Predstavljanje Petog izveštaja o sprovođenju Nacionalne strategije za procesuiranje ratnih zločina i Predloga praktične politike: Procesuiranje zločina seksualnog nasilja tokom oružanih sukoba pred sudovima u Republici Srbiji | Tacno.net\nAutor 👤FHP 20.12.2019. u 10:33\nSjedi, Milorade, jedan!\nGojko Berić: Nek komšiji živi krava!\nSara Sguotti u Institutu za umetničku igru\nMali Napoleon i omerta: Iluzija na predsjedničku aluziju – naš Fahro, Radončić, naravno\nBlagoje Grahovac: Više od igre


Bazna stanica mobilne telefonije (BSMT) je jedinstveni naziv za lokaciju na kojoj se nalaze primopredajni uređaji i odgovarajuća telekomunikaciona oprema, koja služi za povezivanje bazne stanice sa ostalim delovima javne mobilne telekomunikacione mreže.\nSlika 1: Primer bazne stanice mobilne telefonije\nSa aspekta zaštite od elektromagnetskih polja, glavni delovi bazne stanice su radio primo-predajnici i antene. Radio primo-predajnici služe za prijem i za slanje signala mobilnim telefonima krisnika. Prijem se vrši na jednoj, a slanje signala na drugoj frekvenciji. BSMT jednog operatora može istovremeno raditi u tri mobilne telekomunikacione mreže (ili tri dela jedinstvene mreže) koji se razlikuju po frekvencijskim opsezima koje koriste. To su, za sada, G1 ( oko 900 MHz), G2 (oko 1800 MHz) i G3 (oko 2100 MHz). Nisu sve BSMT iste. Jedna od podela je i prema mestu i očekivanom intenzitetu saobraćaja. Tako postoje BSMT za pokrivanje vangradskih i gradskih sredina, kao i mikro BSMT za pokrivanje malih zona (npr. tržni centar, delovi nekih ulica i sl.). Antene koje koriste BSMT mogu zračiti (paralelno sa zemljinom površinom) jednako u svim smerovima ili dominantno u jednom uskom sektoru (npr. širine oko 300).\nAntene BSMT mogu biti jasno uočljive za svakog stanovnika, ali i ne moraju biti. „Sakrivanje“ antena se obično radi iz estetskih razloga. Na sledećim slikama dati su neki primeri antena koje su „integrisane“ u postojeći ambijent.\nSlika 2: Na slici levo, antena je u stubu za zastavu. Na desnoj slici, antena je u reklami.\nSlika 3: Antene su dizajnirane kao sastavni deo objekata.\nSlika 4: Antena mikro ćelijske BSMT je iza natpisa koji označava ulicu.\nSlika 5: Baštenska svetiljka? Ipak ne, to je antena BSMT.(Proizvod Arronna International Co.,Limited)\nBSMT je opremljena i radio primo-predajnikom i antenama za ostvarivanje neophodnih veza sa drugim BSMT. U Srbiji se za to koriste radio-relejni uređaji koji mogu raditi na frekvencijama 13 GHz, 18 GHz ili 23 GHz. Njihove antene stvaraju uzak snop zračenja (svega nekoliko stepeni). Za pouzdan rad ovakvih uređaja neophodna je optička vidljivost između prijemne i predajne antene i odgovarajući slobodan prostor oko glavnog snopa zračenja. Ove mere istovremeno obezbeđuju da se, u normalnim uslovima, niko ne može naći u glavnom snopu zračenja.\nBSMT i životna sredina\nBSMT menjaju elektromagnetske karakteristike životne sredine ljudi. Ove promene, u pojedinim slučajevima, mogu imati i neželjene posledice po ljudsko zdravlje, bezbednost i njegovu delatnost. Promene koje stvara jedna BSMT je lokalna, ali njihov broj i prostorna raspodela doprinose da se cela pojava ne može posmatrati kao lokalna.\nU stambenim i radnim prostorima polja BSMT predstavljaju ‚‚pozadinska polja" , zajedno sa poljima: prirodnih izvora, poljima radio i TV stanica, niskonaponske električne instalacije u stanu, a u pojedinim slučajevima, i poljima distributivnih električnih trafostanica i dalekovoda. Za konkretan stan, u ‚‚pozadinska polja" mogu se ubrojiti i polja iz susednih stanova ili radnih prostora koja su generisana radom elektronskih uređaja, električnim alatima, računarskim mrežama i dr. Osnovna elektromagnetska polja koja se stvaraju u stambenom prostoru, a koja takođe spadaju u mikrotalasna polja kao što je polje BSMT, stvaraju uređaji poput mikrotalasne peći, uređaji za bežičnu komunikaciju između uređaja, uređaja i računara, računara i računara, bežičnih telefona - DECT i dr.\nSlika 6: Bežični telefoni - DECT . Baza telefona ostvaruje vezu sa mobilnim delovima zračeći na frekvencijama iz mikrotalasnog područja\nDržave svojim zakonima uređuju oblast zaštite od elektromagnetskih polja na otvorenim prostorima (zaštita životne sredine) i u radnim organizacijama (zaštita na radu), dok je stanje u domovima stanovnika uglavnom prepušteno njima. U FOTI smatramo da su pitanja vezana za mikrotalasna polja u prostorima za stanovanje od posebnog značaja i ona su zbog toga oblast naše delatnosti.\nDa je problematika BSMT od značaja, vidi se i po tome što se njome bavi Parlament Evropske unije i što mnoge države u svetu preduzimaju neophodne mere kako ne bi došlo do neželjenih efekata po zdravlje stanovništva. Primena definisanih mera obezbeđuje se zakonima. Za sada ne postoji jedinstven stav u vezi mera koje treba preduzeti. Zbog toga će ovde biti prikazan skup različitih kriterijuma koji se primenjuju.\nDa bi pomogli u razumevanju problematike, pokušaćemo prvo da na pojednostavljen način prikažemo bitne elemente koje treba imati u vidu kada se analizira delovanje BSMT na životnu sredinu stanovništva.\nAntene BSMT se obično postavljaju na posebnim stubovima, terasama ili krovovima zgrada, kako bi njihovo polje moglo da obuhvati širi prostor. Na sledećim slikama prikazani su neki primeri postavljenih antena BSMT.\nSlika 7: Antene BMST na stubu visine 30m\nSlika 8: Antene BMST postavljene na zgradi\nSlika 9: Antene postavljene na zgradi sa dva sprata Slika 10: Dve BSMT antene postavljene u neposrednoj blizini\nSlika 11: Na BSMT postoje antene za komunikaciju sa mobilnim telefonima i za komunikaciju sa drugim baznim stanicama\nSlika 12: Komunikacija između\na) BSMT i BSMT\nb)BSMT i mobilnog telefona\nAntene koje se najčešće koriste kod BSMT usmeravaju energiju, koju prime od predajnika, u jednom relativno uskom smeru. Na taj način je nivo polja u tom smeru od nekoliko desetina do sto puta veći nego kod antena koje bi zračile u svim smerovima jednako (kao kod štap antene). Antene nisu idealne, pa postoji izvesno zračenje iza i ispod antene. Karakteristika zračenja antena definiše se njihovim dijagramom zračenja, koji se može dobiti merenjem ili izračunavanjem. Na slici 13 prikazan je primer uobičajenog dijagrama zračenja antene koja se koristi za BSMT GSM 900 MHz.\nSlika 13: Primer dijagrama zračenja antene BSMT\nDijagram zračenja pokazuje da antena ima glavni snop, bočne snopove i snopove zračenja iza antene.\nSlika 14:Smerovi zračenja glavnog snopa, bočnih snopova i snopova iza antene.