Vlada FBiH prihvatila inicijativu o izradi Akcionog plana za borbu protiv sive ekonomije - Klix.ba\nBiH Vlada FBiH prihvatila inicijativu o izradi Akcionog plana za borbu protiv sive ekonomije\nVlada FBiH prihvatila inicijativu o izradi Akcionog plana za borbu protiv sive ekonomije\n10.3.2017. u 13:02\nVlada Federacije BiH je na današnjoj sjednici u Sarajevu prihvatila informaciju o inicijativi za izradu njenog proritetnog Akcionog plana za borbu protiv sive ekonomije, te donijela odluku o zaduženju Federacije BiH kod IBRD-a. Također se izjasnila o drugim inicijativama.\nNa današnjoj sjednici Vlade FBiH prihvaćena je informacija za izradu njenog proritetnog Akcionog plana za borbu protiv sive ekonomije, donesena odluka o zaduženju Federacije BiH kod IBRD-a, usvojen program za utrošak sredstava, te su donesene druge odluke.\nFederalno ministarstvo trgovine zaduženo da, u periodu od 90 dana, u saradnji sa Uredom premijera FBiH, federalnim ministarstvima finansija, rada i socijalne politike i pravde, Poreznom upravom FBiH i Federalnom upravom za inspekcijske poslove, pripremi prijedlog prioritetnog Akcionog plana za borbu protiv sive ekonomije. Ovim dokumentom trebaju da budu identificirane prioritetne kratkoročne aktivnosti koje je neophodno provesti u cilju smanjenja sive ekonomije u Federaciji BiH, posebno u sektorima građevinarstva, turizma i ugostiteljstva i trgovine.\nFederalno ministarstvo trgovine zaduženo je i da u pripremi prioritetnog Akcionog plana obavi konsultacije u okviru nadležnih institucija Vlade Republike Srpske, kao i sa Upravom za indirektno oporezivanje BiH, kako bi u ovaj plan bile uvrštene aktivnosti čiju će provedbu biti neophodno koordinirati s Vladom Republike Srpske i nadležnim državnim institucijama.\nTokom pripreme prioritetnog Akcionog plana Federalno ministarstvo trgovine će konsultirati i međunarodne finansijske institucije, USAID i druge međunarodne agencije, Udruženje poslodavaca FBiH, predstavnike relevantnih industrija, kao i sindikalne i nevladine organizacije koje su aktivne u ovoj oblasti.\nNa inicijativu Vlade Federacije BiH, ovo pitanje je bilo na dnevnom red zajedničke sjednice entitetskih vlada, održane jučer u Banjoj Luci.\nNakon razmatranja na današnjoj sjednici u Sarajevu, Vlada Federacije BiH ocijenila je neprihvatljivom inicijativu za donošenje izmjena i dopuna Zakona o radu, koju je podnijela zastupnica u Zastupničkom domu Federalnog parlamenta Anela Šestić Begović, a kojom je traženo da članku 69. Zakona o radu bude dodan novi stavak 4. kojim bi roditeljima djece oboljele od malignih bolesti bila omogućena naknada plaće do punog iznosa za vrijeme korištenja bolovanja radi intenzivne njege i brige o djeci.\nU izjašnjenju Vlade ukazano je na činjenicu kako je člankom 69. Zakona o radu utvrđeno pravo roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju da radi polovinu punog radnog vremena, te propisano da radniku koji koristi ovo pravo pripada pravo na naknadu plaće u skladu sa zakonom.\nUtvrđivanje i trajanje privremene spriječenosti za rad, kao i obaveza poslodavca na isplatu naknade plaće radniku za to vrijeme nije predmet Zakona o radu, već propisa o zdravstvenom osiguranju.\nVlada FBiH danas je razmatrala i zahtjev Općinskog suda u Bihaću za ocjenu kompatibilnosti članka 1. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ovršnom postupku Federacije BiH. S tim u vezi Federalna vlada ističe da su u obrazloženju Prijedloga zakona upućenog u parlamentarnu proceduru, jasno utvrđeni razlozi kojima se rukovodio predlagač prilikom predlaganja ovog zakonskog rješenja.\nFederalna vlada danas je razmatrala inicijativu za izmjene i dopune Odluke o Listi lijekova obveznog zdravstvenog osiguranja Federacije BiH, koju je podnio zastupnik u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH Denniz Gratz. U izjašnjenju Vlade je istaknuto da svako uvrštavanje na listu lijekova mora biti provedeno na način i po postupku utvrđenom propisima iz ove oblasti, a temeljem podnesenog zahtjeva ovlaštenog podnositelja. Stoga je ova zastupnička inicijativa (koja ima više formu pitanja) moguća samo u okviru i na način predviđen propisima iz oblasti lijekova.\nVlada je danas odgovorila na zahtjev načelnika Općine Bosanska Krupa za zaštitu prava na lokalnu samoupravu, dostavljenom Ustavnom sudu FBiH. Načelnik Bosanske Krupe navodi da je člankom 114. Zakona o zaštiti od požara i vatrogastvu Federacije BiH povrijeđeno pravo na lokalnu samoupravu. Stajalište Federalne vlade je da je neophodno pristupiti izmjenama članka 114. vodeći pri tome računa o poštovanju procedure utvrđene u članku 56. Zakona o lokalnoj samoupravi.\nFederalna vlada nije prihvatila amandman koji je na Prijedlog zakona o mirovinskom i invalidskom osiguranju podnijela zastupnica u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH Alma Kratina.\nZaduženje Federacije BiH kod IBRD-a\nFederalna vlada donijela je Odluku o prihvatanju zaduženja Federacije BiH po Sporazumu o zajmu između BiH i Svjetske banke - Međunarodne banke za obnovu i razvoj (IBRD), u iznosu do 44.700.000 eura. To predstavlja 60 posto od ukupno odobrenih 74.500.000 eura za BiH za razvojnu politiku javnih finansija (DPL).\nSredstva su namijenjena za pružanje podrške vlastima za provođenje mjera politike u cilju jačanja javnih finansija u kontekstu šire agende makroekonomske i strukturalne reforme. Zajam se odobrava s rokom otplate od 32 godine, u koji je uključen sedmogodišnji grace period.\nData je i saglasnost za zaključivanje Supsidijarnog sporazuma između BiH i FBiH za ova sredstva, a za potpisivanje ovlaštena federalna ministrica finansija.\nZa programe socijalne zaštite preko tri miliona KM\nVlada FBiH je usvojila Program utroška sredstava za 12 tekućih i kapitalnih transfera Federalnog ministarstva rada i socijalne politike za 2017. godinu, u ukupnom iznosu od 3.010.000 konvertibilnih maraka.\nZa zapošljavanje Roma namijenjeno je 10.000 KM, pri čemu je za finansiranje zapošljavanja kod poslodavca predviđeno 4.000 KM (uz uvjet da se s pripadnikom/pripadnicom romske populacije zaključi ugovor o radu u trajanju od najmanje 12 mjeseci), a za sufinansiranje samozapošljavanja Roma 6.000 KM (uz uvjet da pripadnik/pripadnica romske populacije kod nadležnog organa registruje djelatnost u oblasti proizvodnog, uslužnog i tradicionalnog zanatstva, poljoprivrede i trgovine).\nTransfer za realizaciju aktivnosti predviđenih Uredbom o primjeni odgojnih preporuka prema maloljetnicima u FBiH vrijedan je 20.000 KM, a korisnici su kantonalna ministarstva nadležna za oblast socijalne i dječije zaštite.\nZa provedbu Zakona o zaštiti od nasilja u porodici predviđeno je 162.000 KM, a sredstva su namijenjena sigurnim kućama/skloništima koja djeluju na području Federacije BiH i pružaju privremeni smještaj žrtvama nasilja u porodici.\nZa obilježavanje ovogodišnje Dječije nedjelje u FBiH, čija je svrha socijalizacija djece bez roditeljskog staranja i pomoć ustanovama i udruženjima koja se bave zbrinjavanjem i zaštitom djece, izdvojeno je 32.000 KM.\nTransfer od 371.000 KM predstavlja finansijsku podršku organizacijama osoba sa invaliditetom za podmirenje osnovnih troškova rada organizacije.\nSavezu logoraša BiH namijenjeno je 180.000 KM, a Hrvatskoj udruzi logoraša Domovinskog rata u BiH 85.000 KM.\nTransfer za IDA - istraživačko-dokumentacione aktivnosti i zaštitu žrtava i svjedoka genocida iznosi 130.000 KM, a njegov korisnik je Udruženje žrtava i svjedoka genocida.\nZa sufinansiranje rada ustanova socijalne zaštite za zbrinjavanje na nivou Federacije BiH predviđeno je 1.000.000 KM, a riječ je o Ustanovi iz djelokruga socijalne zaštite Ljubuški i JU Zavod za vaspitanje muške djece i omladine Sarajevo.\nProjekt “Strategija deinstitucionalizacije i transformacije ustanova socijalne zaštite u Federaciji BiH (2014.-2020.)“ bit će podržan sa 10.000 KM, a korisnici su neprofitne nevladine organizacije registrovane za bavljenje socijalnom zaštitom.\nSa 10.000 KM bit će pomognuto provođenje “Strategije za unapređenje prava i položaja osoba sa invaliditetom u FBiH 2016.-2021. godina“ za izradu Vodiča o pravima i obavezama osoba sa invaliditetom u oblasti socijalne zatite.\nPosljednji danas odobreni transfer iznosi 1.000.000 KM. Namijenjen je ustanovama za zbrinjavanje na nivou FBiH radi poboljšanja uslova boravka štićenika, osiguranja neophodnih infrastrukturnih uslova, socijalno zbrinjavanje i osposobljavanje za samostalan život i rad prema preostalim sposobnostima i provođenje radne aktivnosti štićenika.\nDva programa utroška sredstava\nVlada FBiH je na današnjoj sjednici usvojila Program utroška s kriterijima raspodjele sredstava tekućih transferi drugim nivoima vlasti i fondovima, namijenjenih za sanaciju šteta od poplava i klizišta, u iznosu od 800.000 KM, utvrđenog Budžetom FBiH za 2017. godinu Federalnom ministarstvu prostornog uređenja.\nOvaj iznos će biti raspodijeljen prema neizmirenim obavezama iz potpisanog Sporazuma o udruživanju sredstava Federalnog ministarstva prostornog uređenja i Razvojnog programa ujedinjenih nacija (UNDP) za sanaciju klizišta na teritoriji Federacije BiH kroz projekt „Smanjenje rizika od katastrofa kroz upravljane klizištima“ u iznosu od 168.972,06 KM. Uz to, za još pet odabranih programa/projekata biće plasirana sredstva od po 100.000 KM.\nPoplave su u maju 2014. godine aktivirale više od 3.000 klizišta, uzrokovale štete na više od 2.000 stambenih jedinica i negativno uticale na aktivnosti koje su omogućavale redovne prihode i izvore zarade.\nPoštujući veliki broj zahtjeva lokalnih zajednica za sanaciju šteta, realizacijom projekata iz ove odluke bit će smanjen rizik lokalnih zajednica od klizišta i poplava, što će doprinijeti bezbjednosti stanovništva i infrastrukture u ciljanim područjima, kao i održivosti ulaganja u razvoj i oporavak.\nDanas je usvojen i Program raspodjele sredstava "Kapitalni transfer drugim nivoima vlasti i fondovima - učešće Vlade FBiH u sufinansiranju kantonalnih i lokalnih zajednica - zaštita nacionalnih spomenika", utvrđenog Budžetom FBiH za 2017. godinu Federalnom ministarstvu prostornog uređenja, u iznosu od 100.000 KM.\nSredstva će biti raspodijeljena u skladu sa općim i posebnim kriterijima za programe i projekte čija je svrha zaštita islamskih, katoličkih i pravoslavnih sakralnih objekata, kao i starih gradova ili nekropola stećaka, koji su proglašeni nacionalnim spomenikom BiH.\nSredstva za inovatore i unapređenje tehničke kulture\nVlada je prihvatila informaciju Federalnog ministarstva razvoja, poduzetništva i obrta o namjenskom utrošku sredstava dodijeljenih za 24 korisnika iz dijela prihoda ostvarenih na temelju naknada za priređivanje igara na sreću u 2014. i 2015. godini - Promoviranje tehničke kulture i udruženja koja se bave inovacijama za fond za nagrađivanje inovatora za inovacije od međunarodnog značaja.\nRiječ je o ukupnom iznosu od 276.920 KM.\nFederalna vlada dala je na korištenje, bez naknade, udruženju Komora agencija i unutrašnjih službi za zaštitu ljudi i imovine prostor u objektu Doma policije Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova, površine 18,98 kvadratnih metara.\nUsvojeni su izvještaj o radu stručnog radnog tijela Vlade FBiH za pripremanje nacrta drugostepenih odluka iz člana 6. Odluke o provođenju „Aneksa G” Sporazuma o sukcesiji na teritoriji BiH i Drugi mjesečni izvještaj o radu Komisije za praćenje i koordinaciju izvršavanja obaveza federalnih organa koje se odnose na evropske integracije.\nUsvojena je informacija Federalnog ministarstva pravde o stanju stečajnih postupaka pred sudovima u FBiH, nastalim nakon objavljivanja presude Ustavnog suda FBiH od 23.3.2016. godine. Parlamentu FBiH bit će upućena inicijativa za podnošenje zahtjeva Ustavnom sudu FBiH za hitno preispitivanje ove presude. Naime, u informaciji su navedene brojne nove činjenice koje Ustavnom sudu FBiH nisu bile poznate u vrijeme donošenja presude i detaljno objašnjene posljedice koje mogu nastupiti primjenom presude.\nVlada FBiH nije zainteresovana za kupovinu nekretnina površine 240 m² u Nacionalnom parku "Una", te je dala saglasnost vlasniku za prodaju ovih nekretnina drugoj osobi uz cijenu koja nije niža i pod uvjetima koji za kupca nisu povoljniji od navedenih u ponudi Vladi FBiH.\nFederalna vlada donijela je dvije odluke koje se odnose na o davanje saglasnosti za zaključivanje Ugovora o zalogu novčanih sredstava i potraživanja između Razvojne banke FBiH i Vlade FBiH u svrhu osiguranja izvršenja obaveza iz Ugovora o kreditu od 13.2.2017. godine zaključenog između Razvojne banke FBiH i JP Autoceste FBiH d.o.o. Mostar u iznosu do 48.084.578,77 KM. Zaduženo je JP Autoceste FBiH da dio prihoda ostvarenog nakon usvajanja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama prioritetno usmjeri u svrhu povrata ovog kredita.\nVlada FBiH danas je Fikreta Ibrišimovića imenovala za predstavnika u Radnoj grupi za izradu Nacrta strategije BiH za borbu protiv širenja oružja za masovno uništenje.\nZa učešće u radu i odlučivanju na Drugoj vanrednoj skupštini dioničara privrednog društva Energoinvest d.d. Sarajevo, Federalna vlada danas je opunomoćila Jasminu Pašić.


