilo, ali ne i u ovom dijelu grada. Skoro pa svakodnevna ulaganja u modernizaciju proizvodnih pogona, ono je što pozitivno utječe i na proizvodnju soli, ali i na profesionalizam svih zaposlenih radnika.\n“Pa nova oprema je sad bolja i za rezervoare, za sve, za pumpe, temperature, za preliv rezervoara, za Jurkiće. Sad je sve elektronika: u slučaju svega imamo alarme koji se pale uz upozorenja. Prije ništa od ovoga nije bilo i tako…” – kaže Suad Mahmutović, radnik na Pumpnoj stanici Tetima.\nPrije nije bilo ni direktora Anisa Šaldića koji je, po preuzimanju funkcije u junu 2016. godine, svaki segment Rudnika soli transformisao i unaprijedio. Iako je, kaže, na početku bilo straha od nepoznatog, modernizacija je vrlo brzo objeručke prihvaćena među radnicima. Zajedno sa unapređenjem uslova rada, vrlo brzo su se, kaže Šaldić, i dugovi koje je zatekao, sveli na nulu.\n“Moram naglasiti da je ta vrijednost bila preko 3 miliona KM duga. Zatekao sam da radnicima nisam mogao podijeliti niti plaće. Danas kad govorimo o tim istim stvarima, Rudnik više nikome nije dužan. Isplatili smo preko 3 miliona dugovanja. Na računima imamo toliko sredstava da možemo u naredne tri godine radnicima podijeliti plate.” – kaže dipl.ing.teh. Anis Šaldić, generalni direktor Rudnika Soli Tuzla.\nKljuč uspjeha Rudnika soli leži u činjenici da je na čelno mjesto došla mlada osoba spremna na izazove. U prilog tome ide i veliki broj uspješnih poteza koji obaraju sve državne, pa i regionalne rekorde.\n“U uspjesima koji su višemilionski, pa evo i u recimo prvih šest mjeseci, imali smo 500% iznad planiranih dobitaka.” – dodaje Šaldić.\nDa je na mjestu novopostovaljenog kućišta za upravljanje i nadzor rezervoara za isporuku soli kojom se neprekidno snabdijeva Sisecam Soda Lukavac, tuzlanska Solana, ali i Panonika Tuzla, nekada bila izuzetno stara instrument tabla, potvrđuju još fotografije koje nam pokazuju radnici. Međutim, u posljednja tri mjeseca, uređaj koji niveliše omjer slatke i slane vode u rezervoarima garant je ubrzanja sigurne i okolinski čišće proizvodnje. Ali tu se ne staje. Radna mjesta preko 1.000 radnika koja Rudnik soli, što direktno, što indirektno svojim uspješnim poslovanjem čuva u Tuzlanskom kantonu, u narednom periodu dodatno će biti osigurana.\n“Ono što još nadalje planiramo jeste uvođenje ušteda u energetskom sektoru, a to je da na starim pumpama, koje sam zatekao iz 1980. godina, koje nisu modernizovane do danas, moram priznati da u slijedećoj fazi je postavljanje i instaliranje pumpi koje će biti sa motorima na frekventni pogon.” – zaključuje dipl.ing.teh. Anis Šaldić, generalni direktor Rudnika Soli Tuzla.\nA upravo frekventni pogon investicija je kojom će se napraviti uštede od 30 posto na potrošnji električne energije i to za nesmetano obavljanje istih mehanizacijskih funkcija. To znači da će se, umjesto za četiri, finansijska isplativost ovakvog poteza pokazati za manje od godinu dana. Tako će se Rudnik Soli Tuzla još jače pozicionirati na lidersku poziciju pogona koji, iako bosanskohercegovački, rade po svjetskim standardima i za sobom ostavljaju višemilionski profit.\nRuši sve pred sobom: Čudovišni uragan Michael stigao do Floride


Imperija pod imenom “Ralph Lauren” - Moj Nedeljnik\nImperija pod imenom “Ralph Lauren”\nKralj elegancije, američki kreator, dizajner i filantrop, Ralph Lauren ove godine slavi veliki jubilej, 50 godina od kako je lansirao svoju prvu robnu marku “Polo” sa čuvenim amblemom polo igrača. Dok se modni trendovi smenjuju, Ralph je ostao veran svom prvobitnom konceptu – on ne prodaje samo modnu odeću, već životni stil. Ova filozofija mu je omogućila da se vine do neslućenih visina, obezbedjujući mu moćnu finansijsku poziciju i sigurno mesto u istoriji dizajna. Zavidan uspeh za momka iz Bronksa, poteklog iz jevrejske porodice srednjeg staleža u kojoj nikad nije preticalo. Još kao klinac, imao je istančan osećaj za estetiku, pa je radeći dok se školovao, sav džeparac trošio na lepe krpice. Nije baš bio oduševljen muškom modom šezdesetih godina, što ga je navelo da sam pokuša da kreira svoju garderobu, pod snažnim uticajem večite engleske elegancije, koja će nastaviti da ga inspiriše tokom cele karijere. Ralph je dobro znao da engleski muškarac ume da nosi skupu odeću, ali sa neodoljivim nonšalantnim šarmom. Upravo to je želeo da postigne svojim kreacijama. I uspeo je.\nPrva prilika se ukazala kad mu je pošlo za rukom da ubedi njujorškog tekstilca Brumela da investira u projekat sa kravatama, koji je ubrzo upotpunio tvid odelima i košuljama “englesko-američkog stila i francuskog kroja” pod nazivom “POLO RALPH LAUREN”. Kolekcija je bila namenjena bogatim kosmopolitama sa osećajem za šik, lansirajući tako čitav jedan nov koncept oblačenja. Ovaj projekat je samo u prvoj godini doneo prihod od pola miliona dolara. Usput je sledio i plasman kravata sa potpisom RL u američkom trgovinskom gigantu “Bloomingdales”, koji je tražio od mladog Lauren-a da skine svoje ime sa etikete, što je on odlučno odbio. Posle ogromnog uspeha kod kupaca, lanac “Bloomingdales” pristaje na sve uslove. Ostalo je, kažu, istorija. Istovremeno, ponuđen mu je projekat dizajniranja kostima za film “Veliki Getsbi”.\nOsamdesetih godina već samouvereno vlada svetom muške mode sve dok jedini pravi i dostojni konkurent Armani, ne preuzima primat, potiskujući Laurena u drugi plan. Lauren tada priprema novu elegantnu kolekciju odela i košulja od najboljih materijala najavljujući “comeback” u velikom stilu. Od tada, dvojica mogula dizajna suvereno vladaju rame uz rame američkim i svetskim modnim tržištem.