\nNivo zračenja nije jednak u svim smerovima. Antena, pored polja zračenja koje se odvaja od nje, stvara i polja koja su „vezana“ za nju i koja naglo slabe udaljavanjem. Zbog toga je polje u neposrednoj blizini oko antene složeno, a to se odražava i u značajnim razlikama nivoa polja u bliskim tačkama oko antene. Udaljavanjem od antene sve više dominira polje zračenja, a promena nivoa polja od tačke do tačke je postepena. Na slici 15 je dat prikaz koji na jasniji način ukazuje na različite nivoe polja.\nSlika 15:Uobičajna raspodela nivoa polja oko antene za BSMT GSM 900MHz\nAntene se postavljaju na određenu visinu i pod nagibom u cilju ostvarivanja dovoljnog nivoa polja za ostvarivanje pouzdane veze sa mobilnim telefonima na što širem prostoru.\nKada se antena nalazi na visokom stubu oko kojeg je prazan prostor, položaj maksimalnog nivooa polja zavisi od nagiba antene i visine na koju je postavljena.\nSlika 16:Raspodela polja antene BSMT, po površini zemlje, zavisi od visine na kojoj je postavljena antena i njenog nagiba.\nČesto BSMT imaju po tri antene za komunikaciju sa mobilnim telefonima. Svaka od njih pokriva po jedan sektor. Na sledećoj slici može se videti kako izgleda pokrivanje prostora jednom takvom realizacijom.\nSlika 17:BMST sa tri sektorske antene.\nBSMT ostvaruje komunikaciju sa mobilnim telefonima korisnika mobilne telekomunikacione mreže preko više korisničkih (sobraćajnih) kanala. Svaki kanal ima svoju frekvenciju za vezu mobilnog telefona sa BSMT i frekvenciju za vezu BSMT sa mobilnim telefonom. Unutar jednog kanala, moguće je „jednovremeno“ ostvariti vezu sa osam korisnika. To se postiže tako da, njegov govor se ne prenosi u celosti, već se on prekida u kratkim intervalima. Ti prekidi se realizuju na takav način da sagovornik to i ne primećuje, jer je moguće rekonstruisati izgovoreno. U vremenskim intervalima prekida prenosi se govor drugog korisnika. Tako je moguće „jednovremeno „ realizovati i do osam veza. Dakle, jednovremeno se može ostvariti veza, npr. na 12 frekvencija, a unutar njih sa po osam korisnika. Na taj način se ostvaruje veza sa maksimalno 12 x 8 veza, a to je 96 veza. Za svaku vezu je potrebna izvesna snaga zračenja. To znači da kod ostvarivanja većeg broja veza, BSMT zrači većom snagom.\nSlika 18: BSMT ‚‚jednovremeno" ostvaruje veći broj veza koristeći primopredajnike koji rade na više frekvencija i sa programiranim vremenskim prekidim\nBSMT pored korisničkih kanala poseduje kontrolni kanal. Kontrolni kanal omogućava rad mobilne telekomunikacione mreže i on je stalno u radu, bez obzira koliko je korisničkih kanala aktivno i kolikim kapacitetom oni rade.\nSlika 19: Snaga kojom BSMT radi zavisi od dinamike ostvarivanja veza korisnika koji su u njenoj zoni. BSMT istih tehničkih karakteristika mogu različito opterećivati okolinu elektromagnetskim poljem ako imaju različiti broj korisnika.\nSlika 19 ilustruje aktivnost jedne BSMT u toku 24 časa. Kontrolni kanal je stalno u funkciji i snaga potrebna za njegov rad je u celom posmatranom periodu blizu 100%. Korisnički kanali (ovde su prikazana dva) aktiviraju se kada postoji potreba za ostvarivanje veze između korisnika. Vidimo da je u periodu od 02h do 06h njihova iskorištenost minimalna, ali da ona raste sa aktivnosču stanovništva i prati je. Merenja u Nemačkoj (2006.god.) pokazuju da stepen korišćenja korisničkog (saobraćajnog) kanala normalno ne prelazi 20%. Ova slika je bitna da bi se uočilo da BSMT ne zrači konstatnom snagom, već da se ona menja u toku 24h. Zog toga se može govoriti o maksimalnoj mogućoj snazi zračenja – odnosno maksimalnom nivo gustine snage kojim se „opterećuje“ neka površina, izražen u vatima po kvadratmom metru (W/m2). Veoma često se koristi srednja snaga zračenja – srednji nivo gustine snage kojim se „opterećuje“ površina (npr. dečje igralište). I tu se mora biti oprezan jer se usrednjavanje realizuje za određeni interval, pa nije isto kada se to čini za 6 minuta, 4 ili 24 časa. Zbog toga, kod upoređivanja vrednosti treba uvek znati kakvim se podatkom raspolaže i sa kakvim se upoređuje.\nBSMT se obično deklarišu maksimalnom predajnom snagom (koja se dovodi na antene). U literaturi se navodi da se postavljaju BSMT sa maksimalnom snagom od 250 W (u Nemačkoj se postavljaju takve stanice sa snagom od 400 W). Međutim, za zaštitu stanovništva važniji je podatak o gustini snage kojom BSMT opterećuje njihov prostor, a on zavisi i od: karakteristike antena, njihovog položaja (visine i nagiba), dinamike i nivoa korišćenja BSMT i položaja prostora (koji se posmatra) u odnosu na antenu.\nGRANICE IZLAGANJA STANOVNIŠTVA\nGranice izlaganja stanovništva od polja koje stvaraju BSMT GSM 900 MHz, za države članice Evropske unije, date su u Preporuci Parlamenta EU iz 1999. godine. Granice su izražene u W/m2 . Koristeći načelo predostrožnosti, više država članica je u svojim zakonima, za područja povećane osetljivosti (prostori gde se ljudi zadržavaju, npr. više od 4 časa) definisala niže granice. Parlament EU je svojom Rezolucijom iz septembra 2008. godine konstatovao da treba pooštriti granice izlaganja definisane u Preporuci iz 1999. godine, i to posebno ukazujući na bazne stanice mobilne telefonije i mobilne telefone. Dok se to ne realizuje, ovde prikazujemo na nekim primerima različitost u definisanju granica izlaganja.\nSlika 20: Grafički prikaz granice izlaganja stanovništva u nekim državama, Preporuci Evropske unije,Parizu i Sazburgu, u odnosu na maksimalni prirodni nivo polja na frekvenciji od 900Hz\nPonekad je praktičnije granice izlaganja pretvoriti u bezbedne zone. Da bi se to uradilo, uzet je primer BSMT GSM 900 MHz maksimalne snage 250 W. Sve prikazane vrednosti treba prihvatiti kao orijentacione, jer se one mogu razlikovati zbog različitih karakteristika antena koje mogu biti korišćene. Na slikama: 21,22 i 23 dati su idealizovani dijagrami zračenja antena, sa ciljem da se jasnije istaknu bezbedne zone u različitim državama, obzirom da primenjuju različite granične nivoe izlaganja za svoje stanovništvo.\nSlika 21: Uporedni prikaz bezbednih zona za Belgiju i Sloveniju u odnosu na Preporuku EU iz 1999.god.\nSlika 22: Uporedni prikaz bezbednih zona za Italiju, Švajcarsku i Salzburg.\nSlika 23: Prikaz gde počinje bezbedna zona za područje neposredno ispod antene u Švajcarskoj.\nPrimer antene BSMT na krovu zgrade\nSlika 24: Primer raspodele polja oko antene BSMT GSM 900 MHz od 250 W postavljene na visini od 15m. Sve vrednosti treba posmatrati kao orijentacione i mogu služiti samo za stvaranje grubog utiska o dimenzijama.