Pistorius je ubio svoju djevojku jer je bila trudna s bivšim dečkom?\nOscar Pistoriuso ubio je svoju djevojku jer je bila trudna s bivšim dečkom, tvrdi ozloglašeni tabloid National Enquirer, pozivajući se na izvore bliske istrazi.\n“Policija vjeruje da je Reeva Steenkamp bila trudna i da je otkrivanje te tajne gurnulo Pistoriusa preko ruba”, tvrdi Enquirerov izvor. Pistorius i dalje tvrdi da se radilo o nesretnom slučaju, odnosno da je pucao u Reevu jer je mislio da se radi o provalniku.\n“Policija vjeruje da je svađa započela zbog Reevinog odnosa s Francoisom Hougaardom, njenim bivšim dečkom i Pistoriusovim prijateljem. Smatraju da je Pistorius poludio, a Reeva ga je pokušala smiriti, govoreći da se ništa ne događa između nje i Hougaarda. No, za vrijeme svađe Reeva je priznala da je trudna s bivšim dečkom, a pobješnjeli Pistorius ju je najprije udario po glavi palicom za kriket, a zatim je i upucao s četiri metka”, tvrdi izvor Enquirera.\nReevin otac: “Pistorius mora priznati cijelu istinu”\nU javnost su po prvi put u međuvremenu izašli i roditelji ubijene djevojke. “Samo Oscar i Reeva znaju koja je prava istina. Sve što želim od njega je da napokon prizna čitavu istinu”, rekao je Barry Steenkamp, Reevin otac za južnoafričku televiziju MNet.\n“Pistorius će morati živjeti sa svojom savješću. Sigurno će patiti ako je njegova priča istinita”, dodao je Reevin otac u intervjuu za dnevni list Beeld.


Srbija bez kredita Svetske banke?\nŠef Kancelarije Svetske banke u Beogradu Sajmon Grej upozorio je Srbiju da bi mogla da ostane bez već odobrenih kredita ukoliko ne počne bolje da koristi zajmove.\nGrej je rekao da će Svetska banka u aprilu doneti odluku o tome da li da neke od već odbrenih zajmova smanji ili ih u celosti da drugima, jer ih Srbija slabo koristi, i dodao da Svetska banka ove godine neće Srbiji odobriti nijedan investicioni zajam, osim 200 miliona dolara za podršku budžetu.\n"Ima i nekih znakova poboljšanja, ali ne može se reći da je sve u redu po pitanju povlačenja odobrenih kredita. Zato u aprilu direktorka Svetske banke za jugoistočnu Evropu Džejn Armitidž dolazi ponovo u Srbiju da pogleda kako se troši novac po odobrenim projektima", rekao je Sajmon Grej u intrevjuu "Blicu".\nBEZ KAZNENIH PENALA\n"Ako je jasno da stoje i ne koriste se, onda ćemo biti u situaciji da razmatramo da li ćemo smanjiti taj zajam ili ga dati nekom drugom. Ne znam da li biste to nazvali penalom, ali to će biti opcije ako se stanje ne popravi", upozorio je šef kancelarije Svetske banke u Srbiji.


Mališani ukrasili slavu | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Australija Mališani ukrasili slavu\nMališani ukrasili slavu\nPenzioneri obeležili slavu u hramu Svetog arhiđakona Stefana u Kizborou\nPenzioneri srpske zajednice u Kizborou, u prošlu nedelju, svečano su obeležili slavu Svetog Nikolaja Žičkog.\nPošto je u hramu Svetog arhiđakona Stefana presečen slavski kolač i održana liturgija, penzioneri i njihovi gosti su se okupili na svečanom ručku.\nPenzioneri i njihovi gosti uoči slavskog ručka\nPrisutne je pozdravio protojerej-stavrofor Milorad Lončar, koji se tom prilikom zahvalio domaćinima ovogodišnje slave Bogdanu Paniću i Savi Maleševiću.\nUjedno, otac Milorad je čestitao domaćinu slave za sledeću godinu Obrenu Markoviću.\nOvo je bila i prilika da predsednik Udruženja penzionera Ratko Gudelj obavesti članove da je Udruženje uspešno prebrodilo prethodne dve godine, obeležene pandemijom.\nNovak Pavlović oduševio sve pesmom o dedi\nPredsednik se zahvalio i Olgi Stojić, sekretaru Udruženja, inače dugogodišnjoj predsednici.\nNjenim radom i zalaganjem ne samo da pojedinci, srpski penzioneri, uspevaju da se na pravi način obrate državnoj administraciji kako bi realizovali svoja prava, već Olga uspeva da obezbedi i određene grantove za Udruženje penzionera.\nOlga Stojić se takođe, kratko obratila prisutnima i zahvalila se Nadi Miljanić, direktorki Srpske škole “Vuk Stefanović Karadžić“ iz Kizboroa, kao i učiteljicama i đacima koji su se odazvali njihovom pozivu da im ulepšaju proslavu.\nI zaista, mališani su izmamili ogroman aplauz svih prisutnih, kako recitacijama o bakama i dekama, tako i zajedničkim pesmama, posebno njihovom himnom “Negujmo srpski jezik”.\nJoš jedna divna prilika za druženje\nBila je ovo prilika i da se direktorka škole zahvali za sve što su najstariji predstavnici srpske zajednice učinili za mlade.\nPosebno je naglasila da su sadašnji penzioneri obezbedili objekat u kome deca mogu da uče i pozvala je sve starije članove naše zajednice da, kad god su prilici, sa đacima podele svoje znanje i dugogodišnje iskustvo.


RTS :: Zimonjić i Nestor najbolji na Mastersu i u svetu\nTenis Zimonjić i Nestor najbolji na Mastersu i u svetu\nZimonjić i Nestor najbolji na Mastersu i u svetu\nnedelja, 16. nov 2008, 07:47 -> 16:31\nNenad Zimonjić i Danijel Nestor osvojili su Masters u Šangaju u konkurenciji parova. Nadigrali su u Finalu braću Brajan sa 2:0 u setovima. Zahvaljujući pobedi godinu završavaju na prvom mestu ATP liste dublova.\nSrpsko-kanadski par osvojio je prvi set posle dosta uzbuđenja sa 7:6 (7:3).\nU drugom su Nenad Zimonjić i naturalizovani Kanađanin, koji je rođen u Beogradu Danijel Nestor bili još agresivniji i sigurniji. Prepustili su braći Brajan samo dva gema (6:2).\nPobeda na Mastersu donela im je prvo mesto na ATP listi u konkurenciji dublova, pa godinu završavaju kao najbolji par sveta.\nFinalni meč trajao je sat i 14 minuta čemu je značajno doprinela i odlična igra Zimonjića i Nestora u odlučujućim trenucima o čemu svedoči podatak da su Srbin i Kanađanin iskoristili sve tri brejk šanse.\nJednu u prvom setu u kome su Zimonjić i Nestor, ipak, morali da igraju taj brejk koji su dobili sa 7:3. Dve u drugom setu, koji su dobili ubedljivo, pošto protivnicima nisu prepustili servis.\nZimonjić i Nestor su ove sezone u tandemu ostvarili 47 pobeda uz 17 poraza. Ukupno su osvojili pet titula, uključujući i onu na Vimbldonu, koja je Zimonjiću bila prva sa grend slem takmičenja muških dublova. Osvojili su i Masterse u Hamburgu i Torontu, "Kvins" u Londonu, a sada i Šangaj.\nNeuspešno su nastupili u još tri finala: na turnirima Masters serije u Indijan Velsu i Rimu, kao i na Rolan Garosu.\n- San mi se ostvario. Sjajna sezona je za nama. Osvojili smo Vimbldon, još nekoliko turnira, među njima i ovaj poslednji u Šangaju i postali smo najbolji dubl sveta. Sve ovo ne bih ostvario bez Nestora. Velika je čast predstavljati jednu malu zemlju poput Srbije i hvala svima koji su nas gledali i navijali - izjavio je Nenad Zimonjić prilikom dodele pehara.\n"Pre svega bih želeo da se zahvalim Deniju, jer da nije bilo njega ne bi bilo ni ovog uspeha, a ni moje prve grend slem titule", rekao je posle trijumfa Zimonjić, koji se zahvalio i navijačima iz Srbije.\n"Velika je čast predstavljati tako malu zemlju i to kao najbolji na svetu. Veoma sam srećan što će im ova pobeda doneti barem malo radosti", istakao je Zimonjić i dodao da jedva čeka novu sezonu, koja će početi posle nešto manje od dva meseca pauze.\nŠtaviše, srpski teniser će 2008. završiti kao najbolji dubl igrač na svetu, jer je odigrao manje turnira od svog partnera. Obojica imaju po 5.320 bodova, a odmah iza njih su braća Bob i Majk Brajan koji su u sezoni za nama osvojili po 5.225 bodova.\nZimonjić je, inače, u finalu Masters kupa igrao 2005. godine sa Indijcem Leanderom Paesom, ali je tada poražen od Francuza Fabrisa Santora i Mišela Lodre. Nestor je i prošle sezone osvojio titulu, ali u paru sa Markom Noulsom sa Bahama.\n(utorak, 18. nov 2008, 00:17)\ndokazali smo celom svetu canada i srbija da smo braca u sportu puno puno srece zeiivam u 2009 od srca\n(ponedeljak, 17. nov 2008, 22:00)\nAna i Mina Nestorovic [neregistrovani]\nCestitamo nasem rodjaku Nestoru ali i Zimonicu naravno!\n(ponedeljak, 17. nov 2008, 12:46)\nZimonjic i Nestor\nSvaka cast najbolji ste!Samo napred\n(ponedeljak, 17. nov 2008, 08:42)\nMomcilo Sajkovic [neregistrovani]\nBiti prvi na planeti (u dublu ili singlu sasvim je sve jedno) nije lako, zato sve cestitke od svih srba koji zive i rade u Rusiji. Jelena i vi ste prvi, drzite ta mesta dok se i Nole ne popne na tron pa sa te visine da kazemo: "Gde ste vi to tamo amerikanci?"\n(ponedeljak, 17. nov 2008, 07:54)\nCestitke Nenadu i Danijelu zaista su bili fantasticni\n(nedelja, 16. nov 2008, 20:30)\nKazete "bravo Nenade srbine".Ja bih rekao "bravo srbi vi ste najbolji dubl u ovom momentu.I Danilel Nestorovic je srbin i ako ima kanadsko drzavljanstvo.\n(nedelja, 16. nov 2008, 19:59)\nbravo i za zikija a i za danijela zasluzeno ste osvojili titulu i zasluzeno ste na prvom mestu dublova.\n(nedelja, 16. nov 2008, 19:36)\nHvala vam, momci beogradski!\nDivnom Zimonicu i Nestoru, inace rodjenom u Beogradu, saljem svoje najlepse cestitke na njihovom zajednickom uspehu. Nije vam ovo prvi put, ali je opet divan i vredan svakog divljenja. Uzivajte, momci, u svoji igrama, najbolji ste u svetu najboljih. Svaka cast i postovanje vasim roditeljima, trenerima i porodicama. Srbi sirom sveta vam se dive i navijaju za vas dvojicu i kad pobedjujete i kada gubite. Od vas nemamo nikga boljega, niti sve ima nikoga uspesnijeg. Neka vam je srecno i dugovecno.\n(nedelja, 16. nov 2008, 18:01)\nSampioni svaka cast!!!!!!!!\nСвака част Зимоњићу и Нестору!\n(nedelja, 16. nov 2008, 16:33)\nsamo vam ovo mogu reci svaka vam cast sampioni. pozdrav iz loznice!!!!!!!!!!!!\n1 Srbija protiv Uzbekistana u kvalifikacijama Dejvis kupa\n2 Troicki porazom od Ramosa završio učešće u Šendženu\n3 Danilović i Jorović eliminisane u Taškentu\n4 Kvitova pobedila Krunićevu u drugom kolu Vuhana\n5 Pobede Danilovićeve i Jorovićeve, poraz Jovanovski


Registracija tvrtke | Zadarski katalog\nVaše poslovanje možete potpuno besplatno unijeti u naš Zadarski katalog (poslovni katalog Zadra i okolice). Uz osnovni "start" paket, postoje još brojne mogućnosti kako na što bolji način istaknuti svoje poslovanje.\nViše o mogućnostima dodatne promocije pročitajte na oglašavanje tvrtki Zadar.


Transparency International BiH podnio tužbu protiv MUP-a RS | Novi.ba\nVelika akcija policije u Tuzli, osam osoba uhapšeno HOROR U VIKENDICI - Ženu pred djetetom silovali muž, kum i njihov prijatelj\nObjavljeno:01.03.2019 - 14:10\nTransparency International u Bosni i Hercegovini (TI BiH) podnio je tužbu protiv Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUP RS) zbog nedostavljanja izvještaja policijskih službenika o upotrebi sile u danima kad su u Banjoj Luci bila okupljanja građana protiv policijske brutalnosti i s ciljem izražavanja podrške porodici ubijenog studenta Davida Dragičevića, saopćila je ta organizacija, piše "Fena".\n"MUP RS, u svojoj odluci kojom odbija pristup informacijama, tvrdi da ne postoji javni interes kojim se može opravdati da javnost ima uvid u policijske izvještaje o upotrebi sile iako su o kritičnim događajima, kada je primijenjena sila, izvještavali brojni domaći, regionalni i svjetski mediji. TI BiH je u svojoj tužbi istakao da od izvještaja o upotrebi sile zavisi eventualno pokretanje disciplinskih postupaka protiv policijskih službenika te da u okolnostima pojačanih kritika na rad Policije i MUP-a RS, u interesu je samog Ministarstva da se objave svi izvještaji", citat je iz saopćenja.\nProtesti u Banjoj Luci su bili praćeni širom zemlje, pa su u više gradova u zemlji i regionu održani skupovi podrške građanima Banjoj Luci. TI BiH ističe da se decembarski događaji u Banjoj Luci moraju istražiti kako bi se sankcionisali svi službenici koji su prekoračili ovlašćenja, a javnost ima pravo uvida u rad policije jer je i u zakonu prepoznata kao jedan od neposrednih kontrolora, ističe Transparency International.