\nIstu deceniju obeležava lansiranje prve ženske linije kao i kolekcije za kuću, sa peškirima, posteljinom i nameštajem. Neiscrpan inovativni duh, nepogrešiv osećaj za biznis i sposobnost da se bori za svoj proizvod u svim okolnostima, pomažu mu da postane osnivač, dizajner i predsednik kompanije vredne milijardu dolara. Savršeno dobro je znao da je za plasiranje proizvoda od ogromne važnosti i atraktivna ambalaža kao i profesionalno osmišljena prezentacija, što nije naučio u školi za biznis koju je pohadjao i nezadovoljan koncepcijom nastave, napustio pred sam kraj školovanja. Ne samo da je prvi modni kreator koji je otvorio radnju sa svojim imenom, već i prvi koji nudi kupcima kompletan i sasvim poseban “lifestyle”, koji brzo biva prihvaćen u SAD-u a potom i u centrima evropskog kontinenta. Vešto izbegavajući zamke koje postavlja kič i želje da se dopadne po svaku cenu zadovoljavajući ukus širokih masa, Lauren-ov “lifestyle” je namenjen prefinjenom kupcu koji ima novca, ukusa i znanja. Uostalom, sa tim motivom na umu za svoj logo je i odabrao motiv kraljevskog sporta – polo igrača.\nU braku je od 1964. i ima troje odrasle dece, od kojih se porodičnom biznisu posvetio samo jedan od dvojice sinova, David. Pored robne marke “Polo”, sledi “Pink Pony” - globalni projekat u borbi protiv raka. Procenat od svakog odevnog predmeta iz ove kolekcije ide u fond za rano dijagnostikovanje, snimanje, lečenje i istraživanje kancera. Kao rezultat rada i angažovanja u ovoj oblasti, 2003. se otvara RL Centar za prevenciju i lečenje kancera u njujorškom Harlemu. Do sada je Centar zbrinuo oko sto hiljada pacijenata, od kojih trinaest hiljada bez zdravstvenog osiguranja.\nDugo su tržištem vladale linije moderne ženstvene kolekcije “Black Label” čiji je imperativ bela košulja, kostimi i najfinija trikotaža od kašmira, kao i “Blue Label”, inspirisana muškim stilom odevanja, tkaninama od bogatog tvida i toplim zagasitim tonovima flanela, uz neizbežnu sportsku kolekciju sa polo majicom u svim mogućim varijantama, da bi nedavno bile zamenjene novim brendovima: Polo, Lauren, Denim and Supply, RL Collection, Double RL, uz aktuelne modne linije za decu i omladinu.\nLauren-ov tim dizajnera nudi kompletno opremanje kuće sa odabranim materijalima, egzotičnim drvetom, srebrom, mesingom, svetski poznatim kristalom i porcelanom, kreiranim pod uticajem evropskih stilova devetnaestog i dvadesetog veka, ili sa imperativom savremenog života pre svega njegovog rodnog Njujorka, ne zapostavljajući ljubitelje etno trendova Kariba, Meksika, Afrike i američkog Juga i Zapada. Zahvaljujući Lauren-u, mnogim domovima i kućama danas provejava duh prohujalih vremena, tradicije preuzete od starih engleskih stilova edvardijanskog i viktorijanskog perioda, kao i američkog kolonijalnog stila, podsećajući neodoljivo na kadrove iz filma “Prohujalo sa vihorom”.\nLauren-ov dizajn trikotaže, vuče korene iz tradicionalnog pletarstva sa Šetlandskih ostrva, preuzimajući dobro poznati dezen “Fair Isle” – tanke koncentrične trake jasnih boja isprepletane u geometrijske šare, izrađene najčešće od šetland prediva. Na drugoj strani je njegov omiljeni gradski šik sa rafiniranim krojem koji prati siluetu kombinovanjem strukture i teksture, u materijalima kao sto su tvid, prens degal, somot, kašmir, štof-svila, antilop. Večernje haljine uvek odišu elegancijom i gracioznošću i načinjene su samo od najfinijih tkanina: svilenog muslina, tafta i satena, a kreacije su osmišljene tako da se u njima svaka žena oseća se kao kraljica.\nRalph Lauren je vlasnik časopisa, čiji sadržaj pokriva sve vidove življenja i putovanja u visokom stilu, njegov website je praznik za oči, enterijeri i izlozi prodavnica RL su prepoznatljivog izgleda i toliko lepi i drugačiji da je pored njih nemoguće proći a ne zaustaviti se. Kralj elegancije na svim poljima, otvara svoj prvi restoran u neposrednoj blizini najveće “Polo” prodavnice, gde goste dočekuje enterijer aperitiv bara sa kaminom u crnom mermeru, police sa knjigama, topli tonovi mahagonija i mesinga i koktel stolovi od ebonovine, što asocira na engleske klubove. Na zidovima su crno-bele fotografije Mika Džegera, Gari Kupera i Frenka Sinatre koje se na neki čudan način dobro uklapaju sa starim engleskim uljima. Ambijentalna celina sale restorana sa slikama iz Lauren-ove privatne kolekcije na zagasito plavim zidovima, lampama, kožnim sedištima boje karamela i mnogo plemenitog drveta, zaokružuje kompletan utisak, a sve to u savršenoj koordinaciji sa bojama i teksturama autorovog umetničkog pristupa, što sve skupa kao i nebrojeno puta do sada neizbežno pruža utisak otmenog i luksuznog, sa diskretnom dozom dekadentnog. U istom stilu su i restorani u Čikagu, Parizu i Londonu. Da li uopšte treba pominjati da se u ovakvom ambijentu, hrana, vinska karta, usluga, ukusi i mirisi, mogu definisati samo jednim epitetom – besprekorno.\nI kao kruna celokupnog angažovanja, elana, ogromne motivacije i rada, Ralph Lauren osniva RL Fondaciju za stipendiranje dece tragično nastradalih sunarodnika i pruža finansijsku pomoć neprofitnim organizacijama čiji broj prevazilazi 60.\nAli osnovna vokacija ovog čoveka neiscrpnog talenta i inspiracije - kreiranje lepih predmeta za nošenje i opreme za stanovanje i dalje je pokretačka snaga zahvaljujući kojoj ova storija sa srećnim početkom obećava da će još dugo trajati. Dovoljno je pogledati neku od modnih revija ili kolekcija, i shvatiti da je Ralph Lauren sasvim posebna pojava u svetu mode, estetike i dizajna našeg vremena.\nDok si živ učiš.\nDovoljno je pogledati neku od modnih revija ili kolekcija, i shvatiti da je Ralph Lauren sasvim posebna pojava u svetu mode, estetike i dizajna našeg vremena.