\nU praksi, na jednom antenskom stubu mogu postojati antene dva ili više operatera, koje rade u mrežama GSM 900, DCS 1800 ili PCS 1900. Pojedini otvoreni prostori na kojima se ljudi zadržavaju, poput terasa, dvorišta, parkova, ili zatvoreni prostori (npr. stanovi) mogu istovremeno biti izloženi delovanju polja više BSMT. To su onda situacije koje treba pažljivo nadgledati.\nBSMT i mogućnost smetanja elektronskih uređaja\nKada se vrši nabavka elektronskih uređaja za: domaćinstvo, privredu, industriju, laboratorije i sl., na osnovu znanja o mestu njihove upotrebe i nivou prisutnih ili očekivanih elektromagnetskih smetnji traži se uređaj koji će u takvim uslovima raditi pouzdano. Da bi se taj posao olakšao, prostori su klasifikovani prema nivou mogućih elektromagnetskih polja u njima (smetnji). Takvu klasifikaciju je uradila Međunarodna elektrotehnička komisija (IEC 1000-2-5; 1995). Za frekvencije na kojima rade BSMT i za snagu od 250 W, na slici 25 su prikazani prostori sa različitim stepenom smetanja oko antena.\nSlika 25: Područja različitih nivoa smetanja ispred i iza antene BSMT snage 250 W:\nDefinisane su i klase uređaja obzirom na granični nivo elektromagnetske smetnje kojima mogu biti izloženi, a da njihov rad i dalje bude pouzdan. Takva klasifikacija je data u IEC 1000-4-3 . Na slici 26 dat je grafički prikaz gde mogu da se koriste određene klase elektronskih uređaja, a da se očekuje da će funkcionisati bez smetnji. Ovde treba napomenuti da ima sve veći broj elektronskih uređaja na tržištu, za koje se ne može pouzdano znati da li su uopšte zaštićeni od elektromagnetskih smetnji.\nSlika 26: Područja očekivanog smetanja uređaja različitih klasa.\nPolja BSMT u stanovima\nNije dovoljno poznavati tehničke karakteristike BSMT da bi mogli odrediti koliki će biti nivo njenog elektromagnetskog polja u nekom stanu ili radnom prostoru. Elektromagnetski talas BSMT, tokom svog prostiranja, posebno u području sa visokim objektima, može da pretrpi bitne promene. Do stana možda neće stići incidentni talas (direktni) ni jedne BSMT, već će on biti u polju jedne ili više refleksija. Na slikama 28, 29, 30 i 31 prikazane su pojave do kojih dolazi prilikom prostiranja elektromagnetskog talasa BSMT u naseljenim mestima.\nSlika 28: Eleliktromagnatni talas BSMT delom se reflektuje od zgrade\nSika 27: Elektromagnetski talas BSMT delom prolazi kroz zgradu\nSlika 29: Elektromagnetni talas BSMT koji pada na ivice zgrade se povija (difrakcija)\nSlika 30: Neki objekti mogu biti pokriveni samo refleksijom elektromagnetskog talasa BSMT . Povijanje talasa namerno nije ucrtano da bi slika prostora pod refleksijama bila jasnija.\nU sredinama gde se elektromagnetski talas BSMT na putu do stana susreće sa refleksijama od drugih objekata, ili i sam dolazi kao refleksija, nivo polja može bitno da varira. U nekim tačkama refleksija će slabiti direktni talas, a u nekim će ga pojačavati. Na slici 31 data je ilustracija različitih nivoa polja od BSMT u urbanoj zoni, koji su posledica različitih uslova prostiranja.\nlika 31: U središnjem delu, na žutom stubu, nalazi se antena BSMT. Crvenim stubićima su naznačeni relativni nivoi polja u različitim tačkama naselja. Nivoi polja zavise od toga da li do tačke postoji samo direktni talas, samo reflektovani, ili direktni i jedan ili više reflektovanih.\nStan može biti izložen delovanju antena jedne ili više BSMT. Koliki će biti nivo polja u njemu zavisi od puta kojim talas dolazi do soba. Nivo polja bitno zavisi od toga da li talas ulazi kroz prozor i to pod kojim uglom, ili ulazi kroz zid (ugao je takođe važan). Slabljenje polja prilikom prolaska kroz prozor i kroz zid bitno se razlikuje. Takođe, slabljenje kroz zid zavisi od materijala od koji je načinjen. Ako je ispred zida drvo sa bujnom krošnjom, na njemu će doći do višestrukih refleksija talasa, koji će oslabiti incidentni (glavni) talas pre nego što dođe do zida ili prozora.\nSlika 32: Koliki će biti nivo polja od BSMT bitno zavisi od položaja stana i prozora u odnosu na antene.\nVideli smo da gustina snage elektromagnetskih polja BSMT u stanu, u nekom trenutku, zavisi od: trenutne snage zračenja svih BSMT koji ‚‚pokrivaju" stan, međusobnog položaja antena svih BSMT i stana, njihove udaljenosti i prisutnost drugih objekata koji utiču na stavaranje refleksija i slabljenje direktnog talasa. Ukazano je da će se gustina snage polja u stanu menjati vremenom, u zavisnosti od dinamike rada svih BSMT koji učestvuju u formiranju polja. To pokazuje da se mogu očekivati teškoće prilikom računanja polja u stanu. Teškoće nisu proizvod nepoznavanje matematičkog modela već parametara kojim treba dobiti fizički model (tačna geometrija, dimenzije, koeficijenti refleksije, slabljenja, ...). Da bi se ipak stekao neki osećaj o nivoima polja u stanovima, važno je na nekom primeru pokazati rezultate koji su dobijeni merenjima. I ovde postoji problem. On se sastoji u tome što način realizacije merenja i procedura nije ujednačen, pa treba biti oprezan kod upoređivanja rezultata. Izabrali smo da pokažemo osnovni rezultat merenja realizovanih u Nemačkoj 2006.godine. Izmerena su polja od BSMT (GSM 900, GSM 1800 i UMTS) u nekoliko hiljada stanova (koji nisu bili udaljeni od BSMT više od 1000m). Tom prilikom identifikovan je mali broj prostorija u kojim je gustina snage polja bila iznad 0,1 % od granice izlaganja stanovništva prema Preporuci EU iz 1999. godine, a to je 11,25% od granice izlaganja u Švajcarskoj ili 45 % u odnosu na preporuke za Salzburg. U Nemačkoj je za sada nivo granice izlaganja stanovnika jednak Preporukama EU iz 1999.godine. Međutim, proces postavljanja BSMT odvijao se pod uticajem dva jaka udruženja koja su objavila svoje preporuke i nesumljivo uticala na trenutno stanje. To su ECOLOG (www.ecolog-institut.de) i BUND (www.bund.net). ECOLOG je u svojim preporukama za granice izlaganja stanovništva elektromagnetskim poljima frekvencije 900 MHz iz 1998. godine definisao granicu od 0,045 W/m2 (U Švajcarskoj je danas 0,04W/m2). Današnja preporuka BUND-a je iz 1997. godine i ona je 0,000 45Wm2 što je 10 000 puta niže od Preporuka EU, ili 90 puta niže od granice u Švajcarskoj. Po ovoj preporuci, u jednom broju prostorija postoji polje BSMT koje prelazi preporučene granice izlaganja stanovnika.\nZašto povremena merenja polja\nSve što je do sada rečeno ukazuje da je potrebno da stanovnici budu upoznati sa stvarnim odnosom nivoa elektromagnetskih polja kojim su izloženi i jasno definisanim graničnim nivoom izlaganja. Razlozi za to su:\n1.Promene definicije i nivoa granice izlaganja. Ono što je do pre par godina bio nizak nivo polja - danas više nije. Nova saznanja o štetnosti elektromagnetskih polja dovela su do velikog snižavanja graničnog nivoa kod više zemalja, a Parlament Evropske unije je u svojoj rezoluciji od septembra 2008. godine najavio pooštravanje svojih Preporuka iz 1999. godine. Promene granica zahtevaju nova upoređivanja, posebno tamo gde su dozvole za postavljanje BSMT izdavane na osnovu konstatacije da će polje BSMT biti ispod nivoa granice izlaganja. Očekuje se i ujednačavanje stavova oko definicije nivoa (da li apsolutni iznos ili usrednjeni i na koje vreme).