KONOBARI KAO IT STRUČNJACI Pogledajte koliko mogu da zarade preko leta samo od BAKŠIŠA\nLeto se približava i već se mogu videti oglasi za traženje sezonskih radnika u Beogradu. Tokom ovih nekoliko sunčanih meseci može se zaraditi i nekoliko plata za samo jedan mesec, a pravi dokaz za to su – konobari.\nKonobari u jednom klubu na Adi Ciganliji\nRestorana, kafića, barova ima na svakom ćošku, a uveliko su otvorene i bašte i klubovi na Adi Ciganliji. Mnogi mladi su kao konobari ili šankeri počeli da rade jer im se ukazala prilika da brzo dođu do novca, jer kako kažu, preko leta mogu da zarade za mesec dana skoro četiri svoje plate samo od bakšiša!\n- Pre ovog restorana radila sam kao konobarica i u kafićima, kafeterijama, i na moru i u klubu i razlika u zaradi tokom sezone i van nje je drastična. Dosta ljudi na ovaj posao gleda kao posao za „nižu radnu klasu“, ali po meni to nije tako. U nekim boljim lokalima u gradu sam mesečno izlazila sa 1.000 do 1.500 evra, zajedno sa platom od 30.000 dinara – priča Ines Parisini (22).\nKako kaže, uglavnom bakšiš ostavljaju stranci ili stariji ljudi, a sve po zasluzi i dobroj usluzi. Međutim, po trogodišnjem iskustvu Aleksandra Stojanovića (23), Srbi su ti koji „znaju za red“.\n- Radim u poznatom kafe baru u centru gde su stranci obavezni. Njima je Beograd grad bez limita i uglavnom su „kao pušteni sa lanca“. Nekada znaju da popiju više i budu bučni, a kada se plaća svako plaća svoje. U većini njihovih zemalja bakšiš je uračunat u cenu, pa dosta njih ne zna da to kod nas nije slučaj. Srbi su uglavnom drugačiji, oni se svađaju ko će da plati račun – priča Aleksandar.\nOva zarada prevagnula je da se mnogi Beograđani upravo odluče za konobarisanje umesto za posao za koji su se školovali. Jedan od njih je i Marko Petrović (28).\n- Ekonomista sam po zanimanju i nikada nisam pomislio da ću biti konobar. Preko leta mesečno izađem i sa 1.000 evra, platom za koju sam postao svestan da neću moći u skorije vreme da imam radeći u struci. Strancima je u američkom restoranu u kojem radim sasvim normalno da ostave bakšiš i od po 10 evra – priča Marko.\nDobar posao u restoranima sa baštama\nI njihov kolega Marko Obradović, koji u sezoni radi u jednom popularnom lokalu na Adi Ciganliji, tvrdi da ne bi menjao taj posao za neki drugi.\n- Teško je, radi se i na velikim vrućinama, nema stajanja kada su gužve, smene traju i po deset sati, šest dana nedeljno, ali zato zaradim duplo više nego moji roditelji zajedno, a oni rade u državnoj firmi - tvrdi Marko.


Izvor: SrbijaDanas.com, 31.Jul.2021, 09:52\nUmorni ste ujutru čim ustanete, nemate volju da bilo šta radite osim da se vratite ponovo u krevet. Sa teškom mukom obavljate svakodnevne obaveze koje ste do sada obavljali bez problema.\nNemate dovoljno životne energije, bezvoljni ste, neraspoloženi, osećate nervozu, strah i napetost, verovatno patite od hroničnog umora. Naravno, prvi savet >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << je odmor i konsultacija sa vašim lekarom. A uz sve to kao pomoć možete probati i domaće smese i eliksire koji samo mogu biti korisni.\nNajpre posvetite sebi dovoljno vremena i odmorite se. Lezite na vreme, neophodno je da spavate najmanje 8 sati kvalitetnim snom. Odmarajte i u toku dana, kad god vam se pruži prilika za to. Posvetite vreme sebi.\nKako bi izbegli konzumiranje različitih lekova protiv nesanice i za energiju, predstavljamo učinkoviti prirodan lek koji ima izvanredne učinke.\nSve što je potrebno da učiniti je dobro pomešati sastojke i smesu sipati u staklenu posudu i zatvoriti poklopcem.\nSvake noći, pre odlaska u krevet, uzmite pola kašičice ili 3/4 kašičice eliksira. Držite eliksir pod jezikom, a to će ubrzati apsorbciju. Ako želite, možete ga dodati u čašu tople vode i piti kao čaj. Iznenađujući učinak ovog eliksira može se zahvaliti svojstvima himalajske ružičaste soli, koja sadrži 84 esencijalnih minerala. Ova neverovatna prirodna so reguliše nivo serotonina i melatonina u organizmu, što osigurava zdrav san, a takođe smanjuje krvni pritisak, za razliku od konvencionalne soli. Med sadrži glukozu koja pruža ćelijama potrebnu energiju za novi dan i pomaže telu da se oporavi od prethodnog dana.


Značajno povećanje pretpristupne pomoći za Zapadni Balkan | Analitika - Informativni Portal\nKomesar za pregovore o proširenju Johanes Han najavio je značajno povećanje bužeta za pretpristupnu pomoć ( IPA III) zemljama kandidatima i potencijalnim kandidatima za naredni budžetski period.\nObjavljeno: 14. 06. 2018 - 19:15\nOn je najavio povećanje pretpristupne pomoći sa trenutnih 12 milijardi na 14, 5 mijlijardi eura za budžetski period od 2021. do 2017. godine.\nTagovi: Johanes Han Pretpristupna pomoć Zapadni Balkan


Dan online - Feljton: - 2020-03-17\nFeljton - datum: 2020-03-15 FILMSKO PREISPITIVANJE: ITALIJANSKA FILMSKA RENESANSA 8.\nReditelj Elio Petri - Foto: Foto: FOTO: IMDB Dokumentarizam u filmovima Potrebno je istaći važnu ulogu koju u produkciji značajnih igranih filmova ima državna televizija RAI. Počev od 1969. godine, istaknuti reditelji snimali su filmove za RAI i to često u saradnji sa stranim televizijama\nReditelj Vitorio de Seta, koji je sam snimo i pisao scenarije za svoje filmove, rođen je na Siciliji. Nakon niza nezavisnih dokumentaraca on je režirao film Banditi u Orgozolu (Banditi a Orgosolo, 1961), poludokumentarno djelo snimljeno na terenu sa naturščicima – neprofesinalnim glumcima o sicilijanskom pastiru koji se priključuje grupi revolucionarnih razbojnika. Ovaj film je uticao na razvoj pokreta cinema verite u Italiji, ali i u Francuskoj. Međutim, nakon toga De Seta nije snimio nijedno značajnije djelo.\nElio Petri je počeo svoju filmsku karijeru kao scenarista Đuzepa de Santisa i Karla Licanija u poslednjim danima neorealističkog pokreta. Međutim, on se kasnije razvio u istančanog filmskog stvaraoca sa sopstvenim eliptičkim i senzualnim stilom. Petri je bio marksista i njegovi najosobeniji filmovi su bili društvene satire u obliku žanrovskih filmova kao, na primer, Ubica (L`assassino, 1961), Deseta žrtva (Ladecima vittima, 1965), Un tranquillo posto di campagna (1968) i njegova raskošna analiza savremene fašističke ličnosti, Istraga nad besprekornim građaninom (Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto, 1970). Tokom sedamdesetih godina Petri postaje još napadnije politizovan u svojim filmovima Radnička klasa ide u raj (Laclasse operaia va in paradiso, 1972), koji je osvojio Veliku nagradu u Kanu, Todo modo (1976) i Dobre vijesti (Buone notizie, 1979).\nPrije no što će se posvetiti igranom filmu, Đilo Pontekorvo je bio novinar i asistent Iva Alegrea. Njegov prvi film Kapo (1960), (na ovom filmu asistent režije bio je Milo Đukanović – crnogorski i srpski scenarista, reditelj i profesor FDU u Beogradu) film na dokumentaristički način govori o jevrejskoj djevojci koja u Aušvicu sarađuje sa esesovcima. Otada su svi Pontekorvovi filmovi bili zasnovani na brižljivo istraženim dokumentarističkim rekonstrukcijama istorijskih događaja, a snimljeni na pravim mjestima događanja uz korišćenje naturščika – neprofesionalnih glumaca. Njegovo najznačajnije djelo bio je film Bitka za Alžir (La battagliadi Algeri, 1966), u kom je koristio cio grad i skoro ukupno stanovništvo da bi sa izuzetnom vjernošću prikazao stravične događaje koji su doveli do nezavisnosti Alžira. Ovaj film, koji je finansirala alžirska vlada, osvojio je Zlatnog lava u Veneciji 1966. godine. Veoma upečatljiv, ali ipak manje uspješan bio je film Kveimada, ostrvo u plamenu (Queimada!, 1969), pokušaj da se ispita dinamika kolonijalne eksploatacije kroz priču o pobuni robova na jednoj karipskoj plantaži šećerne trske u XIX vijeku. Konačno, potrebno je istaći važnu ulogu koju u produkciji značajnih igranih filmova ima državna televizija RAI. Počev od 1969. godine, istaknuti reditelji kao Felini (Klovnovi /1 Clowns, 1970), Antonioni (Chung kuo – Cina, 1972), Bertoluči (Strategija pauka/Lastrategia delragno, 1970), Olmi (/recuperanti, 1969) i Roselini (Socrate, 1970) snimali su filmove za RAI i to često u saradnji sa stranim televizijskim kućama. Isto će to činiti tokom osamdesetih godina reditelji kao Frančesko Rozi, Paolo i Vitorio Tavijani i Etore Skola. Tokom sedamdesetih godina RAI je naručivao filmove od mladih obećavajućih reditelja, kao što su bili Nelo Rizi, Đovani Amiko, Adrijano Apra i Lilijana Kavani. Privatne televizijske mreže koje je pokrenuo medijski baron Silvio Berluskoni počele su da se pojavljuju oko 1980. godine i da u velikoj mjeri preuzimaju ulogu filmskih producenata od javnog servisa RAI. Lilijana Kavani (r. 1933) nametnula se kao pažnje vrijedan reditelj filmom Noćni portir (II portiere di notte, 1974), sadomazohističkom ljubavnom pričom kojom je pokušala da istraži kulturu fašizma, kao i filmom Izvan dobra i zla (Al di la del bene e delmale, 1977) koji prikazuje sa svim skatološkim detaljima poslednje godine života njemačkog filozofa Fridriha Ničea kada je on već sasvim potonuo u ludilo. Tokom sedamdesetih godina XX vijeka mnogi poznati italijanski filmski stvaraoci započeli su svoj najplodniji period – Marko Fereri (1928–1997), Etore Skola (1931–2016), braća Tavijani, Paolo (r. 1931) i Vitorio (r. 1929) i Lina Vetmiler (r. 1928).Fereri, koji takođe radi u Francuskoj i Sjedinjenim Državama.\nOdnos politike i seksa\nOtimaju pohlepni i lakomisleni\nSvakodnevne priče o autsajderima\nBožja ruka nad Crnom Gorom\nDokumentarizam u filmovima\nVolja složnog naroda je volja Božja\nPut koji se izdvaja svetošću\nDruštveno angažovani režiseri\nLicemjerje potiče od lažnih učitelja\nLjudska prava i društvena dekadencija\nNarod poništio nadmenost vlasti\nUsamljenost čovjeka u svijetu