Vikendica na prodaju, Nova Varoš - na Zlataru - moj-krov.com\nVikendica na prodaju, Nova Varoš\nPlacevi, stanovi i brvnare na Zlataru. Struja, gradska voda i asfaltni put uz plac. Lokacija je blizu hotela centar u turistickoj zoni. U blizini je hotel Panorama, Uvacko i Zlatarsko jezero, a plac je na obroncima planine Zlatar. Postojeca tri stana od 65 m2 na prodaju u sivoj zoni. Opremanje po zelji. Takodje postoji mogucnost izgradnje objekta (brvnare) ili zidanog objekta. Plac je velicine hektar i trideset ari i deljiv je po zelji kupca, tj. mozete birati plac koji zelite.\nJavite se za detaljnije informacije.\nAžurirano decembar 26, 2016 u 11:56 pm\nVikendica na prodaju, Nova Varoš - Nova Varoš


Ko je Tajana Gudenus? | Evropa | DW | 18.05.2019\nTajana i Johan Gudenus na jednom balu u Beču u februaru ove godine\nTajana Gudenus, prema pisanju austrijskih medija, potiče iz srpske porodice iz Hrvatske. U medijima se navodi da su izbegli u Banjaluku nakon početka rata. Kako je pisao nedeljnik Cajt, njena majka je „javna beležnica sa odličnim vezama u glavnom gradu bosanskih Srba“.\nKasnije se preselila u Beč bez ikakvog znanja nemačkog i tamo završila osnovne studije, a zatim i master-studije ekonomije. Njene fotografije se nalaze na stranicama na kojima se reklamiraju foto-modeli. Volonterski se angažovala i u austrijskom Fondu za integraciju. Rekla je da je kroz svoju priču htela da pokaže ljudima sa migrantskim bekgraundom „da na osnovu porekla nemaju manje nego više šansi“ zbog više jezika koje govore, preneo je jedan austrijski portal.\nU Beču je vodila i program koji je organizovala Turistička organizacija Beograda, a na kojoj je bio i ambasador Srbije u Austriji. Vodi blog „Baby and Beauty“ gde piše o tome kako je biti majka.\nDrugi brak Johana Gudenusa (42) sa tom mlađom Srpkinjom - bio je često tema austrijskih trač-magazina koji su prošlog meseca javili da je Tajana navodno ponovo trudna. Roditelji navodno očekuju dečaka. Njihova prva kćer nedavno je navršila godinu dana. Gudenus je tada za srpsku državnu agenciju Tanjug govorio da su ćerki dali „staro hrišćansko ime“ koje spaja Srbe i Austrijance.\nProšle godine je na obeležavanju spornog Dana Republike Srpske Dodik predao ordenje Gudenusu – za njega, ali i za Štrahea koji nije mogao lično da dođe.\nDodik i Štrahe u Beču 2015. godine\nPovezani sadržaji Srbija, Evropa, Evropa, Milorad Dodik, Srbija i region\nKljučne reči Srbija, Banjaluka, Hrvatska, Republika Srpska, Milorad Dodik, Tajana Gudenus, Johan Gudenus, Štrahe, Austrija, Ibica, Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/3IhC9


U eko-selu u Itaki živi oko stotinu odraslih i šezdesetoro dece\n02 decembar, 2005\nU gradu Itaka, u američkoj državi Njujork, nalazi se jedna od sve većeg broja stambenih zajednica u Americi zasnovanih na takozvanom principu održivog razvoja.\nU centru naselja je zgrada za zajedničke aktivnosti, u kojoj jedan od osnivača Liz Voker, direktorka neprofitnog obrazovnog ogranka zajednice, objašnjava da njen osnovni koncept predstavlja takozvana ”zelena arhitektura:\n”Sve naše zgrade imaju pasivno solarno grejanje. Na južnoj strani imaju staklene zidove, okrenute ka veštačkom jezercetu koje smo sami napravili, punom riba i žaba. Leti se u njemu kupamo, a zimi se klizamo.“\nLepo uredjene staze vode od zajedničke zgrade do dve grupe gusto zbijenih stambenih zgrada, sagradjenih od drveta. Vozilima je tu zabranjen prolaz tako da deca mogu da se bezbedno igraju izmedju njih. Zgrade se oslanjaju jedna na drugu kako bi zauzele što manje zemljišta i konzervirale energiju. Potrošnja energije u ovom eko-selu za 40 odsto je manja nego u tipičnim američkim porodičnim kućama, a njegovi stanovnici nastoje da to još više smanje. Iako su domaćinstva samostalna od svih stanovnika se očekuje da učestvuju u životu sela, da budu članovi raznih komisija, rade na eko-farmi, održavaju čistoću i pripremaju zajedničke obroke. Dok priprema ogromnu posudu mirišljave italijanske čorbe, Sara Pajns kaže kako nikada nije požalila što je prodala svoju kuću u gradu i preselila se u eko-selo:\n”Kada se vratim sa puta ovde me pozdravljaju stotine glasova. To mi se nikada ranije nije desilo. Pošto imam 69 godina srećna sam što, za razliku od mnogih mojih prijateljica, ne moram da obedujem sama i nisam otudjena od drugih ljudi.“\nEko-selo nije utopija. Odluke se donose konsenzusom i uvek ima i nezadovoljnih. Stanovnica sela Linda Glaser objašnjava kako izgleda život u selu:\n”Ponekad nije lako održavati sve u ravnoteži. Svako ima svoj privatan život, a u zajednici se mnogo toga dogadja. Dogadja mi se da budem zatrpana obavezama, ali teško mi je da to izbegnem jer zaista volim ovo mesto i volim da se družim sa ljudima.“\nLiz Voker dodaje da ova zajednica neprestano razvija kulturu koja polaže na saradnju medju različitim ljudima i njihovu saradnju sa prirodom. Ona dodaje kako se nada da bi to moglo da posluži kao primer za osnivanje drugih sličnih zajednica - kako u Americi tako i u ostatku sveta.