\n2.Istovremeno pokrivanje istog prostora sa poljima više mreža. Ono što se može realno očekivati je višestruko pokrivanje prostora sa poljima različitih frekvencija, koje su posledica uvođenja novih tehnologija mobilnih telekomunikacija. Takođe, mora se uzeti u obzir i dodatno pokrivanje poljima zbog toga što više operatora žele da budu prisutni na istom prostoru, a i sami stanovnici imaju potrebe za nesmetan pristup svim mrežama i operatorima. To može dovesti do stvaranja „vrućih tačaka“ u nekim prostorima, a da to nije bilo moguće unapred predvideti.\n3.Nekontrolisano unošenje novih izvora polja u prostorije za stanovanje i rad. Postoji trend da se u stambenim i radnim prostorijama ostvaruje bežična veza između uređaja, uređaja i računara i računara i računara, da se pored mobilnih telefona koriste i bežični DECT telefoni, i da se štedi vreme i energija korišćenjem mikrotalasnih peći. Takođe, da se deo stambenog prostora koristi kao radni i da se zbog toga unose dodatni izvori elektromagnetskog zračenja. Kako se polja prostiru kroz zidove, treba imati u vidu da su prisutna polja i od izvora iz susednih stanova. Ovde je reč samo o poljima koja spadaju u mikrotalasna polja, kakva su i polja BSMT i mobilnih telefona. Ovakvo unošenje novih mikrotalasnih izvora, posebno ako nije poznat nivo mikrotalasnih polja od postojećih BSMT, može doprineti stvaranju „vrućih tačaka“, a to treba sprečiti.\n4.Očuvanje vrednosti stambenog ili radnog prostora. Niko ne želi da svoju porodicu smesti u prostor gde, po stavu značajnih institucija, postoji opasnost po zdravlje ljudi, niti želi da svoje ukućane optereti strahovima, bez obzira da li su oni opravdani ili ne (sa stanovišta granica izlaganja koje je postavila država). Takođe, niko ne želi da investira u prostor iz kojeg, zbog elektromagnetskih smetanja, ne može da ima sigurnu i stabilnu telekomunikacionu vezu sa drugima i pouzdan rad svojih elektronskih uređaja. Sve navedeno jasno ukazuje da vrednost stambenog i radnog prostora zavisi i od njegove „opterećenosti“ elektromagnetskim poljima.\nUsluge koje nudi FOTI doo\nFOTI doo je u mogućnosti da definiše polja od BSMT u vašem stambenom ili radnom prostoru. Da odredi njihove frekvencije, nivoe i dinamiku promena nivoa u toku 24 sati ili u dužem vremenskom periodu. Na osnovu toga može da definiše rizike prema različitim postojećim kriterijumima i, ako je potrebno i tehnički i finansijski moguće, da ih dovede na nivo koji je prihvatljiv za vas.


Jači socijalni dijalog u zemljama Zapadnog Balkana | Unija Poslodavaca Srbije\nUnija poslodavaca Srbije je zajedno sa poslodavačkim organizacijama iz Albanije, Makedonije, Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine partner na projektu: ’’Jači socijalni dijalog u zemljama Zapadnog Balkana“, finansiranog od strane Evropske unije. Nosilac projekta je Unija poslodavaca Crne Gore.\nGlavni cilj projekta je jačanje kapaciteta socijalnih partnera u zemljama učesnicama u projektu koji će doprinijeti razvoju socijalnog dijaloga na nacionalnom, ali i na regionalnom nivou kao i napretku harmonizacije nacionalnog sa EU zakonodavstvom u ovoj oblasti.\nCiljne grupe projekta su poslodavačke organizacije iz zemalja učesnica projekta, članice tih poslodavačkih organizacija, vlade i sindikati u zemljama učesnicama.\nGlavne aktivnosti projekta koje će biti realizovane su:\n– 6 nacionalnih radionica o socijalnom dijalogu (tripartitne radionice)\n– 6 nacionalnih panel diskusija o socijalnom dijalogu na nivou EU (uključeni eksperti iz EU)\n– kreiranje publikacije i flajera o socijalnom dijalogu u zemljama učesnicama u projektu\n– istraživanje o stanju socijalnog dijaloga u zemljama učesnicama u projektu\n– studijska posjeta Briselu u cilju upoznavanja i jačanja odnosa sa socijalnim partnerima na nivou EU\n– kreiranje deklaracije o neophodnim koracima u cilju unapređenja socijalnog dijaloga\n– regionalna konferencija u Skoplju\n– izrada web sajta koji će pružati sve informacije o projektu i socijalnom dijalogu u svim zemljama učesnicama u projektu\nU okviru projektnih aktivnosti, 5. maja 2015. godine, održan je okrugli sto, čiji su učesnici bili relevantni predstavnici socijalnog dijaloga u Srbiji.\nRegionalni projekat finansiran od Evropske komisije gde je UPCG nosilac Projekta. Aktivnosti uljučuju analizu postojećeg stanja u socijalnom dijalogu na nacionalnom nivou, sa posebnim osvrtom na socijalni dijalog na lokalnom nivou. Aktivnosti uključuju istraživanje, izradu jedinstvene publikacije i flajera, studijsku posetu Briselu, nacionalnu konferenciju.\nVrednost projektnih aktivnosti u Republici Srbiji 28.000 EUR.


Korona kriza u SAD: Tokom aprila otkaz dobilo 88.300 kamiondžija - Pluton Logistics\n19/05/2020 Milica Milosavljevic\tkamiondžije u Americi, korona virus, korona virus i transport, otkazi vozačima kamiona, posao vozača kamiona u Americi, vozači kamiona, vozači kamiona Amerika\nUprkos činjenici da se vozači smatraju neophodnim radnicima tokom pandemije, teretni transport beleži veliki pad. U Sjedinjenim Američkim Državama, prenosi Business Insider, samo tokom aprila posao je izgubilo više od 88.300 vozača kamiona!\nOvo je najveći broj otkaza kamiondžijama tokom jednog meseca u proteklih 30 godina, navodi BI. April je tako praktično poništio celokupno zapošljavanje vozača tokom proteklih 5,5 godina, vrativši njihov nivo na novembar 2014.\nPremda se kamionima u SAD prevozi skoro tri četvrtine tereta, veliki deo privrede je u mirovanju, zbog čega prevoznici nisu imali posla. Prema zvaničnim podacima, prevoz robe je na najnižnim granama još od 2009. godine.\n← Ibarska i dalje opterećena, ponovo ideja o naplati putarine i na magistralama\nUsvojen protokol za ULAZAK u Srbiju – 1. juna potpuno otvaranje granica za 4 države →\n28/07/2020 Milica Milosavljevic\n12/06/2020 Milica Milosavljevic