MAGIJA PESNIČKOG PREVODA: POVODOM PREVODA POEZIJE I „MNOŽENJA SVETOVA“ MIODRAGA SIBINOVIĆA | Knjige koje volite i cenite\nMAGIJA PESNIČKOG PREVODA: POVODOM PREVODA POEZIJE I „MNOŽENJA SVETOVA“ MIODRAGA SIBINOVIĆA\nObjavljeno 14. februar 2017. od strane Ivanka Jelić\nKrajem 2015. godine izašla je iz štampe knjiga Miodraga Sibinovića Množenje svetova (Ruski pisci u srpskoj prevodnoj književnosti) u izdanju renomiranog izdavača „Clio“ koji nije žalio sredstva kada je u pitanju oprema knjige i njen dizajn.\nU knjizi je Miodrag Sibinović dosledno i s nervom istraživača koji ne robuje šematizovanim predstavama o literaturi i uvek je bio na tragu filigranskog, iznijansiranog uspostavljanja odnosa između duhovnih vrednosti. Njegov istraživački opus proizvod je besprekornog poznavanja književnih pojava i književnosti uopšte. Intenzivno je istraživao fenomen književnih prožimanja polazeći sa komplementarnih stanovišta koja u sebi sublimišu mnogostruko zasnovane stvaralačke ideje značajnih ruskih i srpskih pesnika uvek imajući na umu prilikom prevođenja kompozicionu dovršenost i celovitost poetskih ostvarenja. Sibinović je, u stvari, vodio računa da sačuva značenjske otvorenosti, polisemičnost.\nUpravo knjiga Množenje svetova na najbolji način ovaploćuje takvu stvaralačku ambiciju. Namerno kažemo stvaralačku, a ne prevodilačku. Naprosto, Sibinovićevi prevodi su više od toga jer su realizovani od tekstova koji u sebi nose složene i često oprečne pesničke strategije. Čitanje ove obimne knjige od ocenjivača zahteva ne samo ulazak u prevodilačku laboratoriju profesora Sibinovića, ne samo usredsređivanje na formalne prevodilačke aspekte, već i na bitna pitanja tzv. pesničkog postupka. Suočen sa determinisanim poretkom koji proizilazi iz originala i prevoda, a u nemogućnosti da do kraja prevod prilagodi vlastitom dominantnom emotivnom načelu, kako to pesnici čine pišući svoje pesme, Sibinović je kao prevodilac uvek, kako bi pesnik rekao, tamo „gde se misao rve“, udaljen od sebe da bi se približio drugome. On zalazi u tuđe disanje natčulnom snagom kakvom raspolažu retki prevodioci.\nGonjen stvaralačkim nemirom ponekad ne može da odoli sopstvenom pesničkom daru, jer Sibinović je i sam pesnik, pa oštre rubove poezije koju prevodi ponekad zaobli simbolizovanjem i blagim preoblikovanjem pesničkih sadržaja pomoću metafora. On na taj način prevod, u stvari, na osoben način približava originalu. Budući da je želja za samospoznajom izvorni poriv pesnika kao i njihova zapita- nost pred nestvarnostima, neizrecivostima i strastima sveta iza kojih se poput oblaka valjaju onirička viđenja koja oblikuju stavove, odnosno osobenosti, stvarajući tako svoju poetiku u koju prevodilac, ako uđe goloruk, drvenim čekićem kuje žeženo gvožđe. To bazično pitanje prevodilačkog posla Sibinović objašnjava i svojim prevo- dima aktuelizuje, što često može da posluži kao uzor mnogim prevodiocima. Gotovo je bez izuzetka uspevao da u prevodu očuva i prenese dominantan ton pesama. Tako, ako je poezija pesnika organizovana na dramskom načelu stalnog podsticajnog sukoba opozitnih principa, on je to na najbolji način prenosio u svoj prevod. U tome je umetnost kojom se bavi Sibinović i može se razumeti eruptivna, a opet stišana energija prevodioca. To su okolnosti u kojima se dešava njegova saučesnička drama kako na misaonom tako i na emotivnom planu.\nPrevodilac Sibinović je redovno artikulisan sa ukusom zagonetke koju svaka dobra pesma u sebi nosi. Poetsko traganje za smislom najteže je prevesti. Naravno, ovde smisao, pošto je reč o poeziji, nije u prvom planu. Na primer, ako je ljubavna pesma to nije stas niti senzualne usne dragane, već hemija koja zaiskri u očima, koju treba uloviti i kao središte metaforičkog rasprskavanja preneti u prevod. U takvim situacijama Sibinović je neponovljiv saučesnik u stvaranju pesme. Tako se, u stvari, rađaju njegovi poznati prepevi.\nOn ne priznaje spekulativna i isprazna iskustva, zato je i sklon strogim ocenama. Sibinović ne citira slučajno Nabokova koji je svojevremeno napisao da „svaka fusnota u prevodu književnog dela nije ništa drugo do svedočanstvo prevodiočevog poraza“. Uostalom, svaki umetnik je takav: sumnja u svoje delo i često pati zbog toga. Sibinovićevi prevodi izazivaju kod njega, može se zaključiti, ista osećanja. Pesnik je u stalnom očajničkom nastojanju da se izdigne i oplemeni, pretvori u fantazmogoričnu sliku svega čega se dotakne.\nPrevodilac Sibinović upravo ono što je za mnoge prevodioce neuhvatljivo dovodi u održivu i prihvatljivu celinu bez nabora i neravnina sa ritmičkim i refleksivnim ekvivalentom. Osim idejnog i tematskog on najčešće uspeva da u prevodu očuva i stilsko-izražajni plan. U opserviranju antonimičnih odnosa stvarnog i onostranog koji se u poeziji prepliću i ne isključuju, Sibinović ulazi u biće pesme preko raznorodnih formalnih rešenja i prevodilačkih postupaka. Knjiga Množenje svetova izaziva interesovanje kod čitalačke publike jer i sam naslov ima svoju metaforičku zagonetnost, o tekstu i da ne govorimo. Danas živimo u teškim i čudnim vremenima pa nije slučajno što se i ovi redovi nalaze u Sibinovićevoj knjizi: Nedavno sam, vraćajući se kući, u trolejbusu radoznalo listao podebelu knjigu pesama koju sam pre petnaestak minuta dobio na poklon od autora. Iznenada osetih da me uporno gleda mlađi punačak gospodin koji sedi kraj mene. On uhvati moj pogled i uz osmeh izvinjenja iznenadi me delikatnim pitanjem: „Vidim da ste ozbiljan čovek, recite mi, molim vas, kako možete da čitate pesme?“ Nespreman za takav razgovor na ovom mestu našalih se: „Moram pošto mi je to profesionalna deformacija.“ Utom trolejbus se zaustavi. Moj sused me, uz učtiv, možda malo i uz podrugljiv smešak, pozdravi i siđe. Nisam se baš lepo osećao. Ali uteši me kad videh da je sišao na stanici kod Gradske bolnice. Sigurno mu nešto fali. Doduše oduvek je bilo pametnih i načitanih ljudi koji nemaju sluha za poeziju. Možda je sada ta kategorija čitalaca samo, zbog nečega, postala glasnija?\nMutno vreme ima svoje paradokse. Ovo što tišti Sibinovića u eri rigidnog neoliberalnog koncepta društva gde je sve roba pa i knjige, u eri opšte komercijalizacije, gde je u osnovu sistemskih vrednosti ugrađena i „manipulacija svešću“ kako bi rekao Sergej Kara Murza. Knjižare nam sve više liče na prodavnice kuvara i ljubića sa čijih se korica trijumfalno smeše razgolićene TV voditeljke i starlete. Svejedno, Sibinović navodi 20 i više imena značajnih ruskih pisaca koji su u ovom periodu prevedeni i objavljeni kod nas. Međutim, teško je naći knjižaru u Beogradu sa nekom od tih knjiga u izlogu. Onako kako je proterana ćirilica iz našeg vidokruga, slična je sudbina i sa poezijom. I za jedno i za drugo krivi smo sami. U Sibinovićevoj knjizi poezija nije samo refleksija, samo muzika, nije samo filosofija, psihologizovana slika, još manje impuls koji dolazi iz dubina folklornog nasleđa, kao što nije samo ovozemaljski ili astralni milje. Poezija je uvek nešto više sa čime se prevodilac hvata u koštac. U stvari, ako sam prevodilac ne oseća isto što i pesnik, odnosno preko prevoda ne traga za vlastitim unutarnjim pomirenjem, onda će i njegov prevod biti sterilan. To je onaj duboki nemir za čije savladavanje pomaže dobro poznavanje poetike. Bez poznavanja ornamentike, folklora, legendi, mitova, religije, pa i sameravanja dubljih konotacija civilizacijskih svetova, teško je tumačiti preplitanja koja literaturu čine onim što ona jeste.\nSmisleno je pitanje kako prevoditi nešto ako se sama bit stvaralačke laboratorije pesnika do kraja ne razume? Grubo narušavanje poetskih principa pesnika: uvođenje kontrapunkta tamo gde ga nema, izopačavanje slike, uvođenja ili brisanja metrike i sl. razlikuje loš od Sibinovićevog prevoda. On je shvatio da oslobođena metafora ima svoju tajnu koja se da odgonetnuti tek ako se uhvati trenutak njenog oslobađanja, odnosno sameri sa neizrecivošću koja čini poeziju onim što ona jeste. Za tako nešto potrebno je više od knjiškog poznavanja problema, potreban je talenat. Kada je u pitanju prevodilačka umetnost profesora Miodraga Sibinovića pokazalo se da je imao i jedno i drugo.\nVukašin Kostić, Univerzitet u Nišu\nPreuzeto iz godišnjaka, Slavistika (Beograd), knj. XX (2016), 737–739.


Tanjug 29. novembra 2021. 11:41\nBEOGRAD – Narodna skupština usvojila je izmene i dopune Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju, kojima je predviđeno uvođenje dugoočekivane elektronske platforme eAgrar, saopštio je NALED.\nDosadašnja praksa registracije nalagala je poljoprivrednicima da dostave više od 90 podataka u 10 različitih dokumenata, od čega je 70% informacija bilo suvišno, poput dokaza o vlasništvu zemljišta ili nad životinjama, jer već postoje u bazama različitih državnih organa. Osim što je bilo neophodno da za ovaj postupak izdvoje gotovo pet sati, poljoprivrednici su svaki put morali da plate i takse za razne izvode i potvrde, što ih je godišnje ukupno koštalo oko dva miliona evra. Zato pozdravljamo odluku Vlade da se ovaj postupak skrati, a podaci iz preko 20 javnih registara uvežu i učine dostupnim i vidljivim na jednom mestu svima, kaže izvršna direktorka NALED-a Violeta Jovanović.


SITUACIJA U PANČEVU STABILNA: Visok stepen mobilnosti svih gradskih službi - JUZNIBANAT.RS\nSITUACIJA U PANČEVU STABILNA: Visok stepen mobilnosti svih gradskih službi\nGradonačelnik grada Pančeva Saša Pavlov opdržao je u danas, u svom kabinetu sastanak sa Gradskim štabom za vanredne situacije grada Pančeva i direktorima javnih...\nGradonačelnik grada Pančeva Saša Pavlov opdržao je u danas, u svom kabinetu sastanak sa Gradskim štabom za vanredne situacije grada Pančeva i direktorima javnih i javno-komunalnih preduzeća, zamenikom gradonačelnika Predragom Živkovićem i članom Gradskog veća za stambeno-komunalne poslove i saobraćaj Aleksandrom Stevanovićem.\nNakon izveštaja javnih i javno-komunalnih preduzeća, utvrđeno je da je situacija pod kontrolom i da je funkcionisanje javno-komunalnog sistema i pružanje komunalnih usluga stabilno. Svi subjekti su angažovani i nalaze se u pripravnosti u slučaju potrebe, nadležne ekipe i neophodna mehanizacija su na terenu i preduzimaju sve neophodne mere radi sprečavanja i saniranja eventualnih problema.\nU punktu Zimske službe, 24 časa dnevno, angažovani su utovarivač soli i agregata – „ULT“ i vozač utovarivača.\nJKP „Zelenilo“ Pančevo: Čišćenje je počelo jutros u 02.00 časa. Očišćen je sneg na Zelenoj pijaci, parking ispred Zelene pijace, Buvljak, groblja, Narodna bašta i Barutana. Angažovano je 40 ljudi, 3 mašine i jedan mali kamion.\nU naseljenim mestima se čiste ulice, parkinzi, platoi ispred objekata od značaja za funkcionisanje naseljenog mesta i staze na grobljima.\nNema problema u snabdevanju građana vodom za piće i ostalim životnim namirnicama.


Gračanica pozdravila šampione - Zvezda nemilosrdna! - Sportske.net\nGračanica pozdravila šampione - Zvezda nemilosrdna!\nFudbaleri Crvene zvezde pobedili su danas u humanitarnoj utakmici u Gračanici domaći tim sa 9:2 (4:0).\nZvezdini bivši kapiteni uzdanice Srbije''Grof'' realan: ''Teško ćemo i u Ligu Evrope...''I ''Gasprom'' se divi Kataiju, ali Muslinovog poziva nema, pa nema...Može li Zvezda do STOTKE za kraj?Legenda crno-belih ''grmi'' na upravu: ''Šta reći kad je Zvezda na 1000 bodova prednosti?!''\nGolove za Crvenu zvezdu postigli su Srđan Plavšić, Petar Orlandić (2), David Babunski, Miloš Stojanović, Uroš Račić, Nenad Gavrić, Dejan Joveljić i Luka Ilić, a priliku da igra dobio je veliki broj omladinaca.\nUtakmici je prisustvovalo 2.000 gledalaca koji su napravili lepu atmosferu, pevajući klupske pesme i uzvikujući "Srbija, Kosovo i Metohija". Oni su mahali zastavama kluba, a na početku drugog dela meča upalili su baklje i dimne bombe.