Za smanjenje rizika od katastrofa u BiH pet miliona dolara – Fokus.ba\nŠvicarska i UN\nBiH se smatra zemljom visoke izloženosti prirodnim opasnostima prema nalazima Globalnog izvještaja o rizicima za 2017. godinu\nU okviru zajedničkog programa Vlade Švicarske i Ujedinjenih nacija “Smanjenje rizika od katastrofa za održivi razvoj u Bosni i Hercegovini” za koji je izdvojeno pet miliona dolara, danas je u Banjaluci održan sastanak upravnog odbora programa, javlja Anadolu Agency (AA).\nZa provođenje ovog projekta na osnovu procjene rizika, ranjivosti i izloženosti katastrofama, ljudskih i tehničkih kapaciteta i drugih kriterija izabrano je 10 lokalnih zajednica, po pet iz oba entiteta, a u pitanju su Banjaluka, Bijeljina, Bihać, Kalesija, Kakanj, Gradačac, Prijedor, Sanski Most, Srebrenica i Sarajevo.\nCilj programa je podrška bh. građanima, posebno najugroženijim kategorijama i visokorizičnim lokalnim zajednicama da se pripreme i prilagode rizicima od katastrofa i udarima u različitim sektorima razvoja.\nProgram će uvesti i operacionalizovati integrisani model upravljanja rizicima od katastrofa i poboljšanja životnih uslova na lokalnom nivou, kako bi se iniciralo upravljanje rizikom od katastrofa od najnižih ka najvišim nivoima vlasti.\nU ovom programu navodi se da je on potreban jer projekcije klimatskih promjena ukazuju da područje Balkana može očekivati povećanje učestalosti nepredvidljivosti i intenziteta poplava, suša, toplotnih udara i požara, što će imati negativan učinak na BDP svake zemlje, kao i na ključne sektore, kao i živote i egzistenciju ljudi.\n“BiH se smatra zemljom visoke izloženosti prirodnim opasnostima prema nalazima Globalnog izvještaja o rizicima za 2017. godinu. Unatoč očiglednim trendovima, učestalost katastrofa nije potaknula odgovarajući pristup vlasti katastrofama uzrokovanim klimatskim promjenama, uključujući snažniji angažman na primjeni preventivnih mjera”, navodi se u programu.\nBarbara Datwyler Scheuer, direktorica za saradnji u Ambasadi Švicarske u BiH rekla je da je ovaj projekat najveći i najsveobuhvatniji koji je ikada realizovan u BiH u ovoj sferi.\n“Švicarska je obezbijedila 4,5 miliona KM za ovaj projekat. Međutim nisu samo finansijska sredstva ono čime želimo da doprinesemo projektu nego i naša znanja, odnosno stručnost. Švajcarska je planinska, gusto naseljena zemlja, tako da vijekovima imamo posla s različitim katastrofama, odnosno radimo na smanjenu rizika od katastrofa. Mi smo postali društvo koje je potpuno svjesno rizika od katastrofa i koje zna kako da odgovori na različite katastrofe. Iz tog razloga, željeli smo da podijelimo naša iskustva kroz ovaj projekat, ali i da učimo iz njega”, rekla je ona.\nSukhrob Khoshmukhamedov, zamjenik rezidentne predstavnice UNDP-a u BiH, koji predstavlja pet agencija Ujedinjenih nacija koje učestvuju u ovom projektu, rekao je da u deset izabranih opština živi 600.000 ljudi tako da će projektom biti obuhvaćen značajan broj stanovništva.\n“U ovom projektu pomoći ćemo im da pitanja koja se tiču smanjenja rizika od katastrofa uvrste u svoje razvojne planove”, rekao je on i dodao da će projektom biti obuhvaćene i osjetljive kategorije kao što su djeca i trudnice.\nMilan Novitović, v. d. direktora Republičke uprave civilne zaštite RS-a, rekao je da je ovo prvi put da se na ovaj način okupljaju sve institucije koje treba da budu integrisane u sistem zaštite i spašavanja.\nRamo Dautbašić, šef Odsjeka za zaštitu od požara i vatrogastvo Federalne uprave civilne zaštite FBiH, rekao je da katastrofe ne poznaju granice i u tom smislu su i odabrane jedinice lokalne samouprave.