Lazović: Dodik je napravio skandal, međunarodna zajednica mora uvidjeti s kim ima posla - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nLazović: Dodik je napravio skandal, međunarodna zajednica mora uvidjeti s kim ima posla\n– Ovo je skandalozan nastup predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, koji u kontinuitetu manipuliše s Dejtonskim mirovnim sporazumom – kaže Lazović u razgovoru za Vijesti.ba.\n– Čin napuštanja današnjeg sastanka pokazuje da Dodik nije dorastao da bude član Predsjedništva BiH – govori Lazović.\n– Međunarodna zajednica konačno bi morala uvidjeti s kim ima posla – dodaje Lazović.\n– Međutim, nastavak njegove politike alarm je za međunarodnu zajednicu, jer je ona tvorac ovakvog Dejtonskog sporazuma i ovakvog Ustava, i ona se na neki način mora suočiti s onima koji opstruiraju potpunu realizaciju tog sporazuma – zaključuje Lazović u razgovoru za Vijesti.ba.\nOznačeno: milorad dodik, miro lazović, napuštanje sjednice\nBukvarević: Registar će pokazati ko je i šta dobio od države\nRiječ je o osobama koje primaju stalnu mjesečnu pomoć iz federalnog budžeta, ili drugu vrstu pomoći za boračke kategorije. Resorni ministar Salko Bukvarević sutra će registar predstaviti javnosti, a kako je rekao za Faktor, cilj je da se jasno zna ko je ostvario određenu vrstu prava, ali i da se dođe do boraca koji su […]\nDodik: Ne komentarišem Dragana Mektića\nZoran Tegeltija ostaje kandidat za predsjedavajućeg Vijeća ministara Bosne i Hercegovine – potvrdio je danas lider SNSD-a Milorad Dodik, ali nije želio da govori o imenima mogućih ministara iz reda srpskog naroda u Vijeću ministara BiH. Kazao je da još nije završena ni raspodjela resora u samom Vijeću ministara. – Neozbiljno je govoriti o imenima […]\nAdvokat Kolić: “Nisu trebali hapsiti Drekovića nego poslati poziv na koji bi se on odazvao”


eKapija | Evropska investiciona banka finansira projekte u Srbiji - Novac za bolnice, škole, puteve...\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 07.02.2019.| 09:41\nEvropska investiciona banka finansira projekte u Srbiji - Novac za bolnice, škole, puteve...\nMinistar finansija Siniša Mali sastao se sa direktorom za Sloveniju, Hrvatsku i Zapadni Balkan u Evropskoj investicionoj banci (EIB) Mateom Rivelinijem, sa kojim je razgovarao o tekućim i budućim projektima u Srbiji koji se sprovode uz podršku te finansijske institucije.\nKako je saopštilo Ministarstvo finansija, tema razgovora bili su projekti iz oblasti zdravstva, obrazovanja, infrastrukture i ekologije koji su u toku, a koji će, kako su se složili, umnogome doprineti poboljšanju kvaliteta života ljudi u Srbiji.\nNa sastanku je najpre bilo reči o projektima poput Kliničkog centra A i Kliničkog centra B, koji podrazumeva modernizaciju, unapređenje i proširenje, odnosno dogradnju bolnica u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevacu, kao i o podršci za opštinsku i regionalnu infrastrukturu.\nMali i Rivelini su razgovarali i o projektu modernizacije škola, za koji je ministar istakao da je veoma bitan za Vladu Republike Srbije, jer je jedan od njenih prioriteta bolje i kvalitetnije obrazovanje za mlade. Osim toga, tema sastanka je bio i projekat istraživanje i razvoj u javnom sektoru.\nPosebno su istaknuta i dva nova projekta koji će se raditi uz podršku EIB-a, a koji se odnose na finansiranje izgradnje autoputa Niš-Pločnik-Merdare I faza (Niš-Pločnik) u iznosu od 100 mil EUR i projekat rekonstrukcije i izgradnje lokalne infrastrukture u područjima na migrantskoj ruti u iznosu od 40 mil EUR, koji će sprovoditi Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima.\nSagovornici su se saglasili da će redovno održavati sastanke, kako bi mogli da prate dinamiku sprovođenja aktuelnih projekata.\nVrednost ukupno potpisanih i ratifikovanih sporazuma sa EIB-om od 2001. godine iznosi 3,2 mlrd EUR.\nprojekti iz oblasti zdravstva\nKlinički centar A\nKlinički centar B\nprojekti iz oblasti obrazovanja\nprojekti iz oblasti infrastrukture\nprojekti iz oblasti ekologije\nautoput Niš Plčonik Merdare\nMala preduzeća ubuduće lakše do svežeg kapitala - Vlada usvojila Zakon o alternativnim investicionim fondovima 21.09.2019.


Država ostaje uz RTB - Bor 030\n22. februara 2020. | 10:40\nNaslovna Vesti Ekonomija / BIZ Država ostaje uz RTB\n17.6.2013. | 13:36\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije, Aleksandar Vučić u pratnji ministarke zaštitne životne sredine Zorane Mihajlović i ministra rudarstva Milana Bačevića posetili su juče Rudarsko-topioničarski basen (RTB) Bor.\nMinistri sa menadžementom RTB-a na gradilištu nove topionice\nNakon sastanka sa medžmentom borskog giganta ministri su obišli gradilište nove topionice i prisustvovali livenju anoda u aktivnom delu pogona.\nAleksandar Vučić, prvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar odbrane, naglasio je Bor “lokomotiva razvoja” čitavog regiona Istočne Srbije.\nUspeh je što RTB Bor proizvodi više ove nego prošle godine i što će iduće proizvoditi više nego ove. Država će i dalje pomagati Basen jer je on nosilac razvoja ovoga kraja i Srbije. Osim Bora moramo da podignemo i Majdanpek, i Prahovo, i Donji Milanovac, i turizam da bi bilo više radnih mesta i da se ljudi ne bi iseljavali iz ovog kraja.\nDržava želi da ulaže, ali ne i da baca novac.\nŽelimo da se investicije nastave, ali uloženo mora da se vrati kroz profit. Moramo menjati stanje svesti i odnos prema radu. To znači da odgovornost naših radnika mora da bude ista kao i radnika inostranih firmi. Ne sme da se desi da srpska firma napusti gradilište u petak u 15 sati, a da nas u nedelju ovde, na gradilištu nove topionice i fabrike sumporne kiseline, dočekaju Kanađani.\nNaš cilj je rast privredne aktivnosti i to moramo da ostvarimo – naglasio je Aleksandar Vučić.\nMinistarka еnеrgеtikе, razvoja i zaštitе životnе srеdinе Prof. dr Zorana Mihajlović istakla je da je Bor bitan za državu Srbiju i da zaslužuje ekološku i ekonomsku sigurnost.\nGodinama smo slušali o ozbiljnim problemima u RTB-u, međutim danas se plate isplaćuju redovno, a postoje i strateški važni projekti koji donesu dobrobiti celog Rudarsko-topioničarskog basena Bor.\nPored nove topionice, fabrike sumporne kiseline, novog kolektora ovaj region zaslužuje ekološku i ekonomsku bezbednost u vidu novih radnih mesta. Ja duboko verujem da Bor može da bude naše zlato, rekla je ministarka Mihajlović\nBlagoje Spaskovski, generalni direktor RTB-a istako je zadovoljsvo sastankom sa ministrima i podrškom države razvoju borskog kombinata bakra\nPosebno mi je zadovoljstvo što je (na stastanku u Generalnoj direkciji) data apsolutna podrška razvoju basena Bor.\nPrvi potpredsednik Vlade Rebublike Srbije (Aleksandar Vučić) je rekao da nam daje maksimalnu podršku, ali da moramo biti nosilac razvoja ovog regiona.\nObećali smo da ćemo to uraditi onako kako je dogovoreno i to što jevtinije može, istakao je prvi čovek RTB-a.\nNenad 17.6.2013. | 14:57 At 14:57\nJadno, jadno… kad ce izbori?