Giants - Salvador Dali - (40/50 HPLN): Salvador Dali: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nGiants - Salvador Dali - (40/50 HPLN)\nKarakteristike proizvoda: Giants - Salvador Dali - (40/50 HPLN)\nSalvador Dali - Giants\nOpis proizvoda: Giants - Salvador Dali - (40/50 HPLN)\nReprodukcija dalijeve slike u Hard Plastic ramu dimenzija 40x50 cm. Reprodukcija izvedena vrhunskim tehnikama štampe na specijalnom papiru koji podseća na slikarsko platno. Postojane boje koje ne blede tokom vremena. Slika proizvedena u Holandiji.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 1917\nSifra 1917, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 1917, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Krasić za Sputnjik o „pozivu iz Moskve“ i Srbiji kao posebnoj emociji - Sputnjik Srbija\n20:31 21.03.2021 (osveženo 21:30 21.03.2021) Preuzmite kraći link\nProšle su dve godine otkako je Miloš Krasić „okačio kopačke o klin“, a to je učinio bez prvelike pompe i oproštaja, što je čudno, s obzirom na fantastičnu karijeru koju je imao.\n„Plavokosi Džekson“ iz Mitrovice je preko Vojvodine otišao u CSKA, gde je punih šest sezona bio neuhvatljiv za rivale, naosvajao se trofeja i usledio je transfer u slavni Juventus.\nPut ga je posle toga vodio preko Istanbula do Bastije, a iz poljske Lehije rešio je da kaže zbogom fudbalu i da odmori s porodicom, da nadoknadi sve ono što zbog brojnih obaveza nije mogao.\nTaj odmor „pokvarili“ su ruski mediji, lansirajući vest da se Krasić vraća u Moskvu da bude deo stručnog štaba Ivice Olića, koji se pominje kao potencijalni novi trener.\n„Bio sam prošle nedelje u Moskvi i gledao sam neke dve utamice sa menadžerom koji me je svojevremeno odveo u CSKA, pa su tamošnji mediji verovatno povezali sa Ivicom Olićem... Olić, Rahimić, pa eto onda i Krasića. Iskreno, pročitao sam sve to u ruskim medijima, ali nije bilo poziva. Bar ne još“, ističe Krasić dok u Novom Sadu uživa s porodicom.\nNa direktno pitanje da li bi, da usledi takav poziv, prihvatio da se vrati u Rusiju, Krasić bez ustezanja poručuje:\n„Kako da ne. CSKA je moj klub, najlepše godine sam proveo tamo. Sigurno ako bude bilo kontakta da ću prihvatiti. Čast je da se pored toliko imena i legendi koje su igrale za CSKA neko setio mene. Znam da Olića hoće za trenera, razmatraju tu mogućnost, a ja bih mogao da budem i skaut, jer još nemam trenersku licencu, ali ću poraditi na tome“.\nIznenadilo nas je da Krasić još nije počeo ništa da radi po pitanju trenerske karijere, pa smo zatražili da obrazloži zbog čega je to tako.\n„Uživam s porodicom u Novom Sadu. Odmaram se od svega i nije mi dosadilo. Evo, druga godina otkako sam završio s fudbalom. Od 19. godine sam otišao u inostranstvo i naravno da mi je nedostajalo da budem s mojima. Sigurno da ću uskoro uzeti nečim da se bavim, poradiću na licenci za trenera, samo da prođe ova korona i čitav ovaj haos“.\nFudbalska reprezentacija Srbije će sa Draganom Stojkovićem Piksijem startovati u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo, a Krasić je optimista.\nJasno je da vrlo dobro zna šta očekuje „orlove“ , s obzirom na to da je pod trenerskom palicom Radomira Antića bio deo tima koji se obreo na Mundijalu 2010. godine u Južnoj Africi.\n„Nema veće časti i obaveze od igranja za državni tim. To je neka posebna emocija, poseban naboj. O Piksiju ne treba trošiti reči, legenda fudbala, čovek koji je igrao i radio u velikom broju klubova. Bitno je da bude entuzijazma i da momci budu patriotski nastrojeni. Nadam se dobrim rezultatima, videćemo kako će se odvijati stvari. Ono što ne ide u prilog jeste vreme, malo ga je da se spreme utakmice i sigurno da Piksi nije mađioničar da nas preko noći odvede na Mundijal“, poručuje bivši krilni napadač CSKA.\nNa konkretno pitanje da li veruje da Srbija s Piksijem ima svetlu budućnost i da će biti akter završnog turnira naredne godine u Kataru, Krasić odgovara:\n„Imamo talentovane igrače to nije sporno. Novi selektor mora autoritetom i disciplinom da podigne stvari na viši nivo, da sve puca od entuzijazma. Eto, mi smo to imali kod Antića, osećalo se na svakom koraku povezanost publike i reprezentacije. Nadam se da će tako biti i dolaskom Piksija. Moramo da budemo svim srcem uz reprezentaciju, samo tako može da bude ostvaren cilj i da se ekipa plasira na Svetsko prvenstvo“, poručio je Krasić, poručivši da ne sumnja da će Mitrović oboriti Bobekov rekord od 38 golova.\n„Dečko ima 26 godina i već je postigao toliki broj golova (čitaj: 35) za nacionalni tim. Mitrović je čudo, ne sumnjam da će nadmašiti Bobeka i biti najbolji strelac u istoriji reprezentacije. I Tadić je fantastičan, oni su lideri, a moj omiljeni igrač je Radonjić, podseća me na mene. Brz je i vidi se ta želja, samo da ga zaobiđu povrede i da bude konstantan“, ističe Krasić.\nZa kraj smo ostavili pitanja o Vojvodini i Juventusu, njegovim bivšim timovima. Kako gleda na njihove rezultate ove sezone.\n„Šta reći o Vojvodini kada pored sebe ima Crvenu zvezdu i Partizan koji su u strašnoj formi i samo nižu pobede. Treći su i zaslužuju da se bore za Evropu. Boriće se do kraja, ne za titulu, ali za Kup Srbije koji su osvojili prošle sezone. Moram da pohvalim Lalu, jedan od najboljih mladih trenera, radi sjajan posao i formira igrače. Što se tiče Juventusa, u padu su, to je očigledno. Evo baš su izgubili od Beneventa, pratio sam. Bilo je dosta turbulencije, smenjen je Sari, doveden je Pirlo, koji nije imao nijedan posao pre toga i nije krenulo kako treba. Ali, Juve je veliki klub koji posle dve-tri dobre utakmice može da se vrati na pravi put“, zaključio je razgovor za Sputnjik Miloš Krasić.\nDragan Stojković Piksi, Fudbalska reprezentacija Srbije, Miloš Krasić


ONLAJN KUPOVINA U SRBIJI EKSPLODIRALA: Srbi potrošili 32 milijarde dinara - jedna stvar se ubedljivo najviše kupovala! | Najnovije vesti - Srbija danas\n28.02.2021. • 20:17 Srbija Danas/Mondo\nPrema podacima NBS o transakcijama u tri najznačajnije valute u našoj zemlji - dinarima, evrima i dolarima, primetno je da su onlajn dinarske transakcije "eksplodirale"\n- Tokom 2020. godine je, kao i u poslednjih nekoliko godina, porastao broj transakcija karticama i elektronskim novcem u svrhu internet kupovine robe i usluga, pri čemu je broj transakcija u dinarima, evrima i američkim dolarima povećan za 64,44 odsto. Ako se u obzir uzmu samo transakcije u dinarima, rast je impresivan, imajući u vidu da je u godini za nama izvršeno čak 103,76 odsto transakcija više nego u 2019, a porast vrednosti iznosi 81,46 odsto - navela je Narodna banka Srbije u saopštenju.\nKako su iz Privredne komore Srbije (PKS) rekli, prvo mesto pripalo je odeći, a drugo sportskoj opremi (isključujući sportsku odeću). Sledi elektronika za potrošače i kućni uređaji, kompjuteri, tableti, mobilni telefoni i dodatna oprema, dostava iz restorana, lanaca brze hrane i ketering servisa, nameštaj i oprema za kuću, igračke za decu, štampane knjige, magazini i novine, hrana i piće iz prodavnica ili od dostavljača gotove hrane.\nNBS Narodna Banka Srbije trgovina onlajn kupovina Internet Korona virus onlajn


Breme pred bankrotom, nude mu da čisti wc šolje! - Vijesti.me\nOd nekadašnjeg prvaka svijeta do ivice bankrota, put je koji je prešao Andreas Breme, strijelac pobjedonosnog gola iz penala (desnom nogom, iako je ljevak) za Njemačku protiv Argentine, u finalu Mundijala u Italiji 1990. godine.\nBreme je, naime, u dugovima do guše, kako javlja “Dojče Vele” (ne navodi se kako se našao u toj situaciji), njegov bankovni račun je u minusu za 200 hiljada eura, pa rizikuje da izgubi kuću, koja je pod hipotekom na oko 40 hiljada eura.\nNekadašnji selektor Njemačke Franc Bekenbauer, koji je vodio Bremea i “pancere” do titule prvaka svijeta prije 24 godine, apelovao je da se pomogne 53-godišnjem bivšem lijevom beku Bajerna, Intera, Saragose i Kajzerslauterna.\nPrvi je “pritekao u pomoć” Oliver Štraube, bivši igrač Nirnberga i Hamburgera, čija se firma bavi održavanjem higijene u objektima.\n"Spremni smo da mu ponudimo posao u našem preduzeću. Breme će, tako, uvidjeti kako izgleda čistiti wc šolje i ostalo u toaletima. To će mu pomoći da popravi svoj imidž, da shvati kako ide život", rekao je Štraube.


Počeo Teatar na raskršću\nNiški basista Nenad Vasilić na Konzervatorijumu u Kaliforniji Servisne informacije – radovi javnih preduzeća\nMar 12, 2019 U rubrici: kultURA!, webetext\nTeatar na raskršću – pozorišni festival u niškom Narodnom pozorištu otvorila je predstava Putujuće pozorište Šopalović.\nTeatar na raskršću ujedno je i proslava 132. rođendana niškog Narodnog pozorišta. Pre predstave, publici su se obratili direktor Spasoje Ž. Milovanović, gradonačelnik Niša Darko Bulatović i nekadašnja prvakinja ovog pozorišta Mima Vuković Kurić.\nPutujuće pozorište Šopalović u produkciji niškog Narodnog pozorišta rađeno je po tekstu Ljubomira Simovića, a u režiji Tatjane Mandić Rigonat.\nFestival traje do 19. marta, a sve predstave počinju od 20 sati.\nTeatar na raskršću – glavni program:\n– 12. mart – Narodno pozorište Sombor, Autorski projekat Kokana Mladenovića, po motivima drame Radoslava Zlatana Dorića Kad bi Sombor bio Holivud, režija Kokan Mladenović;\n– 13. mart – “Međunarodni teatarski festival – Scena MESS” Sarajevo, po motivima Anarhije u Bavarskoj R. W. Fassbindera, We are born naked an the rest is…, režija Florian Fischer;\n– 13. mart – Kraljevsko pozorište “Zetski dom” Cetinje, Karl Marks/Dramaturg i adaptacija: Vedrana Božinović, Kapital, režija Andraš Urban;\n– 14. mart – Hrvatsko narodno kazalište u Varaždinu, Sofokle/Dramaturg i adaptacija: Ivan Penović i Ozren Prohić, Filoktet, režija Ozren Prohić;\n– 15. mart – Narodno pozorište u Beogradu, Dušan Kovačević Balkanski špijun, režija Tatjana Mandić Rigonat;\n– 16. mart – “Ivan Radoev” Drama and Puppet Theatre Pleven, Anton Pavlovič Čehov, Višnjik, režija Vasilij Senin;\n– 17. mart – Dramski teatar Skoplje, David Aldridž/Dramaturg: Saška Boškova, Festen, režija Zoja Buzalkovska;\n– 18. mart – Slovensko narodno gledališče Maribor, Ivor Martinović po filmskom scenariju Lukina Viskontija, Enrika Mediolija, Nikole Badaluka, Sumrak bogova, režija Dalibor Matanić;\n– 19. mart – U čast nagrađenih – Ars Moriendi Theatre Group Thessaloniki, Biljana Srbljanović, Sarajevo 1914 – Mali mi je ovaj grob, režija Tanos Nikas.\nU okviru festivala organizovan je i bogat prateći program.\nFestivalski žiri će dodeliti nagrade za najbolju predstavu, režiju, četiri glumačke nagrade, za kostimografsko i scenografsko ostvarenje, za originalnu scensku muziku, za scenski pokret. Kao i specijalnu nagradu Festivala.\nŽiri čine glumica Mia Begović (Zagreb), reditelj i glumac Bogdan Kostea (Rumunija), glumac Enver Petrovci (Priština), glumica Katarina Kocevska (Makedonija) i reditelj i ambasador Crne Gore u Srbije Branislav Mićunović.\nOsim ovih, biće dodeljene i nagrade okruglog stola kritike i novinarskog žirija.


Glioblastom Cure >> rak mozga\nglioblastom jeprimarni rak mozga ( za razliku od sekundarnog raka koji se širi prema mozgu ) . Uzrok je uglavnom nepoznat , iako se u nekim rijetkim slučajevima može biti posljedica izlaganja kemikalijama . Mogućnosti liječenja uključuju operacije , kemoterapije i zračenja , ali općenito se suše glioblastomi se može ukloniti operacije , a zatim se koristi zračenje uništiti bilo koji zaostaje stanice . Kraniotomija\nKirurgija je običnoprva linija liječenja za glioblastomima i ima najviše šanse za uspjeh kod liječenja raka mozga , kao što može dovesti do uklanjanja tumora , akotumor je dostupna i dovoljno malen . Kraniotomija jekirurški postupak u kojemrez je napravio ioperacija odvija kroz otvoren lubanje . To je jedinaopcija za tumore koji se ne nalazi preblizu kritičnim struktura ili neki drugi način nedostupan , a za pacijente koji su uglavnom u dobrom zdravlju . Da bi sepotencijalni lijek ,kraniotomija treba ukloniti cijeli tumor . Međutim , kraniotomija se također može koristiti kao oblik palijativnog liječenja , za ublažavanje simptoma povezanih s glioblastomom uklanjanjem dijela tumora , kada sam tumor je prevelik da se ukloni . Zbog glioblastomi često mikroskopske i upasti puno zdravog tkiva ,operacije općenito treba uslijediti zračenja kako bi biti ljekovito , a samo je ljekovito u rijetkim slučajevima .\nultrazvučni aspiracije jealternativa standardnom postupku kraniotomijom . To uključuje ciljem ultrazvučnih valova na tumor ga rascjepkati . Nakontumor fragmentirano , komadi su isisati iz mozga . Poput kraniotomijom , ultrazvučna aspiracija liječi samo pacijente čiji se rak nije napredovala , pa čak i onda ,naravno, od zračenja obično potrebna nakon operacije . Kemoterapija unaša sistemski ( putem IV koji upravlja lijeka u krvotok ) obično nije uspješna za glioblastom jerkrvno /mozga lijekove za kemoterapiju sprječava prodiranje u mozak . Umjesto toga , kemoterapija se primjenjuje kroz BCNU polimernih pločica koje se ugrađuju kao dio kraniotomija ili ultrazvučni aspiracije . Ove BCNU oblatne su smješteni u mjestu gdje jetumor bio i oslobodili lijekove za kemoterapiju u mozak pokušati uništiti sve stanice raka koje se zadržavaju nakon operacije .\nStereotactic radiosurgery je manje invazivna procedura koja se može koristiti u bolesnika koji ne pokazuju simptome , kao ometajuće rezultat glioblastom . To uključuje usmjeravanje zračenja na određenu putu , obično pomoću gama nož koji djeluje poput skalpela . Svaki pojedinac snop zračenja je slab , ali kada su prikupiti u području tumora , oni mogu uništiti tumor . To se može primijeniti u kombinaciji sa standardnom zračenja . Obično , samo tumori 4 cm ili manje može uspješno liječiti Stereotactic radiosurgery .\nSljedeći članak:Lijekove za glioblastoma multiforme\nPrethodna Članak:Glioblastom Liječenje\nKoji su uzroci koraku 4 neizlječivi rak mozga ?\nRak mozga : završnoj fazi\nBrain Tumor kirurgiju\nMeduloblastom u djece\nLezija na sljepoočnog režnja Effects\nKako liječiti glioma\nProlaktin i tumora hipofize\nReflex Testiranje Simptomi tumora mozga