Šminka Jojo Siwe prestala da se prodaje zbog supstanci opasnih po život! - Super Teen\nŠminka Jojo Siwe prestala da se prodaje zbog supstanci opasnih po život!\nHome/Zvezde/Šminka Jojo Siwe prestala da se prodaje zbog supstanci opasnih po život!\nJojo Siwa je jedna od najmlađih, a najuspešnijih zvezda na svetu. Tokom svoje karijere napravila je i kreirala mnoge proizvode, najviše njih u saradnji sa Claire’s kompanijom i do sada nije bilo nikakvih problema. No sada je pod budnim okom javnosti šminka sa njenim potpisom.\nAli sada se našla u neprijatnoj situaciji. Naime, radi se o tome da je američka uprava za hranu i lekove izdala upozorenje 6.juna, na šminku Jojo Siwe, zbog prisustva azbesta. Verovatno se sada pitate šta je azbest? Pa, u koliko udišete azbest, možete da stvorite ogromne posledice poput kancera i drugih neizlečivih bolesti.\nClaire’s je prestao da prodaje liniju u kojoj su senke za oči, dva sjaja za usne i laka za nokte iz „bezbednosnih razloga“, mada ni Jojo ni kompanija nisu tačno naveli o čemu se radi, ali vremenom, sve je izašlo na videlo.\nTakođe, moramo da spomenemo da je Jojo najmanje kriva u ovoj situaciji, jer ona sigurno nije htela da ugrozi živote svojih pratilaca. Jojo se još nije u potpunosti oglasila po tom pitanju, ali, ko zna, možda i hoće.\n2019-06-14T12:16:33+02:0011 juna, 2019|Zvezde|0 Comments


Blitva | seme | listovi | gajenje | Poljoinfo wiki\n/06. Povrtarstvo /Blitva\nBlitva (Beta vulgaris subsp. vulgaris) je vrsta povrće kod kojega se plodom smatraju listovi. To je dvogodišnja biljka koja se uglavnom gaji kao jednogodišnja. Za ovo povrće se koristi još i latinski naziv Beta vulgaris ssp. cicla L.\nListovi se za ishranu pripremaju popuš spanaća, dok se lisne drške mogu pripremati kao špargla. Jako mladi listovi kada se uberu se mogu koristiti za ishranu u sirovom stanju kao salata. Listovi se beru tokom kompletnog ciklusa rasta biljke, jednostavnim podbiranjem listova sa strane koji dostignu određenu veličinu.\n1.2 Berba i skladištenje\nBiljka blitva ima listove zelene boje koji po svojim ivicama mogu imati crvenu nijansu kod nekih sorti. Ovo isto važi i za lisne drške koje su uglavnom zelene, ali ih ima i crvenih.\nPostoje dva varijeteta blitve od kojih prvi ima listove koji su okruglasti i rastu na kratkim drškama, dok kod drugog varijeteta se razvija duža lisna drška (rebrasta). Tokom prve godine rasta se razvija samo lisna rozeta, dok se u drugoj godini razvija cvetna drška.\nKoren se razvija tako da prodire u dublje slojeve zemljišta, što je korisna situacija u periodu kada nastupi sušni period.\nslika sa homegrown-adventuresinmygarden.blogspot.rs\nVeoma je bitno ispoštovati gajenje u plodoredu, tako da se ne gaji na istom mestu ni nakon tri godine. Takođe ne treba ih saditi na mesto gde su se prethodne godine gajile cvekla, biljke iz roda kupusa, lukovi i zelena salata.\nNajčešće se setva blitve obavlja direktno u zemljište na dubinu od oko 3 cm, tako da se ostavi međuredni razmak od 40 cm. Kada biljke malo izrastu blitva se proređuje tako da se ostavlja razmak između biljaka u redu na oko 25 cm.\nVreme sejanja je načešće u aprilu mesecu, mada može biti u kasnijim mesecima što omogućava da berba počne kasnije i traje duže u jesen. Radi berbe u kasnijem jesenjem periodu se može posaditi u plastenicima tokom avgusta meseca. To je dobra stvar kada treba iskoristiti zemljište radi smene povrća a i da ne stoji prazan plastenik.\nNačin koji se ređe primenjujena našim prostorima jeste metoda sa presađivanjem. U ovom slučaju setva blitve se obavlja na zaštićenom prostoru gde u delimično kontrolisanim uslovima mlade biljke se bolje razvijaju. Kada se na biljkama razvije oko 5 listova vrši se presađivanje na stalnu poziciju (blitva tada ima visinu od oko 15 cm). Ona spada u povrće koje dosta dobro podnosi presađivanje.\nĐubrenje se obično vrši pred setvu većim delom u sklopu osnovne obrade zemljišta, ali se blitva dodatno prihranjuje veštačkim đubrivima kada ima 6 – 7 listova. Ukoliko se zasad navodnjava listovi će biti sočniji. Takođe navodnjavanjem se popravlja i kondicija biljaka koje slabe usled stalnog podbiranja listova tokom sezone.\nOd bolesti najveće štete mogu napraviti plamenjače koje se javljaju u periodima odgovarajuće vlažnosti i temperature. Šteta od nje može biti značajnija ukoliko se blitva nalazi posejana u gustom sklopu.\npreuzeto sa thegardeningblog.co.za\nBranje blitve se obavlja tokom cele sezone branjem spoljnih listova blitve kada oni dostignu odgovarajuću veličinu. Ovo je obično u periodu oko dva meseca nakon setve. Ne treba nikako pustiti listove da prerastu, jer tada ogrube i imaju malo lošiji ukus.\nKada se beru mlade biljke, mogu da se kompletne vade iz zemlje, pa da im se nakon toga uklanja koren. Pri ovakom načinu berbe je potrebno ukloniti spoljne listove ako su oštećeni.\nBiljka blitva spada u povrće koje se uglavnom plasira u lokalu jer ne podnosi duži transport. Osnovna prepreka za duže čuvanje jeste velika površina listova preko kojih se brzog gubi vlaga i oni ubrzano počinju da izgledaju lošije. Listovi se pakuju u vezice koje obično sadrže od 10 – 15 listova.\nTema na poljoinfo forumu:\nTagged:lisnato povrćepovrtarska kulturarepa