SBB problem nakon povecanja brzine\nMyCity » Domaća IT scena, internet provajderi -> Kablovski provajderi » SBB povećava brzinu interneta iznad evropskog proseka\nNapisano na dan: 31.1.2017\nPoslao: 31 Jan 2017 23:20\nKablovski operater SBB korisnicima će od 1. februara povećati brzinu interneta – sa 30 megabita po sekundi na 40 megabita po sekundi (Mbps), što je znatno iznad proseka u većini evropskih zemalja.\nU zavisnosti od paketa, brzina interneta će moći da dostigne i do 150 Mbps.\nTime će korisnici u okviru početnog paketa dobiti gotovo četiri puta brži internet od proseka u Evropskoj uniji, koji na osnovu podataka sa testmy.net iznosi 11 Mbps u sekundi.\nKada je reč o drugim zemljama, prosečne brzine interneta u SAD 22 Mbps, Velikoj Britaniji 21.5 Mbps i Australiji 17.1 Mbps su duplo niže od nove početne brzine SBB interneta, dok je u Japanu 7.2 Mbps ta cifra čak pet puta niža.\nIzvor i nastavak: http://rs.n1info.com/a224860/Sci-Tech/SBB-povecava-brzinu-interneta.html\nPoslao: 31 Jan 2017 23:48\nKako mi je kolega malopre preneo, povećanje ide i za veće pakete. Mi sa 50Mb/s prelazimo na 60Mb/s.\nPoslao: 01 Feb 2017 10:33\n2Ovo se svidja korisnicima: cikadeda, cika_cajko\nRogi :: dok je u Japanu 7.2 Mbps ta cifra čak pet puta niža.\nGde ovi novinari samo nalaze ove informacije. U Japanu prosecna brzina je 17 MB/s dok je pik connecton oko 200MB/s. Pocinju kao premijer, najbolji smo, ako se izuzmu oni bolji od nas ...\nPoslao: 01 Feb 2017 10:38\nMene interesuje koliki je procenat učešća SBB-a kao provajdera internet usluga.\nPoslao: 01 Feb 2017 11:05\nKazu da je pola-pola, kablovski-adsl. Koliki je udeo SBB-a u tom delu kablovskog ne znam.\nPoslao: 01 Feb 2017 11:25\nMa koji ADSL, 5-6 kilometra od centra Beograda ljudi nemaju mogucnost za vise od 10-20mb/s. 10 moze, a za 20 je vec pitanje. Zato sto oni nece da unaprede strukturu, a posle kukaju kako lose posluju. Ja cak imam i neke komsije koji imaju kablovsku, a pored toga Telekom ADSL od 10mb/s. I ajde ti nekome presadi mozak da 10 nije isto sto i 50, tj. od sada ce biti 60. I zasto bi imao Telekom internet ako vec imas SBB kablovsku.\nSto se tice Japana, mozda zato sto mi imamo 7 miliona ljudi od kojih 3 zivi u Beogradu, a Japan ima 127 miliona, pa taj prosek mozda malo i pije vodu. Ali samo kao cifra, suvisno je komentarisati sta je Japan, a sta smo mi.\nJedino sto ne volim kod SBB-a jeste odnos Download/Upload brzina, a blago receno je zalostan i pomalo monopolisticki jer na Novom Beogradu postoje provajderi koji daju jednake brzine, a SBB drzi smesan odnos. Verovatno da veci upload nije potreban za 95% ljudi, ali onaj ko bi zeleo da vrsi neki cloud backup ili youtube upload je jako ogranicen.\nPoslao: 01 Feb 2017 12:38\nDa li kazu koliko kosta najjeftiiji paket u SBB?\nDa li kazu da je ako hoces net moras da uzmes i tv sto znaci da moras da placas minimum 2700 rsd? KOliko je to ,,ispod evropskog i svetskog'' proseka?\nPoslao: 01 Feb 2017 13:56\nNapisano: 01 Feb 2017 13:52\nTwinHeadedEagle ::Jedino sto ne volim kod SBB-a jeste odnos Download/Upload brzina, a blago receno je zalostan i pomalo monopolisticki jer na Novom Beogradu postoje provajderi koji daju jednake brzine, a SBB drzi smesan odnos. Verovatno da veci upload nije potreban za 95% ljudi, ali onaj ko bi zeleo da vrsi neki cloud backup ili youtube upload je jako ogranicen. Slažem se da je odnos download/upload totalno buđav. Ali sam mišljenja i da je simetričan link sasvim nepotreban za svakodnevnu kućnu upotrebu, baš iz razloga što se te stvari koje pominješ, i u kojima bi simetričan link došao do izražaja, obavljaju možda jednom u nedelju dana. S obzirom da su takve stvari znatno ređe, sasvim je korektno da upload bude niži, i da to traje nešto duže. Dakle, odnos bi mogao (i trebalo bi) da bude bolji, ali bih ja opet dao blagu prednost download-u.\nvirked ::Da li kazu da je ako hoces net moras da uzmes i tv sto znaci da moras da placas minimum 2700 rsd? Isto je i sa ADSL-om - da bi imao internet moraš da imaš telefonsku liniju. Generalno, infrastruktura je uvek i svugde neophodna. Njena cena može da varira, ali to se u krajnjem slučaju odražava i na kvalitet usluge (u smislu stabilnosti, mogućnosti koje infrastruktura pruža itd) i generalno celokupno korisničko iskustvo.\nInače, ja sam dugi niz godina kod SBB-a. Uslugom sam jako zadovoljan jer za 3400 dinara mesečno imam telefon sa 200 besplatnih minuta ka celokupnoj fiksnoj telefoniji u Srbiji i mnogim inostranim zemljama, digitalnu televiziju sa mnoštvo 'običnih' i desetak HD kanala i D3GO (online televiziju) za tri uređaja (računara/telefona/tableta) - obe sa mogućnošću premotavanja programa do 72h unazad, kao i prilično stabilan internet sa brzinom 50/3 Mb/s - odnosno 60/4 Mb/s nakon predstojećeg povećanja. Ne znam za tebe, ali meni je ovakva ponuda itekako prihvatljiva. Kome treba samo internet, ovo jeste skupo, ali je ceo paket prilično povoljan.\nDopuna: 01 Feb 2017 13:56\nTakođe, kada sam jednom pričao sa bratom iz Švajcarske pomenuo mi je da ovakav neki sličan paket oni plaćaju, ako se dobro sećam, negde oko 80 franaka mesečno.\nPoslao: 01 Feb 2017 14:24\nDrug u Norveskoj placa 4K kanale, ne znam koliko tacno, 400/400 internet i satelitski telefon ekvivalent 100 eura.\nPoslao: 01 Feb 2017 15:25\nKoja je svrha sega mega giga Mbps u paketu?\nKoliko korisnika zaista ima potrebu da ima ,,suludo brz'' net?\n90% korisnika koristi net za citanje novina,facebook i youtube. 5 % su oni ,,napredni'' koji skidaju ceo internet na komp 24h/dnevno a ostatak su ljudi koji zaista imaju potrebu za brzim i kvalitetnim internetom.\nSBB a i ostali provajderi to znaju pa zato i daju tkz. sulude brzine neta da bi ljudi pricali komsiji kako imaju 50 Mbbs net i kako im brzo otvara slike na fejsu\nKada bi dali pakete sa nizim cenama velika vecina korisnika bi to uzela\nPS. jos kad bi ljudi znali da je vecina IP adresa u SBB natovana izbila bi pobuna Sreca po SBB pa ljudi nemaju pojma.\nUkupno su 568 korisnika na forumu :: 22 registrovanih, 2 sakrivenih i 544 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., amstel, b_z_b, bladesu, cikadeda, gonzagbs, goran.vvv, ILGromovnik, kybonacci, Ligavesh, Malo Točeno, Mixelotti, Neutral-M, Njemac, opt1, Petar35, saputnik plavetnila, slonic_tonic, Sterilizacija, tubular, Vajezatha, VladaNS1978