USVOJENI ZAKONI: Matematičke gimnazije iz Novog Sada i Beograda dobile STATUS institucije od posebnog značaja | Vesti | Espreso\nSkupština Srbije, Foto: Stefan Jokić\nUSVOJENI ZAKONI: Matematičke gimnazije iz Novog Sada i Beograda dobile STATUS institucije od posebnog značaja\nPoslanici su usvojili izmene četiri „prosvetna zakona”\nObjavljeno: 18.02.2019. 11:32h\nSkupština Srbije usvojila je paket „prosvetnih zakona”, kojima se, između ostalog, vraća brojčano ocenjivanje drugog stranog jezika, daje pravo svim studentima osnovnih studija na kreditiranje i pojačava fond za stipendiranje master i specijalističkih studija.\nPoslanici su usvojili izmene četiri „prosvetna zakona” i to o predškolskom vaspitanju i obrazovanju, o osnovnom obrazovanju i vaspitanju, o osnovama sistema i obrazovanja i o učeničkom i studentskom standardu. Prema novim zakonskim rešenjima, između ostalog, Defektološki fakultet će se ubuduće zvati Fakultet za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju sa novim predmetom – metodika nastave za nastavnike koji rade u školama sa decom sa posebnim potrebama.\nUsvojeno je i da beogradska Matematička gimnazija i novosadska gimnazija „Zmaj Jova Jovanović” dobiju status institucija od posebnog značaja. Poslanici su izglasali i po kome se „za studente drugog nivoa studija, master i specijalističkih studija, pojačava fond za dodeljivanje stipendija”, pa će tako oni koji su ostvarili bolji prosek na ovaj način imati pravo da tokom daljeg školovanja ostvare stipendiju.\nUsvojeno je i rešenje kojim je predviđeno da se deficitarna zanimanja pojave kao nešto što bi valjalo stipendirati i u te svrhe postojaće lista koja se godišnje može ustanoviti prema potrebama privrede, koja može da donese novu kategoriju kreditiranja i stipendiranja učenika.\nSkupština je usvojila i izmene Zakona o Srpskoj književnoj zadruzi, kojima je omogućeno da se ova najstarija izdavačka kuća može budžetski finansirati. Poslanici su izabrali 156 sudija koji se prvi put biraju na tu funkciju i ratifikovali više međunarodnih sporazuma među kojima je i Ugovor između Srbije i SAD o izručenju.\nONI SU NAŠ NAJVEĆI PONOS! Srbija osvojila šest medalja na olimpijadi iz matematike\nIzabrano šest članova Nacionalnog saveta za kulturu\nSkupština je od 29 kandidata za članove Nacionalnog saveta za kulturu, koje su kandidovale razne institucije, izabrala njih šest i to četiri na predlog vlade i dva na predlog Srpske akademije nauka i umetnosti.\nNa predlog vlade izabrani su: akademik Dušan Kovačević (139 glasova), Nikola Šuica (138), Đorđe Đurić (140) i Svetislav Božić (140). Na predlog SANU izabrani su: akademik Tibor Varadi (136) i dopisni član SANU Miodrag Marković (137).\nMatematička gimnazijaGimnazija „Zmaj Jova Jovanović”StatusInstitucijaSkupština SrbijeObrazovanje\nNEKI MINISTRI NE ZASLUŽUJU NI KAFU DA POPIJU U NEMANJINOJ! Palma je najstrašnije NAPAO bahate ljude u VLADI SRBIJE\nPRODAVAC KNJIGA UDARIO INSPEKTORA, A ONDA JE KRENUO HAOS ISPRED SKUPŠTINE! Ovako je izgledalo hapšenje (VIDEO)\nPLAMEN LJUBAVI JE GOREO, ALI ONDA JE ONA OTIŠLA NA PUTOVANJE: Posle toga više NIŠTA nije bilo isto!


Tramp ili Bajden - Amerikanci biraju predsjednika | Trebinje Live\nTramp ili Bajden - Amerikanci biraju predsjednika\nIzbori, čiji ishod s nestrpljenjem iščekuje cijela planeta, jer će trasirati put ne samo Amerike u naredne četiri godine, već i uticati na buduća svjetska dešavanja, već sada ulaze u istoriju, jer je rekordnih više od 95 miliona Amerikanaca iskoristilo pravo da glasa ranije, lično ili poštom, što je oko 40 odsto upisanih u birački spisak.\nOvoliki odziv na ranom glasanju, promjena je bez presedana, izazvana prije svega zabrinutošću zbog širenja virusa korona i zainteresovanošću građana za izbore.\nVećina Amerikanaca glasa za predsjednika i Kongres, ali na glasačkim listićima naći će se i imena kandidata za lokalne izbore, tako da listići neće biti isti u svim mjestima, mada će na svima stajati imena Bajdena i Trampa.\nPobjednik američkih predsjedničkih izbora odlučuje se kroz kompleksan sistem u dva koraka, gdje poslije glasanja na nivou država slijedi drugo glasanje, u tijelu koje se zove Elektorski koledž.\nPojedinačnim državama pripada određeni broj "elektora", na osnovu broja stanovnika, a elektori podržavaju pobjednika direktnog glasanja, koji se proglasi pošto se prebroje svi glasovi.\nIzborni proces dug četiri mjeseca rezultat je kompromisa među "osnivačima nacije", koji nisu bili uvjereni da se glasačima može povjeriti da izaberu pravog lidera, a nisu htjeli da daju isključivo Kongresu pravo da bira.\nPosljednju godinu Trampovog mandata, ali i kampanju tokom koje se i on sam zarazio Kovidom-19, umjesto uobičajenih političkih i društvenih tema obilježila je pandemija koja je izazivala zdravstvenu, ali i ekonomsku krizu i u kojoj je bez posla ostalo više desetina miliona Amerikanaca.\nElektorski sistem gdje "pobjednik odnosi sve" naveo je kandidate da vode jaču kampanju u državama u kojima pobjeda, sa stanovišta matematike, lakše otvara put ka Bijeloj kući, objašnjava Glas Amerike.\nKandidati su najintenzivniju kampanju vodili i u takozvanim presudnim ili neopredijeljenim državama - u kojima je ishod izbora još neizvjestan, kao što su Arizona, Florida, Mičigen, Severna Karolina, Pensilvanija i Viskonsin.\nPolitikolozi i stručnjaci za izborno pravo razmatraju različite scenarije s kojima bi nacija mogla da se suoči na dan izbora i u nedjeljama koje slijede - od jasne pobjede jednog kandidata, do neriješene pravne bitke zbog koje bi ishod mogao da ostane neizvjestan sve do januara, kada novi Kongres treba da potvrdi konačan rezultat izbora.\nEksperti kažu da je odlučivanje pobjednika ovih izbora posebno neizvjesno zbog do sada nezabilježenog nivoa glasanja poštom.\nZbog različitih zakona u pojedinačnim državama o tome kada i kako se broje glasovi poštom, konačni rezultati u tim državama bi mogli da budu poznati više dana ili čak nedjelja poslije izbora.\nPostoji i "košmarni scenario", kaže politikolog Vilijam Golston iz neprofitnog instituta Brukings za Glas Amerike, a to je da bi tijesni izbori sa spornim ishodom mogli da "cijelu zemlju bace u haos, u izrazito negativnim okolnostima".\nPredsjednik Tramp sumnja da će masovno glasanje poštom dovesti do netačnog izbornog rezultata i više puta je odbio da se unaprijed obaveže na miran prenos vlasti u slučaju da izgubi.\nBajden je pak rekao da će prihvatiti izborne rezultate, pod uslovom da se glasovi pošteno prebroje.\nIzmeđu Izbornog dana i brojanja glasova elektora u Kongresu 6. januara postoji nekoliko ključnih datuma.\nPrvi je 8. decembar kada savezne države dostavljaju Nacionalnom arhivu SAD verifikovane liste svojih elektora. Elektorski koledž se sastaje 14. decembra da bi glasanjem ozvaničio ko će biti sljedeći predsjednik Amerike.\nKandidat mora da osvoji 270 glasova od ukupno 538 da bi proglasio pobjedu. Postoji mogućnost, mada malo vjerovatna da izbori završe bez pobjednika i pošto se prebroje elektorski glasovi.\nUkoliko oba kandidata dobiju 269 glasova, odluku o pobjedniku donosi Predstavnički dom. Međutim, umjesto glasanja na kojem svih 435 članova glasaju pojedinačno, delegacije svake države glasaju kao cjelina, što znači da će dominantna partija u svakoj državi kontrolisati njene glasove.\nAko dođe do takvog rezultata, oko 600.000 stanovnika Vajominga imalo bi jednak uticaj na ishod izbora kao 40 miliona stanovnika Kalifornije.\nI konačno, još jedna komplikacija u cijelom sistemu je mogućnost da se neki od elektora poslatih da glasaju za predsjednika 14. decembra pokažu kao "nevjerni", što se retko dešavalo.\nCijeli izborni proces završava se inauguracijom predsjednika i potpredsjednika SAD 20. januara 2021. godine.\nTagovi: SAD Donald Tramp Dzo Bajden\nTramp: Stojim iza obećanja o prekidu "beskrajnih ratova" Amerike


Press Online :: Pozorište :: Kraj sezone i beogradska premijera predstave ,,Preljubnici" / print=true\n29. 06. 2017. - Autor: Pressonline\nKraj sezone i beogradska premijera predstave ,,Preljubnici"\nKraj sezone u Akademiji 28 obeležiće hit komedija „Drž’, ne daj!“ i beogradska premijera predstave „Preljubnici“.\nNeke od predstava već sada su obezbedile svoj termin u okviru redovnog repertoara Scene Akademije 28 za oktobar 2017.


Skoro 350 hiljada umrlih u pandemiji | Starmo\nNaslovnica Život Skoro 350 hiljada umrlih u pandemiji\nSkoro 350 hiljada umrlih u pandemiji\nPariz — U pandemiji novog korona virusa umrlo je najmanje 342.295 ljudi u svijetu od kada se pojavila u decembru u Kini, javlja AFP novi bilans na osnovu zvaničnih podataka do danas u 13.00 po srednjeevropskom vremenu.\nSAD koje su zabijležile prvi slučaj vezan za korona virus početkom februara su najteže pogođena zemlja po broju umrlih i zaraženih sa 97.087 umrlih i 1.622.670 inficiranih. Najmanje 361.239 osoba se smatra izliječenim.\nKina, bez Hongkonga i Makaa, gdje je epidemija počela krajem decembra zvanično je zabilježila ukupno 82.974 zaraženih, sa tri nova slučaja između subote i nedjelje, i 4.638 umrlih. Izliječila se 78.261 osoba.\nFrance presse svakodnevno pravi bilans na osnovu državnih podataka zemalja svijeta i informacija Svjetske zdravstvene, prenose federalna.ba i Beta.


Višković: Cijena struje povoljnija nego u FBiH – Energetika.ba\nVišković: Cijena struje povoljnija nego u FBiH\nVišković je istakao da je cijena električne energije u Srpskoj mnogo povoljnija nego u Federaciji BiH (FBiH). Premijer Republike Srpske Radovan Viš\nVišković je istakao da je cijena električne energije u Srpskoj mnogo povoljnija nego u Federaciji BiH (FBiH).\nBroj zaposlenih u Republici Srpskoj je rastao u vremenu pandemije virusa korona za šta je iz republičkog budžeta prošle godine izdvojeno 218 miliona KM. Od marta prošle do aprila ove godine privrednicima koji se bave prevozom putnika plaćamo poreze i doprinose, rekao je Višković u Narodnoj skupštini Republike Srpske.\nOn je istakao da je cijena električne energije u Srpskoj mnogo povoljnija nego u Federaciji BiH (FBiH).\n– Zbirne stope poreza i doprinosa u Srpskoj su povoljnije u odnosu na zemlje okruženja. Kod nas je 32,8 zbirna stopa i nemamo porez na dividendu, dok je to u Srbiji 35,6, a porez na dividendu 15 odsto – dodao je Višković i podsjetio da su Zakonom o podsticajima povećane plate u realnom sektoru, a nekoliko desetina miliona KM je vraćeno privrednim subjektima.\n– Garantni fond je imao izuzetne rezultate. Nadam se da ćemo proširiti njegov finansijski okvir koji iznosi 234 miliona KM. Do danas je potrošeno 180 miliona KM, odnosno izdato garancija realnom sektoru, pa zar to nije vrsta pomoći – naveo je Višković.\nOn je ponovio da će bruto domaći proizvod (BDP) Republike Srpske u prvom kvartalu ove godine rasti 2,1 odsto i da nisu uporedivi BDP Srpske i FBiH zbog ustavnog uređenja BiH.\n– Zaduženje Srpske na Londonskoj berzi je ukalkulisano u BDP zaključno sa 31. decembrom prošle godine. Kada je riječ o poskupljenju goriva mislim da nije vrijeme za tako nešto – rekao je Višković.\nNovosti 1561 Radovan Višković 7


Tom Henks vozi peglicu\nProslavljeni holivudski glumac poznat je po ležernom ponašanju, koji odstupa iz okvira života glamura i crvenog tepiha. U prilog tome govori i činjenica da se odlučio da njegov novi automobil bude, ni manje ni više, nego peglica.\n01-11-2016 | 15:33 | Autor/Izvor: Naxi media\nNaime, Oskarovac je tokom snimanja filma "Inferno" koji se trenutno daje u domaćim bioskopima, u mađarskoj prestonici dobio dva automobila – jednu "peglicu" i jedan "topolino", prenosi RTS.\nSvoju radost podelio je putem društvene mreže Instagram, gde se fotografisao sa oba automobila.\nФотографија корисника Tom Hanks (@tomhanks) дана 29. Окт 2016. у 8:15 PDT\nФотографија корисника Tom Hanks (@tomhanks) дана 29. Окт 2016. у 12:00 PDT\nTagovi: zvezde tom henks inferno