U Kaoniku održana peta humanitarna manifestacija „Spasimo decu u saobraćaju“ | RTK\nU Kaoniku održana peta humanitarna manifestacija „Spasimo decu u saobraćaju“\n„Spasimo decu u saobraćaju“ naziv je humanitarne manifestacije, koja je po peti put održana u porti crkve Svete Nedelje u Kaoniku u organizaciji Udruženja „Marko Cara Milanović“ i Mesne zajednice, a pod pokroviteljstvom grada Kruševca. Istovremeno održana je i jedanaesta Balkanska folklorijada. Osim Kulturno umetničkih društava, humanitarnoj manifestaciji odazvala se i estradna umetnica Snežana Đurišić. Prikpljeno je oko 200 hiljada dinara, a sredstva su za malog Vuka Milenkovića, koji je ostao bez roditelja.\nUdruženje Marko Cara Milanović iz Kaonika do sada je iniciralo i organizovalo brojne akcije koje doprinose većoj bezbednosti dece i mladih u saobraćaju. Ovogodišnja humanitarna akcija Spasima decu u saobraćaju posvećena je sedmomesečnom Vuku Milenkoviću čiji su roditelji stradali u teškoj saobraćajnon nestrći početkom januara na Čokotinom brdu.\nManifestaciju je otvorila gradonačelnica Kruševca, Jasmina Palurović.\nHumanitranu manifestaciju „Spasimo decu saobraćaju“ zajednički su organizovali Udruženje „Marko Cara Milanović“ i Mesna zajednica Kaonik uz podršku partnera – Kulturnog centra Kruševac, Turističke organizacija i Auto moto savez Srbije, predstavništva u Kruševcu, a uz podršku Ministartva unutrašnjih poslova Republike Srbije preko Saobraćajne policije Policijske uprave u Kruševcu, Saveta za bezbedbost saobraćaja grada i Doma zdravlja Kruševac, kao i brojnih sponzora.\nPredstavnici Republičke agencije za bezbednost saobraćaja uručili su malom Vuku koji je prisustvovao manifestaciji sedišta za bezbednu vožnju u automobilu za mlađi i stariji uzrst, koja ću mu biti potrebna tokom odrastanja.\nPredsednik gradskog Saveta za bezbednost saobraćaja Dragan Blažić, istako je značaj ovakvih akcija u smislu povećanja bezbednosti dece i mladih u saobraćaju i pozvao udruženja i nevladin sektor da organizuju slične programe, u čemu će im Savet pomoći.\nNastupila su kulturno umetnička društva iz Severne Makedonije, Rumunije, Republike Srpske i domaćini, Kulturno umetničko društvo „Marko Cara Milanović“ . Estradna umetnica Snežana Đurišić, prihvatila je poziv i podržala manifestaciju, a u Kaoniku su je za 50 godina uspešne karijere krunisali u kraljicu narodne muzike.\nTokom humanitarne manifestacije „Spasimo decu u saobraćaju“, za malog Vuka prikupljeno je preko 200 hilljada dinara.\nPrethodno : U Centru za stručno usavršavanje održan seminar za unapređenje kvaliteta nastave srpskog i engleskog jezika\nSledeće : Kruševačka Gimnazija spremna za početak nove školske godine


Najprometniji međunarodni aerodrom u Sjedinjenim Državama je na listi najopasnijih na svetu? Verovali ili ne, pista 13L je u centru pažnje ovog teksta. Prilaz pisti ostavlja malo prostora za grešku, budući da se Zaliv Jamajka nazire sa desne strane, a okolne močvare ne pružaju sigurno utočište. Takođe, piloti imaju samo 8 kilometara vidljivosti zahvaljujući kružnom obrascu prilaženja kako bi se izbegle letelice koje sleću ili poleću sa La Gvardije ili Njuarka.\nPogledajte i: Na ubrzanom snimku avioni deluju kao zvezde padalice\nTrenutno se pista 13R-13L podvrgava serijama unapređivanja kako bi se prilagodila avionima grupe VI, koja uključuje Erbas A380 i Boing 747-8. Jedna od ovih unapređenja uključuje proširenje piste sa 45.7 metara na 60.9 metara. Pristupne procedure će ostati iste što može predstavljati još veći izazov za pilote i posadu većih aviona.\nPista 13L na JFK aerodromu je dugačka 4.442 metara, a ona na Tonkontinu u Tegusigalpi, glavnom gradu centralnoameričke države Honduras ima 1.862 metara dužine. Kratka pista čini sletanje bilo kojih mlaznjaka većih od Boinga 757 nemogućim, a onih manjih uglavnom malo verovatnim.\nSaznajte i: Avion kojim se svuda stiže za najviše četiri sata\nTonkontin ima veliki broj mana. Nalazi se u dolini 1.004 metara iznad nivoa mora, okruženoj planinama. Zaboravili ste da kupite putno osiguranje? Kasno je za to, ali nije kasno da se pomolite.\nPročitajte i: Kako su birani japanski piloti kamikaze?\nPutnici ne bi trebalo da se bune mnogo, jer za cenu prevoza do Tegusigalpe dobijaju vožnju toboganom gratis.