FOTO: U Zenici završen festival ženske košarke „Amna Fazlić“– Obilježena godišnjica smrti Amne Fazlić - Zenicablog\nFOTO: U Zenici završen festival ženske košarke „Amna Fazlić“– Obilježena godišnjica smrti Amne Fazlić\nFOTO: U Zenici završen festival ženske košarke „Amna Fazlić“– Obilježena godišnjica smrti Amne Fazlić – U gradskoj Areni „Husejin Smajlović“ u Zenici, KŽK Čelik je organizovao Festival ženske košarke „Amna Fazlić“, posvećen godišnjici od smrti mlade zeničke košarkašice Amne Fazlić.\nU nedostatku novca za seniorski turnir, godišnjica smrti Amne Fazlić obilježena je turnirom kadetskih selekcija i revijalnom utakmicom seniorskih ekipa KŽK Čelik i Play Off iz Sarajeva.\nDa podsjetimo, do sada je odigrano sedam memorijala sa imenom košarkašice „Amne Fazlić“, u znak sjećanja na tragično stradalu igračicu Amnu Fazlić, koja je stradala sa nepunih 18 godina, 29.03.2010. godine. U 2017.godini odigrana je revijalna utakmica između mladih košarkašica Čelika i sarajevskog Željezničara, a ove, 2019.godine, održan je Festival ženske košarke „Amna Fazlić“, opisano naprijed.\nU 2018.godini nije bilo utakmica posvećenih obilježavanju smrti Amne Fazlić.\nAmna je bila izuzetno talentovana košarkašica, koja je igrala za kadetsku i juniorsku reprezentaciju Bosne i Hercegovine, ali je tragična nesreća zaustavila na putu sjajne košarkaške karijere. Počela je igrati sa 12 godina kod tadašnjeg trenera Behudina Bajgorića, zavoljela je košarku, klub i imala dobar odnos prema svima u porodici, školi, klubu, na ulici.\nFoto E.Imamović/KŽK Čelik\nTagoviamna fazlic bih festival festival zenske kosarke kadetkinje kosarka kzk celik seniorke turnir utakmica zenica


Pojam i pravna priroda ugovora o doživotnom izdržavanju | Kapital magazin\nPojam i pravna priroda ugovora o doživotnom izdržavanju\nUgovor o doživotnom izdržavanju je složen ugovor naslednog i obligacionog prava.\nSadržaj ugovora o doživotnom izdržavanju predstavlja zakonska definicija, sadržana u čl. 194. Zakona o nasleđivanju, prema kojoj se primalac izdržavanja obavezuje da se posle njegove smrti na davaoca izdržavanja prenese svojina tačno određenih stvari ili kakva prava (imovinska), a davalac izdržavanja se obavezuje da kao naknadu za to izdržava i da se brine o njemu do kraja njegovog života i da ga posle sahrani.\nI Ugovor o doživotnom izdržavanju zaključuje se s obzirom na ličnost ugovarača (intuitu personae), pa ako davalac izdržavanja svoje lične obaveze prenese na treće lice, primalac izdržavanja može tražiti raskid ugovora. Iz ovoga sledi da se ispunjenje obaveza ili sticanje prava ne mogu prenositi na druga lica, mimo onoga što je određeno ugovorom, bez saglasnosti ugovarača. Drugim rečima, potraživanja primaoca izdržavanja ne mogu se preneti na drugoga, a posle smrti davaoca izdržavanja njegove obaveze prelaze na njegovog bračnog druga i potomke, koji su pozvani na nasleđe, ako oni na to pristanu, a ako ne pristanu na produženje ugovora, ugovor se raskida i oni ne mogu zahtevati naknadu za ranije dato izdržavanje.\nII Dvostrano obavezujući i teretan – Ugovor o doživotnom izdržavanju je dvostrano obavezujući (bilateralan) ugovor, jer njegovim zaključenjem nastaju obaveze (dužnosti) i za jednu i za drugu ugovornu stranu. Davalac izdržavanja izvršava obaveze koje su određene ugovorom, a ako obim i vrsta obaveze nisu ugovorene, važi dispozitivna odredba čl. 194. St. 3 Zakona o nasleđivanju (ako što drugo nije ugovoreno, obaveza izdržavanja naročito obuhvata obezbeđivanje stanovanja, hrane, odeće i obuće, odgovarajuću negu u bolesti i starosti, troškove lečenja i davanja za svakodnevne uobičajene potrebe). Primalac izdržavanja ima obavezu da na davaoca izdržavanja prenese svojinu na tačno određenim pokretnim ili nepokretnim stvarima, ili da davaocu prenese neka druga ugovorom određena imovinska prava.\nIII Ugovor o doživotnom izdražavanju je teretan ugovor. Za davanje izdržavanja davalac dobija imovinu, a za davanje imovine primalac dobija izdržavanje.\nIV Aleatornost – Ugovor o doživotnom izdržavanju je aleatoran ugovor – ugovor na sreću. U trenutku zaključenja ugovora ne zna se koliko će iznositi obaveza davaoca izdržavanja, odnosno koliko će dugo živeti primalac izdržavanja, pa je nepoznat konačni efekat tog ugovora. Pošto je momenat smrti buduća neizvesna okolnost, te ni vrednost obaveze davaoca izdržavanja u momentu zaključenja ugovora nije poznata.Vrednost obaveze može da bude znatno manja ili da znatno nadmaši vrednost imovine primaoca izdržavanja, koja je predmet ugovora, u zavisnosti od dužine života primaoca izdržavanja. Aleatornost ugovora o doživotnom izdržavanju povlači za sobom dve pravne posledice:\nNa ugovor o doživotnom izdržavanju ne primenjuju se pravila o prekomernom oštećenju (laesio enormis – čl. 139. st. 5. ZOO).\nUgovor o doživotnom izdržavanju može biti poništen, ako u vreme zaključenja ugovora nije postojao element aleatornosti, tj. ako nije predstavljao rizik za davaoca izdržavanja.\nV Trajnost – Ovaj ugovor je sa trajnim izvršenjem obaveza davaoca izdržavanja. Obaveza davaoca izdržavanja sastavljena je iz niza ćinidbi koje se realizuju od zaključenja ugovora do smrti primaoca izdržavanja, a obaveza primaoca izdržavanja izvršava se u trenutku njegove smrti. Ugovor o doživotnom izdržavanju po svojoj prirodi i svrsi ne konzumira se jednim aktom izvršenja, već sukcesivnim aktima koji se ponavljaju u određenim vremenskim razdobljima utrvrđenim samim ugovorom.\nVI Ugovor o doživotnom izdržavanju je strogo formalni ugovor. Neophodno je da budu ispunjene sve pretpostavke koje su inače potrebne da bi ugovor bio punovažan, a pored toga je potrebno još i da volja stranaka bude izjavljena u zakonom propisanom obliku (formi). Iz Ministarstva pravde tvrde da zabune kod zakonskog regulisanja ugovora o doživotnom izdržavanju nema. Kako navode, sve nedoumice povodom pitanja nadležnosti u ovoj oblasti su razrešene izmenama Zakona o vanparničnom postupku.\nZakonom o izmenama i dopunama Zakona o vanparničnom postupku koji je usvojen u maju 2014. godine, propisano je da je javni beležnik isključivo nadležan za sastavljanje i potvrđivanje isprava za koje je posebnim zakonima koji su počeli da se primenjuju pre početka primene Zakona o javnom beležništvu određeno da ih sastavlja odnosno potvrđuje sud. Drugim rečima, to znači da za sastavljanje i overu ugovora o doživotnom izdržavanju, za šta je prema Zakonu o nasleđivanju bio nadležan sudija, od 1. septembra 2014. godine nadležan je javni beležnik. Direktne posledice ugovora o doživotnom izdržavanju, prema Zakonu o nasleđivanju Srbije su:\nda imovina koja je predmet ugovora ne ulazi u njegovu zaostavštinu (što znači da naslednici ne nasleđuju, recimo, stan koji se u ugovoru spominje ), i\nda se iz imovine koja je predemet ugovora ne mogu namiriti nužni naslednici.\nVII Posle zaključenja ugovora davalac izdržavanja može upisati u javne knjige svoja prava koja ima na prodavaočevoj imovini, koja je obuhvaćena ugovorom o doživotnom izdržavanju. Na taj način davalac izdržavanja obezbeđuje svoja prava iz ugovora o doživotnom izdržavanju.\nVIII U sudskoj praksi je potvrđen stav da se imovina stečena po osnovu ugovora o doživotnom izdržavanju smatra zajedničkom imovinom bračnih drugova, iako je samo jedan bračni drug zaključio taj ugovor.