Partizan pobedio na gostovanju Astanu – 2:1 drugom kolu Lige Evrope - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Partizan pobedio na gostovanju Astanu – 2:1 drugom kolu Lige Evrope\nPartizan pobedio na gostovanju Astanu – 2:1 drugom kolu Lige Evrope\nPartizan se dalekog puta u glavni grad Kazahstana Nur-Sultan vraća sa sva tri boda.\n1Piše: V. Ž. 03. oktobra 2019. 18.49\nFoto: BETA/FK PARTIZAN/ Miroslav Todorovic/DS)\nCrno-beli su golovima Umara Sadika nadigrali u drugom kolu Grupe L Lige Evrope Astanu – 2:1. Iako je srpski klub skoro ceo meč držao sve konce igre u svojim rukama, utisak je jedino pokvario olako primljeni gol pred sam kraj meča.\nPartizan je od starta odlučio da napadne Astanu, o čemu najbolje svedoči i to da se trener Savo Milošević odlučio da od prvog minuta na teren pošalje Sumu umesto Šćekića.\nUprkos inicijativi, crno-beli nisu uspevali da naprave pravu šansu sve do 20 minuta kada je Urošević iskosa sa oko 17 metara dobro šutirao, ali je golman Astane Erić uspeo da ukroti tu loptu. Domaći tim odlučio je da svesno prepusti sredinu, čekajući na svoje šansu iz kontra napada. Postavka bloka domaćih na oko 20 metara od gola nikako nije odgovarala Partizanu čije su se sve akcije završavale ispred kaznenog prostora.\nNa kraju je i gol za crno-bele pao više kao plod sreće i sticaja okolnosti, umesto kao epilog izgrađene akcije. Golman Astane je u 29. minutu boksovao loptu posle kornera, ona se odbila do Pavlovića koji je na nju naleto na sve snage, ali je pogodio jednog od igrača domaćih, a odbitak je u kazneni prostor pokupio Sadik koji je zatresao mrežu (1:0).\nMogao je osvajač Kupa Srbije da do kraja poluvremena duplira rezultat, ali je izgleda Sadiku posle gola samopouzdanje toliko poraslo da je u gol prilici preterao sa driblanjem umesto da doda loptu slobodnom Tošiću koji je imao samo golmana ispred sebe.\nNastavio je gostujući tim u istom tempu drugo poluvreme, u kome je zbog toga što je Astana morala da se otvori imao više prostora u napadu. Erić je svoj gol spasao i posle dobrog šuta Tošića sa manje od deset metara, posle lepe akcije u kojoj mu je Suma dodao loptu. Naterao je Erića napadač crno-belih Sadik i u 60. minutu da vadi loptu iz svoje mreže, međutim, sudija je s pravom poništio taj pogodak zbog ofsajda.\nOno što je propustio tada, ispravio je Sadik u 73. minutu kada je postigao regularan gol (2:0). Nigerijski napadač je do kraja još jednom tresao mrežu Astane, ali je i taj gol poništen.\nMogao je do kraja da Sadik postigne i još poneki gol, ali je Erić ipak u tim situacijama jedan na jedan bio bolji. Silne promašaje kaznio je u 86. minutu Sigurjonson (2:1), ali to je bilo sve što je Astana uspela da uradi na ovoj utakmici.\nCrno-beli su ovom pobedom napravili važan korak da osvajanju jednog od prva dva mesta. Ujedno su napravili i odličnu uvertiru pred gostovanje Mančester junajteda u Beogradu 24. oktobra.\nFK Partizan, Fudbal, liga evrope\nPartizan pobedio Voždovac u gostima\nZvezda i Partizan odigrali bez golova\n04. oktobra 2019. u 08.43\nNemaju pojima ni jedni ni drugi. Nekada se bolje igralo u zonskim beogradsim ligama.


Čestitka premijera ZDK Ganića i predsjedavajućeg Skupštine ZDK Huskića povodom Dana nezavisnosti BiH | Visoko.co.ba\nČestitka premijera ZDK Ganića i predsjedavajućeg Skupštine ZDK Huskića povodom Dana nezavisnosti BiH\nPremijer Mirza Ganić i predsjedavajući Skupštine Zeničko-dobojskog kantona Ćazim Huskić uputili su čestitku svim građanima Bosne i Hercegovine, a posebno građanima ovog kantona, povodom 1. marta – Dana nezavisnosti BiH.\nDan nezavisnosti je praznik koji spaja sve građanke i građane Bosne i Hercegovine koji su se 1992. godine jasno opredijelili za suverenu i nezavisnu zemlju, državu ravnopravnih građana i naroda koji u njoj žive. Nezavisnost je plaćena životima i zdravljem mnogih patriota koji su ustali u odbranu jedine nam domovine od brutalne agresije, pa stoga najvećim sinovima na ovaj praznik odajemo posebnu počast.\nU inat destruktivnim snagama, Bosna i Hercegovina je opstala a obaveza svih nas je da domovinu čuvamo i dajemo doprinos njenoj izgradnji. Naša budućnost je integracija u savremenu Evropu, a ulazak u Evropsku uniju i NATO će biti najbolja potvrda da smo u tome uspjeli. To će građanima donijeti bolji život i perspektivu, a našoj domovini veću bezbjednost i stabilniju budućnost.\nIstaknimo zastave na jarbole i budimo ponosni što imamo domovinu Bosnu i Hercegovinu.\nVisoko.co.ba/Vlada i Skupština ZDK\nIZVORVisoko.co.ba/Vlada i Skupština ZDK\nČlanak prijeGimnazija “Visoko” povodom Dana nezavisnosti BiH nagradila 3 učenika za najbolje radove\nSljedeći članakUsvojena informacija o poduzetim aktivnostima u vezi s koronavirusom


Show all available 3 items from Hadzimanov, Vasil Band\nShow all available 61 items from Radio Televizija Srbije\nPrice: EUR 6.77 (incl. VAT) plus shipping cost\nCat. Nr.: CD 413582\nHadzimanov, Vasil Band - Kafanki - CD 2003 Radio Televizija Srbije\nHadzimanov, Vasil Band - Zivota mi - CD 2009 Radio Televizija Srbije\nDZENTLMENI - Retrologija - CD 196? - 70 RTS\nEMOCIONALNO OBEZBEDJENJE - Drzava ljubavi i poverenja - CD 2001 Radio Televizija\nRISTOVSKI, LAZA - Vojnicki dani & Roses for a general - CD 1984 & 1984? Radio Te


Niška televizija » Antistres program za osmake (VIDEO)\nAntistres program za osmake (VIDEO)\nObjavljeno 15.06.2014. 17:12\nDanašnji dan, kao i naredna tri za većinu osmaka biće i više nego stresni. O tome su, međutim, na vreme razmišljali u Osnovnoj školi „Sveti Sava“, gde su đaci završnog razreda prošli kroz antistres program, putem kojeg su naučili kako da se izbore sa tenzijom koja ih čeka uoči i tokom samog polaganja maturskog ispita.\nNa inicijativu osmaka i njihovih roditelja, u Osnovnoj školi „Sveti Sava“ sproveden je antistres program, koji će đacima pomoći da se lakše izbore sa tenzijom oko polaganja male mature. Učenicima drugih škola koji nisu prošli kroz pomenutu obuku savetuje se da veče uoči polaganja provedu u tišini. Bez muzike ili računara i da vizualizuju sam čin polaganja maturskog ispita.\nUčenice koje su prošle kroz antistres program kažu da se osećaju samopouzdanije i da će primeniti savete koje sau dobile na obuci.\nU stresnim situacijama često zaboravimo da pravilno dišemo, što je velika greška. Takođe, negativne misli moramo zameniti pozitivnim, jer strah neretko blokira i dobre đake, pa pod tenzijom ne pokažu koliko su, zapravo, naučili.\nAndrejević: Nema razloga za ispitivanje zakonitosti odluke Skupštine Grada (VIDEO)


Sviranje s lakoćom\nOd 27. do 30. juna u Beogradu će biti održan prvi „Oboa fest” i predstavljen koncept „Svirati s lakoćom”, a naš grad će ugostiti strane izvođače, kao i najpoznatije proizvođače oboe. Dvodnevni kurs za studente održaće Lajoš Lenčeš, solo oboista Radio orkestra iz Štutgarta, i to u muzičkoj školi „Vladimir Đorđević” (Vatroslava Jagića 5) gde će 28. juna biti otvorena izložba instrumenata „Marigaux”, vodećeg svetskog graditelja oboe iz Pariza. Kompanija „Hangzerklinika” iz Budimpešte obezbediće popravku instrumenata učesnika festivala, pošto za to ne postoji radionica kod nas, a nemačka firma „Reeds 'n' Stuff” izložiće mašine za pravljenje piskova, i održati radionicu za njihovo pravljenje. Završni koncert polaznika kursa prof. Lenčeša „Deca deci” biće izveden za romsku decu iz Svratišta,\nPotraga za dostojanstvom u životu\nLjudi se plaše onoga što je strano i što ne razumeju i ovaj strah od nepoznatog je nešto sa čim smo se igrali prilikom pisanja scenarija – izjavio je još jesenas za „Politiku” danski reditelj iranskog porekla Milad Alami, koji je zajedno sa Ingeborg Topse napisao priču pobedničkog filma „Šarmer”. Ovim filmom Alami je kao reditelj debitovao u formi dugometražnog igranog filma (inače je autor nekoliko nagrađivanih kratkih i dokumentarnih filmova), nametnuvši se internacionalnoj filmskoj sceni na 65. San Sebastijan festivalu odakle je, zahvaljujući nagradi Fedeore, i stigla preporuka za Glavni takmičarski program 46. Festa, čiji je i pobednik. Alamijev „Šarmer”\n03.03.2018 u 20:02\nDanskom „Šarmeru” – „Beogradski pobednik”\nDanski film „Šarmer” Milada Alamija, reditelja iranskog porekla, osvojio je „Beogradskog pobednika” kao najbolji film međunarodnog glavnog programa, prema odluci žirija kojim je predsedavao Milčo Mančevski, a ovom filmu je pripala i nagrada za najbolji scenario, koji je Alami pisao zajedno sa Ingeborg Topse. U obrazloženju ovih nagrada žiri je naveo da je „Šarmer” (Nagrada „Fedeore” na festivalu u San Sebastijanu) film „koji je kroz uverljivu priču i složenog glavnog lika harmonizovao sve aspekte filmske estetike”, a da se scenario ovog filma odlikuje „uverljivim situacijama, neočekivanim preokretima i precizno izraženom psihologijom glavnog lika”. „Pri” žirija\nSloboda je tamo gde je mama\nPolitikina nagrada „Milutin Čolić”, koja nosi ime po dugogodišnjem kritičaru našeg lista i osnivaču Festa, pripala je Kosti Ristiću za film „Banditi u potrazi za mamom”. Jednoglasnu odluku doneo je žiri u sastavu: Goran Paskaljević, reditelj, Dubravka Lakić, filmski kritičar „Politike” i Bojan Vuletić, reditelj. – Mnogo mi je draga „Politikina” nagrada. „Politika” se čita u mojoj kući i njena uloga je važna u izgradnji našeg modernog društva. Takođe, Fest je za mene uvek bio praznik u čije vreme sam tražio opravdane izostanke iz škole – kaže za naš list Kosta Ristić (1990, Kragujevac). Njegova socijalna drama o odrastanju prati trojicu braće i sestru iz romske\n„Politikina” nagrada „Milutin Čolić” Kosti Ristiću\n46. FEST Mladi scenarista i reditelj Kosta Ristić, autor debitantskog dugometražnog igranog filma „Banditi u potrazi za mamom“, jednoglasnom odlukom žirija u čijem su radu učestvovali reditelji Goran Paskaljević i Bojan Vuletić, i filmski kritičar – potpisnica ovih redova, osvojio je „Politikinu“ nagradu „Milutin Čolić“ za najbolji srpski film na 46. Festu. Njegov fini mali film dokumentarno-igrane strukture, negde na tragu filmova Želimira Žilnika, na spontan a ubedljiv način priča priču sa direktnom vezom sa našom stvarnošću. Priču čiji su junaci napuštena i odbačena romska deca sa beogradskih ulica, od čijeg prisustva često okrećemo glavu. U obrazloženju\nFilmska Evropa palih anđela\n46. FEST Zahvaljujući programu „Fokus Evropa” na beogradski Fest se ponovo vraća stari znanac – grčki reditelj, scenarista i producent Vasilis Mazomenos. Na Festu 1996. i 1997. godine prikazivani su njegovi prvi filmovi (oba animirano-eksperimentalni), a on sam, u nedavnom razgovoru za „Politiku“, ovim povodom je izjavio: „Vi niste ni svesni koliko ste mi prikazivanjem filmova na Festu pomogli i to baš tokom tih ratnih godina koje su za vas bile veoma teške. Srbi su me kao autora otkrili i učinili da postanem međunarodno priznat. Srbija zato nije za mene samo bliska zemlja, ja je osećam i volim kao svoju drugu kuću...”. Mazomenos, autor animiranih,\nTragična sudbina porodice Botorić\nDokumentarni film „Botorići” o porodici Svetozara Botorića (1857–1916), koji je prešao put od siromašnog kelnera do vlasnika bakalske radnje i kafane, zakupca a potom i vlasnika hotela „Pariz” na Terazijama, predstavlja svedočanstvo o iskušenjima i stradanjima jedne srpske porodice u 20. veku. Botorić u svom hotelu otvara 1908. „Grand bioskop pozorište”, iznajmljuje salu putujućim kinematografima i ličnim zalaganjem 1911. postaje zastupnik čuvene francuske firme „Braća Pate” na Balkanu. Stiče ekskluzivno pravo na prikazivanje njihovih filmova i prodaju projekcionih aparata. Ulaže i sopstvena sredstva u snimanje filmova i za kratko vreme (1911–1914)\nIgra, forma i čovek\nDa li u svom novom filmu „Agape” hrvatski reditelj Branko Šmit govori o homofobiji ili pedofiliji? Ovo pitanje postavljeno je na prošlogodišnjem Pulskom festivalu na kojem je film imao svetsku premijeru, a sa ovim pitanjem suočiće se večeras i Festova publika u Sava centru. Najtačniji odgovor na ovo pitanje mogao bi da glasi – sve zavisi iz kog ugla gledalac posmatra stvari i u čemu se, eventualno, više prepoznaje. U svakom slučaju Šmitov film čiji naslov sugeriše simbol univerzalne (hrišćanske) ljubavi dostupne svima, jeste jedna fino (neuvredljivo) plasirana provokacija. I spram katoličke crkve, čije sveštenike sve češće optužuju za pedofiliju i spram hrvatskog\nŠarena i različita filmska scena\nPrvi vikend beogradskog Festa doneo je na glavnu festivalsku scenu (Sava centar) jake „igrače“, filmove koji su poput „3 bilborda...“, „Lady Bird“ (bubamara), „Kvadrata“ ili „Skrivene ljubavi“ osvojili nominacije za ovogodišnjeg Oskara. Na toj glavnoj sceni viđen je i prvi od pet domaćih filmova koji se ove godine takmiče u selekciji Srpski film. Sa filmom „Ederlezi rajzing“ („Ederlesi Rising“), uzbudljivom naučnofantastičnom pričom čija se radnja događa u svemiru u bliskoj budućnosti, u formi dugometražnog igranog filma debituje reditelj Lazar Bodroža (1983), koji je do sada već snimio jedan uspešni interaktivni film i jedan nagrađivani kratki film. Scenario za