Glavne vrste poreskih sistema\nTrezor apsolutno svaku državu bezuslovno potreban u procesu redovnog nadopunjavanje, a svi znaju da je većina ovih injekcija uzeti fiskalne obaveze poslovnih subjekata. Danas govorimo o komplikovanim porez mehanizam koji regulira ovu aktivnost i.\nPre nego što počnemo da razmotri vrste poreskih sistema, potrebno je da shvatimo za sebe suštinu fiskalne aktivnosti bilo koje države. Činjenica da je politika opterećenje subjekata ima prilično složena struktura i impresivnu pravne i regulatorne implikacije.\nTo i ne čudi, jer je porez - je finansijski instrument koji je osnova ekonomskih odnosa u bilo kojoj zemlji, kako u razvijenim i nalazi se na putu svog razvoja. Dakle, fiskalno opterećenje je određeni dio bogatstva koje je povučeno iz vlasnika u korist države. Obavlja obavezne i regulatorne funkcije i sastavni je dio u završetku budžeta blagajnu. Potonji, pak, djeluje kao regulator ekonomskih procesa od nacionalnog značaja.\nSorte fiskalnog opterećenja\nPolitika nametanja obaveza je složen i višeslojni, tako da poreski sistem Ruske Federacije (porezi koji ima oko nekoliko desetina) klasifikuju u skladu sa brojem karakteristika. Prema nivo fiskalne politike :\nDržave (federalne) Teret: distribuiraju na cijeloj teritoriji Ruske Federacije i obavezujuće u bilo kojem području;\nRegionalno: regulisano porezni broj i različite stope oporezivanja i uslova u zavisnosti od regionalnih karakteristika;\nlokalni teret: alat napuniti budžet blagajne lokalne prirode.\nTakođer, porez je podijeljena ovisno o namjeni njegove implementacije i mogu biti:\napstraktna (provodi na obshchepravovoj osnovi);\nposebne (uveden kako bi se napuniti državni trezor za određene, jasno definirane ciljeve).\nStruktura poreskog sistema\nSvaka država ima karakteristične osobine u tekućoj fiskalnoj politici, pa u cijelom svijetu vrsta poreskih sistema varira između sebe. Istovremeno, postoje zemlje koje upravljaju da dopuni svoj budžet kase vrlo sofisticiran na prvi pogled način. Sve ovo ovisi o broju suptilnosti, uključujući i istorijskim okolnostima.\nPoreski sistem u većini banalnom smislu je skup normativno-pravnih akata, kojima se uređuje postupak, obim i strukturu nametanje fiskalnog opterećenja, kao i popis mjera i kazne za nepoštovanje. Sve je to u njihovoj interakciji je ogroman mehanizam, koji je osnova ekonomskih odnosa bilo koje države.\nPrincipi formiranja fiskalnih sistema\nVrste poreskih sistema međusobno razlikuju ovisno o unutrašnjoj politici određene zemlje. Pod koncept princip u ovom slučaju, propisuje osnovne pojmove i ideje koje mogu prilagoditi fiskalne aktivnosti vlade. U poreskom sistemu, oni su podijeljeni u ekonomske, organizacijske i pravne.\nBivši uključuju jednakost, pravednost, transparentnost, nepostojanje povreda bilo koje vrste, izvodljivost i glavna stvar - praktičnost. To znači da je porezna politika odnosi se na sve obveznike jednako, bez obzira na njihov status i položaj u društvu. Pored toga, svaki razumije ono što je plaća u budžet, i koliko ova sredstva se terete za to.\nOrganizacijska obuhvata pravovremeno i redovno obim obaveza prema državi. Pravni regulisano propisima.\nUloga poreskog sistema u državi\nUprkos tome što su individualnost, imaju istu funkciju u cijelom svijetu glavne vrste poreza sistema:\nOvaj element ekonomske aktivnosti je prije svega koordiniran mehanizam interakcije između vladinih agencija i poslovnog subjekta (u nekim slučajevima - fizičko lice).\nIstovremeno, razne vrste poreskih sistema države su jednako definirati ulogu medija obaveze prema budžetu: oni su bitan element u formiranju budžeta blagajnu.\nEkonomsku funkciju fiskalne mehanizam regulacije domaćih finansijskih tokova u zemlji koji određuju ukupnu dobrobit društva.\nI konačni - funkcija investicija preuzima brigu o stanju u budućnosti od strane nadležnog fiskalne politike.\nSistem nameta u Ruskoj Federaciji\nTeško je analizirati fiskalne politike naše zemlje. Iako, ako samo zato što država nije bilo dovoljno za više od dva desetljeća za uspostavljanje jasne obaveze i izriču mehanizam plaćanja, tako da vrste poreskih sistema u Rusija su se promijenile nekoliko puta.\nDanas možemo reći da je naš proces dopunjavanja nedostaje jak i jasan kontrole, iako je potencijal je i dalje tu. Što se tiče ovog drugog, ona je uključena u kvalitativno-razvijen regulatornih i zakonskih akata, dostupnost koristi i individualni pristup obveznika. I oni mogu uspješno poslovati, ali to se nije dogodilo zbog prisustva složenog administrativnog sistema u zemlji i previsok nivo birokratije.\nPoreskog sistema, glavne vrste poreza u SAD-u\nVlada SAD vekovima uspešno pridržava politike liberalizacije, koja je postala osnova za tržišnih odnosa u državi. To znači da je mehanizam poreskog sistema u zemlji i uspješan i radi kao sat.\nZbog visokog nivoa koristi, kao i lojalnost proces amortizacije osnovnih sredstava (čime je moguće smanjiti dobit), ulaganje u fiskalnu kasu jasno utvrđen.\nU toku svog poslovanja, Amerikanci imaju obavezu da odredi broj velikih poreza:\nfiskalna kolekcija prodaje;\nnaknade za fondove socijalnog osiguranja;\nlokalne teret na poslovne aktivnosti (odnosi se na svaku državu pojedinačno).\nVrste poreskih sistema u Evropi\nZapadnoevropskih mehanizam za fiskalnu politiku je kvalitativno razlikuje od opšte prihvaćenim međunarodnim praksama. Barem na činjenicu da je previše konzervativan u odnosu na poreze na nosačima obaveza.\nNa primjer, u Francuskoj nema poreza na praznike i sve vrste koristi, ali vlada je lojalan korištenje poslovnih subjekata ubrzane stope amortizacije. Snižene stope odnosi na fiskalno opterećenje kompanija koje su pribjegli naučne aktivnosti u operacionoj sali.\nAli njemački poreske politike razlikuje veće kamate na odgovornost. Ponekad poreza na dobit do 50% za određene vrste aktivnosti. U ovom slučaju, kazne za nepoštivanje zakonskih akata jednostavno do stratosfere. Međutim, Evropska mentalitet je takav da se lokalnim poduzetnicima, to ne plaši, tako da je mehanizam trezora popunu je briljantno podešava.\nOptimizacija PDV: metode, sheme, primjeri. PDV-a formula\nKako ispuniti povratak PDV-a? Obračuna PDV. Popunjavanje povrat PDV-a\nUnovčavanje novac preko IP: shema odgovornosti\nOno iznos se ne oporezuje: suptilnost poreza\nPorez računovodstvo - to ... Svrha poreza računovodstva. Porez računovodstvo organizacije\nZašto je došlo do grumen na nozi (ispod kože)? Šta da radim?\nKate Mobile - Šta je to? Najpopularniji nezvaničnim aplikaciju za društvene mreže\nPilule cistitis: kako tretirati upale mjehura\nGrožđe: štetočina i njihova kontrola\nDesert Rose: opis i fotografija\nUkusna jela bez mesa: recepti sa fotografijama\nKako kuhati pogačice u žurbi\nInterna planiranje vikendice pločica - Mozaik\nGdje i kako da osigura automobil bez ikakvih dodatnih osiguranja?