dvoznak.com: Varberg - Redbergslids (Švedska 1. liga): Loši rezultati s obje strane\nVarberg - Redbergslids (24:28)\nLoši rezultati s obje strane\nOd gostiju se to baš i nije očekivalo, pogotovo poraz u prošlom kolu i ovdje moraju dobiti 'davljenika'\nNišta novo nema kod Varberga koji još čeka na prve bodove u eliti, trenutno su na 0/6 i za njih stvari nikako ne izgledaju dobro.\nNakon što su uvjerljivo potučeni kod starog znanca Helsingborga (samo šest golova u prvom poluvremenu) nisu imali neke ozbiljnije šanse ni protiv kvalitetnog Malma.\nJedna od najjačih ekipa lige već je do odmora riješila puno nedoumica i otišla na 18-13, kasnije izrotirala jer su par dana nakon imali bitan europski susret. Iskoristio je to Varberg pa smanjio zaostatak na pristojnih -3, no nije to bio realan odnos snaga.\nDočekuju sada ekipu koja je daleko od pravog ritma, no svejedno su veliki autsajder s obzirom što (ni)su pokazali do sada.\nZadnju nije igrao Sivertsson, nema informacija o stanju.\nRedbergslidsi su odlično startali, a onda je uslijedila kriza koja je još uvijek aktualna s obzirom da su četiri zaredom bez pobjede.\nNakon tri loš(ij)e domaće partije došlo je gostovanje kod Onneredsa, ekipe koja je slična ovom Varbergu i vjerojatno će se boriti za ostanak, no nisu uspjeli dobiti ni njih.\nVodili su oni većinu susreta, no obrana je opet bila debelo ispod potrebnog nivoa pa su u samoj završnici popustili i dopustili protivniku da okrene rezultat.\nDobra vijest je povratak vratara Krantza koji je ljetos doveden kao prva opcija i zamjena za sjajnog Thulina, imalo je vrlo dobrih 12/39, no niti to nije bilo dosta za pobjedu.\nDanas moraju dobiti, savršena je prilika za izlazak iz krize, a novi poraz značio bi još dublji ponor.


TURSKA POČINJE ISPITIVANJA NA LJUDIMA ZA AUTOHTONU VAKCINU PROTIV COVID-19 | Hayat.ba\nU telefonskom razgovoru sa predsjednikom Recepom Tayyipom Erdoganom, ministar Koca kazao je da će još tri istraživanja na pronalsku vakcine u Turskoj također dostići ovu tačku u sljedećih sedam do deset dana.\nU Turskoj su u posljednja 24 sata potvrđena 1.502 nova slučaja COVID-19, dok se 1.211 pacijenata oporavilo, saopćeno je u subotu iz Ministarstva zdravstva. Ukupan broj slučajeva zaraze koronavorirusom u Turskoj sada iznosi 323.014, a oporavilo se ukupno 283.868 osoba.


Potvrđeni bliski odnosi između BiH i Bugarske - Klix.ba\n20.5.2010. u 18:33\nZamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministar sigurnosti BiH Sadik Ahmetović održao je danas u Sofiji sastanak s ministrom unutrašnjih poslova Republike Bugarske Cvetanom Cvetanovom, saopćeno je iz kabineta ministra Ahmetovića.\nTokom sastanka iskazano je obostrano zadovoljstvo prijateljskim i bliskim odnosima dviju zemalja i dvaju ministarstva.\nRazgovarano je o mogućnostima unapređenja saradnje između dvaju ministarstava u borbi protiv svih oblika kriminala te saradnje u procesu ispunjavanja evropskih standarda u oblasti unutrašnjih poslova.\nMinistar Cvetanov dao je punu podršku Ministarstvu sigurnosti BiH i Bosni i Hercegovini u vezi s ukidanjem viznog režima za njene građane.\nMinistar Ahmetović, koji u Sofiji učestvuje o u radu trećeg sastanka Komiteta ministara Konvencije o policijskoj saradnji u jugoistočnoj Evropi, pozdravio je današnju združenu policijsku akciju koja se po nalogu Tužilaštva BiH provodi u više gradova BiH.\nCilj te akcije je otkrivanje i krivično procesuiranje osoba osumnjičenih za organizirani kriminal, a usmjerena je na otkrivanje i krivično gonjenje osoba osimnjičenih za neovlašten promet opojnih droga i neovlašten promet oružjem i vojnom opremom.


Naplata potraživanja od dužnika u blokadi - Advokatske usluge Beograd\nAdvokat Dragana Đorđević » Blog » Naplata potraživanja od dužnika u blokadi\nZakon o obavljanju plaćanja pravnih lica, preduzetnika i fizičkih lica\n28. 05. 2018. Dragana Đorđević\t28 komentara\nPravne posledice blokade računa uređuje Zakon o obavljanju plaćanja pravnih lica, preduzetnika i fizičkih lica koja ne obavljaju delatnost.\nČlanom 5. stav 2. Zakona o obavljanju plaćanja pravnih lica, preduzetnika i fizičkih lica koja ne obavljaju delatnost propisana je zabrana dužniku u blokadi da svoje novčane obaveze izmiruje na bilo koji način, uključujući i zaključenje različitih ugovora, kojima se menja poverilac odnosno dužnik u određenom obligacionom odnosu (asignacija, cesija, pristupanje dugu, preuzimanje duga, ustupanje duga i dr.), prebijanjem (kompenzacija) i na drugi način u skladu sa zakonom.\nTo znači da dužnik u blokadi ne bi mogao da zaključi bilo koji ugovor kojim se predviđa da će npr. treće lice izmiriti njegovu obavezu, da će prebiti svoja dugovanja prema poveriocu sa potraživanjima koja ima prema njemu i slično.\nIzuzetak od navedene zabrane je propisan članom 19. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji prema kome privredni subjekt, čiji su računi blokirani radi izvršenja prinudne naplate, može izmirivati svoje novčane obaveze zaključivanjem različitih ugovora i preduzimanjem drugih pravnih poslova isključivo radi ispunjenja obaveza po osnovu javnih prihoda na koje se taj zakon primenjuje.\nZnači da je dozvoljeno zaključiti neki od ugovora kojim će se postići efekat izmirenja novčanih obaveza po osnovu javnih prihoda.\nTreba naglasiti da se pravna i poslovna sposobnost privrednog subjekta u blokadi ne ograničavaju, što znači ni mogućnost zaključenja ugovora i nastavka obavljanja delatnosti. Ono što mu je zabranjeno jeste izmirenje novčanih obaveza prema drugim subjektima (osim subjekta u čiju korist su mu računi blokirani) za vreme dok blokada traje, ali ne i zaključenje ugovora koji ne proizvode dejstvo izmirenja novčanih obaveza za vreme blokade. Tako na primer nije zabranjeno da dužnik u blokadi ugovori da mu poverilac u čiju korist su mu računi blokirani oprašta deo duga, otpisuje zastarela potraživanja, da mu produžava rokove plaćanje i slično.\nDužnik čiji su računi u blokadi može bez izuzetka da izmiruje svoje nenovčane obaveze prema svojim poveriocima.\nSankcije za pravna lica i preduzetnike, zbog nepoštovanja zakonom propisane zabrane\nOdredbama Zakona o obavljanju plaćanja pravnih lica, preduzetnika i fizičkih lica koja ne obavljaju delatnost (“Sl. glasnik RS”, br. 68/2015) propisana je za pravno lice i za odgovorno lice u pravnom licu, kao i za preduzetnika novčana kazna za prekršaj ako su računi pravnog lica i preduzetnika u trenutku plaćanja blokirani radi izvršenja prinudne naplate, a novčane obaveze izmiruju suprotno članu 5. stav 2. navedenog zakona.\nVisina novčane kazne za prekšaj nije ista za pravno lice, za odgovorno lice u pravnom licu i za preduzetnika. Pravno lice može biti kažnjeno za prekršaj novčanom kaznom od 50.000 do 2.000.000 dinara, odgovorno lice u pravnom licu novčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara, a preduzetnik novčanom kaznom od 10.000 do 500.000 dinara.\nNamirenje potraživanja poveriocu od strane trećeg lica\nIz ugla trećeg lica, trećem licu nije zabranjeno da sa poveriocem zaključi ugovor kojim će biti predviđeno da će treće lice izmiriti obavezu privrednog društva, koje je u blokadi. Bitno je da u zaključenju tog ugovora ne učestvuje i privredno društvo koje je u blokadi.\nKada izmiri obavezu privrednog društva, potraživanje poverioca prelazi na to treće lice po samom zakonu, ali i rizik. Moguće da privredno društvo ne bude u stanju da ikada nadoknadi trećem licu ono što je on izmirio poveriocu društva, da ode u stečaj i da to potraživanje ostane nenaplaćeno.\nSa trećim licem koji želi da izmiri obaveze privrednog društva može biti zaključen ugovor, ali čak i da ne bude zaključen, već da treće lice jednostavno izmiri obavezu (delom ili u celosti) u skladu sa članom 296. Zakona o obligacionim odnosima, treće lice ima pravo regresa od privrednog društva po samom zakonu u smislu člana 299. Zakona o obligacionim odnosima. Ipak, celishodnije je zaključiti ugovor.\nTo bi bio ugovor o izmirenju obaveza trećeg lica koji bi zaključili poverilac i treće lice u kome bi bilo navedeno da treće lice prihvata izmirenje obaveza tog društva (specificirano na koje se obaveze odnosi i u kom iznosu), kao i da po izvršenju plaćanja potraživanje poverioca prelazi na treće lice u iznosu u kome je on izvršio plaćanje.\nZaložno pravo na imovini dužnika u blokadi i naplata potraživanja\nKako nije zabranjeno raspolagati dobrima i ispunjavati nenovčane obaveze, nije zabranjeno ni zasnivanje založnog prava na stvarima, koje pripadaju dužniku, zbog činjenice blokade računa.\nMeđutim, ako ne postoji valjan razlog zbog koga dužnik u blokadi garantuje za ispunjenje tuđih obaveza svojom imovinom, to na prvi pogled liči na zloupotrebu, odnosno nameru oštećenja poverilaca i može biti sankcionisano na osnovu odredbi Zakona o privrednim društvima i na osnovu odredbi Krivičnog zakonika.\nAko bi se utvrdilo da dužnik zasniva založno pravo sa namerom da se oštete poverioci to bi moglo biti sankcionisano primenom člana 18. Zakona o privrednim društvima preko instituta probijanja pravne ličnosti.\nZavisno od okolnosti i posledica, pomenute radnje opterećivanja imovine preduzete sa ciljem oštećivanja poverilaca mogu doprineti stvaranju uslova za postojanje sledećih krivičnih dela, shodno Krivičnom zakoniku:\nprouzrokovanje stečaja (član 235)\noštećenje poverioca (član 237)\nzloupotreba ovlašćenja u privredi (član 238).\nTakođe imajući u vidu da jednu od bitnih karakteristika ove vrste pravnog posla predstavlja činjenica da je, u momentu zaključenja ugovora o zalozi, nemogućnost isplate potraživanja o dospelosti buduća i neizvesna okolnost od koje zavisi eventualna naplata založnog poverioca iz predmeta zaloge, zaključenje ugovora o zalozi, u trenutku kada je nemogućnost založnog dužnika da izvrši svoju obavezu iz osnovnog posla sasvim izvesna, u suprotnosti je sa prirodom ovog pravnog posla.\nAko dužnik u blokadi opterećuje svoju imovinu založnim pravom zbog sopstvenih obaveza (npr. ako je dobio kredit od banke i po osnovu kredita založio nepokretnost, a kredit će biti iskorišćen upravo radi namirenja poverilaca), takvo opterećivanje nije nedozvoljeno.\n28 - “Naplata potraživanja od dužnika u blokadi”\nMirjana Todorovic kaže:\n10. 09. 2019. u 13:38\nmolila bih Vas za savet.\nKako da postupim kada mi preduzece koje je blokirano, duguje veliki iznos tj njihovo preduzece duguje mom preduzecu. Oni su osnovali tj vec su imali jos jedno preduzece koje je ugovorom preuzelo dug predhodnog i obavezalo se da vrsi mesecno isplatu u narednih godinu dana kako bi isplatilo dug prema mom preduzecu.Sada je i to novo preduzece u blokadi. Ja imam fakture za robu koju su uzimali i ugovor o preuzimanju duga.\nSta ja sada treba da radim i sta mogu da uradim. Dug je oko milion dinara.\n24. 10. 2019. u 16:04\nSvoj dug možete prinudno naplatiti putem nekog drugog sredstva izvršenja, koji je predviđen Zakonom o izvršnom postupku, ukoliko Vaš dužnik raspolaže pokretnom ili nepokretnom imovinom iz čije vrednosti biste mogli da naplatite Vaš dug.\n30. 08. 2019. u 09:56\nStambena zajednica je utuzena za raskid ugovora u vezi nadgradnje. Pokrenut je izvrsni postupak i od tada na glavni dug od 180000 sada je sa kamatom 306000. Molim vas za misljenje da li taj dug zastareva za tri godine sto ce biti u januaru 2020 ili se pre proteka od tri godine moze traziti obnavlajnje postupka.\n08. 09. 2019. u 15:53\nPokretanjem sudskog postupka radi naplate duga po osnovu raskida ugovora u iznosu od 180.000 RSD došlo je do prekida zastarelosti i dok traje izvršni postupak naplate ne postoji mogućnost zastareslosti duga stambene zajednice.