Srpski top-modeli za veliki rođendan Elle magazina | Buro 24/7\nSrpski top-modeli za veliki rođendan Elle magazina\nJoš jedan odličan broj\nImage: Dušan Reljin\nDa srpski Elle magazin može konkurirati svjetskim izdanjima jasno je svakom tko je prolistao neki od brojeva iz kreativne radionice ovog malog, ali vrijednog tima\nZa 10. rođendan pripremili su pravu proslavu s 10 srpskih supermodela koji su pozirale ispred objektiva proslavljenog fotografa Dušana Reljina. Mina Cvetković, Mijo Mihaljčić, Nataša Vojnović, Antonina Petković, Danijela Dimitrovska, Đurđa Stojiljković, Marija Vujović-Vukčević, Simona Andrejić, Zlata Mangafic i Maja Latinović za naslovnicu su pozirale u Beogradu i New Yorku. Pored ove impresivne naslovnice novi Elle donosi i četiri modne priče ispričane u četirima poglavljima.\nUrednik mode Nenad Janjatović priznaje kako je ovo snimanje bilo poprilično naporno, ali itekako isplativo: "Kombinacija omiljenih lica, energije dvaju tako sličnih, a tako različitih gradova i odlično raspoloženje ekipe iza scene rezultirala je naslovnom stranom kakvu dosad nismo imali prilike vidjeti kod nas. Bilo je izuzetno naporno okupiti naše najbolje manekenke. Jurenje preko dvaju kontinenta uz stotine poziva i mailova iscrpilo je ekipu, ali kad se pogleda krajnji rezultat tim srpskog ELLE magazina ponovno ima razloga biti ponosan", kazao nam je Nenad.\nBüro 24/7 u velikom feljtonu srpskog Ellea\nSlavna manekenka specijalna gošća srpskih Elle Style Awards\nMoćno izdanje srpskog Elle magazina


Da li seks jača imunitet?\nV. B. 19. aprila 2020. 23:40\nUkoliko ste imali sreće da tokom karantina budete zatvoreni u kući s partnerom, verovatno imate seks češće nego ranije.\nSeks je zabavan, smanjuje stres i pomaže da srce jače pumpa krv, a to su sve stvari koje pomažu da izađemo na kraj sa strahovima i anksioznošću. Ono što uprkos raznim pričama seks ne može je – da zaustavi bolest. Sigurno ste već čuli da u krevetu možete da ojačate imunitet, ali istraživanja pokazuju da je priča malo komplikovanija.\nIstina je da pojedina istraživanja pokazuju da ljudi koji imaju češće seks imaju veći nivo imunoglobulina, molekula koji proizvode bela krvna zrnca. Tako bar piše u studiji objavljenoj u “Psychological Reports”. Autori te studije se nisu osvrnuli na to zašto do toga dolazi, ali je moguće da je povezano sa fizičkom aktivnošću.\nDrugo istraživanje sprovedeno na Odeljenju medicinske psihologije na univerzitetskoj klinici u Eseenu je pokazalo da masturbacija ima svojih prednosti i da je broj belih krvnih zrnaca kod 11 muškaraca porastao nakon orgazma. Ipak, nego što preozbiljno shvatite celu stvar, važno je da znate da ove promene ne znače da ćete posle masturbacije ili seksa biti zaštićeni od virusa, prehlade i ostalih bolesti.\n“Po mom saznanju nijedno istraživanje direktno ne kaže da masturbacija ili seks jačaju imunitet tako da on štiti od infekcije”, rekla je Gejl Salc profesorka psihijatrije u njujorškoj bolnici Weill Cornell.\nSada kada znate da vas seks neće zaštititi od bolesti, ne znači da treba da odustajete jer stručnjaci kažu da on jeste neka vrsta fizičke aktivnosti, poboljšava karidovaskularno zdravlje i smanjuje krvi pritisak.\nOrgazmi su povezani sa lučenjem endorfina i serotonina, pa mogu pomoći u smanjivanju bolova, među kojima su i menstrualni grčevi. Jedno istraživanje je čak pokazalo da seks olakšava migrene.\nOno što je sigurno je – da ćete posle ljubavne aktivnosti u krevetu bolje spavati jer ćete se opustiti, a san će biti dublji nego inače.\nI na kraju – ako nemate redovan seks, posebno tokom karantina, ne brinite. Ne postoje dokazi da ova vrsta “suše” ima negativan uticaj na vaše fizičko zdravlje.\nUkoliko hoćete da poboljšate imunitet, držite se stvari koje dokazano pomažu, pijte vitamine, jedite zdravo, često perite ruke, vežbajte, a seks upražnjavajte jer je zabavan, ne zato jer se plašite bolesti.


Teška nesreća kod Čelinca, poginuo 32-godišnji muškarac\nIzvor: Nezavisne Novine, 09.Maj.2021, 11:42\nBANJALUKA - Osoba čiji su inicijali J.N. (32) iz Jošavke Gornje poginula je u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila rano jutros na regionalnom putnom pravcu u opštini Čelinac, saopšteno je iz Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka.\nBlic: Teška saobraćajka kod Čelinca: U nesreći poginuo 32-godišnji muškarac\nBlic: Teška nesreća u Cazinu: U sudaru teretnog vozila i automobila poginuo muškarac\nČELINAC - Tridesetdvogodišnji N.J. iz Jošavke Gornje poginuo je u saobraćajnoj nesreći koja se rano jutros dogodila na regionalnom putnom pravcu u opštini Čelinac, saopšteno je iz Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka.\n09.Maj.2021: Nezavisne Novine