\nIX Nekretnine stečene na ovaj način su potpuno legalne i veoma često se možete susresti sa njima, naročito kada je kupoprodaja u pitanju. U agencijama naglašavaju da se nekada iza stanova koji se oglašavaju po veoma niskim cenama, privlačnim kupcima, uglavnom krije ugovor o doživotnom izdržavanju, ali da nešto nije regulisano kako treba, pa vam savetujemo da nekretninu nikako ne kupujete na brzinu, jer se može dogoditi da naslednici nisu obavešteni o postojanju ugovora, pa se može dogoditi da pokrenu sudski postupak, kojim će se dokazati da on ipak pripada njima. Pre nego što krenete u samu proceduru kupovine, angažujte advokata ili proverenu agenciju za nekretnine, čiji će pravnici detaljno utvrditi: koliko je pre smrti primaoca izdržavanja zaključen ugovor o doživotnom izdržavanju, da li je ugovor overen pred sudijom i sl. Provera svega ovoga je veoma važna, jer su to osnovi za ništavnost takvog ugovora i za njegovo pobijanje od strane zakonskih naslednika, što bi za novog kupca svakako bio veliki problem.\nU narednom članku čitaćete detaljnije o ugovaračima (subjektima ovog ugovora).\nMilenko Ubović, Ugovor o doživotnom izdržavanju-sa sudskom praksom (preko 500 odluka) i primera ugovora, Beograd, 2004;\nMilan Počuča, Ugovor o doživotnom izdržavanju, Novi Sad, 2011;\nUgovor o doživotnom izdržavanju-zbornik radova, Udruženje za građansko procesno i arbitražno pravo – Niš, pravni fakultet univerziteta u Nišu, 1997;\nSlobodan N. Svorcan, Nasledno pravo, Pravni fakultet u Kragujevcu, Kragujevac, 2006;


NBS donela propis pre 20 dana, ali još uvek nijedna banka ne nudi "kredit na reč" od 90 hiljada | Kamatica\nPočetna > analiza > NBS donela propis pre 20 dana, ali još uvek nijedna banka ne nudi "kredit na reč" od 90 hiljada\nTekst objavljen: 09.09.2020 15:45\nVest da u banku možete po kredit od 90.000 dinara, čak i ako u njoj nemate otvoren račun, i to bez depozita i posebnih zahteva, proširila se među građanima brzinom munje\nNovim propisima NBS je bankama dala mogućnost da odobravaju kredite do 90.000 dinara na dve godine i građanima koji trenutno nisu njihovi klijenti, odnosno koji nemaju otvoren račun i ne primaju zaradu kod njih.\nKako je predviđeno, potrebna je samo izjava koju građani potpisuju i daju pod punom krivičnom i materijalnom odgovornošću, a koja bi verovatno imala snagu menice.\n- Čini mi se da će ova mera biti najmanje popularna od tri koje je NBS donela u paketu i rekao bih da neće u praksi toliko zaživeti. Ne izgleda mi previše privlačno ni iz ugla banaka, a ni iz ugla građana, eventualnih korisnika ovakvih zajmova, koji bi morali da razmisle o izjavi koju potpisuju prilikom odobravanja kredita -ocenjuje Zoran Grubišić, profesor Beogradske bankarske akademije.\n- Jedina moguća prednost ovog novog propisa je to što građani tako mogu da uzmu neki kreditni proizvod u drugoj banci, recimo gotovinski kredit, ako su uslovi povoljniji od banke u kojoj već primaju platu. Ipak, ta suma od 90.000 dinara i nije prevelika... -zaključuje on.\n- S druge strane, to je dobar mehanizam konkurencije, jer ako jedna banka krene da snižava kamate mogle bi slično da postupe i sve ostale -ističe on.\nZa odobravanje kredita ključan dokaz o zaradi\nNENAD 14.09.2020 9:30\nZasto se banke ne oglasavaju da li ce moci da se uzme taj kredit na 2 god . ili ne\ntrrbalo bi da se obaveste gradzani a ne da jure od bnke do banke, ako ne ce da uvedu ovu meru neka objave na svojim veb stranicama.\nkredit od 90 hiljada kredit na reč Narodna banka Srbije krediti pandemija


Vesti online / Vesti / Društvo / Vejnovo srce za Stefanovo lice\nDaily Mail, Vesti A\nVejnovo srce za Stefanovo lice\nBritanski list "Dejli mejl" je ovih dana doneo opširnu priču o Vejnu Ingramu, nekada britanskom vojniku, a sada medicinskom radniku, koji je pre 13 godina bio u mirovnoj misiji u Bosni i Stefanu Saviću, dečaku sa retkim urođenim deformitetom lica.\nfacebook.com/Wayne Ingram Fundraiser\nStefan Savić i hirurg Dejvid Danavej\nVejn godinama pomaže Stefanu da mu najbolji lekari omoguće normalan život, o čemu su i "Vesti" ranije pisale.\nOd kada je Stefana prvi put doveo u London 2003. godine dečaku je obavljeno više operacija, a poslednja, peta, pre dva i po meseca. I za tu operaciju Vejn je organizovao prikupljanje novca, a ukupna svota koju je skupio za pet Stefanovih operacija iznosi 165.000 funti.\nPre 13 godina Vejn je upoznao Stefana Savića, tada četvorogodišnjeg dečaka sa retkim urođenim deformitetom lica. Istog trenutka između njih dvojice stvorila se jaka veza pa je britanski vojnik obećao da će učiniti sve da pomogne Stefanu. Obećanje je ispunio do poslednje reči.\nPosle svega što su prošli zajedno, Vejn Stefana danas smatra drugim sinom.\n- Ja sam jak čovek, ali kada smo se pozdravljali, srce mi je puklo. Jako me je zagrlio, a kada se okrenuo i on je plakao. Morao sam da se okrenem i odem jer su mi oči bile pune suza. Ovo je bio moj život prethodnih 13 godina. Do sada sam znao da će ponovo doći u Veliku Britaniju i da ću ga videti, ali sada ne znam da li ću ga ponovo videti, a sada ne mogu sebi da priuštim da odem u Bosnu - kaže Vejn.\nOn ističe da postoji jaka veza između njega i Stefanove porodice.\n- Osećam ogroman ponos. Transformacija je zaista neverovatna. Kada se otok skroz povuče biće još bolje - rekao je Vejn za "Dejli mejl" posle poslednje operacije.\nVoli devojku i harmoniku\nStefan je uvek imao samopouzdanja, kaže Vejn, mada je izbegavao javnost zbog svog deformiteta. Kako je njegovo samopouzdanje raslo, tako je i Stefan našao devojku u Bosni, za koju Vejn kaže da je "apsolutno divna" i već dve godine su zajedno. Danas kada je svršeni srednjoškolac, Stefan planira da se malo više posveti muzici, za koju kaže da je njegova velika ljubav. Ipak, iako svira harmoniku u jednom bendu, u budućnosti bi želeo da ugrađuje klima-uređaje.\n- Sve što mogu da kažem jeste hvala. Ponovo i ponovo hvala svima. Posle operacija vreme je da zgrabim prilike koje su preda mnom, a koje ne bi bile moguće bez Vejna, doktora Danaveja i mnogih drugih velikodušnih ljudi koji su mi pomogli na putu ka novom životu - kaže Stefan.\nDanas mu deluje gotovo neverovatno to što je sa Stefanom i njegovom porodicom tako blizak. Stefana i njegove roditelje Miloša i Slavu, Vejn je upoznao je dok je kao vodnik u konjičkom puku britanske vojske boravio u mirovnoj misiji u Bosni.\n- Da mi je neko rekao pre 13 godina da ćemo Stefan, njegova porodica i ja postati prijatelji za ceo život, ne bih mu verovao. Ali sada postoji neverovatno jaka veza između nas - kaže britanski vojnik.\n- Ako izuzmemo deformitet lica, Stefan je bio normalan, razigran dečko. Moji sinovi su bili mali kada sam ga upoznao i prosto nisam mogao da okrenem glavu i ne uradim ništa. Istog momenta sam znao da ću uraditi sve da mu pomognem - rekao je Vejn.\nOn je otac četvoro dece i medicinski radnik, kaže da bi voleo da nastavi da se bavi humanitarnim radom. Nastaviće da prikuplja novac za organizaciju koja pomaže deci koja su rođena sa deformitetom na licu, kao i organizaciji koja pruža pomoć osobama u Africi koje pate od posledica gangrenozne infekcije lica.\nOtac Miloš (46) i majka Slava (38) zahvalni su doktoru Danaveju na "remek-delu" kako nazivaju ono što je uspeo da uradi sa licem njihovog sina, a Vejna opisuju kao "svoju porodicu".\n- Od kada se Stefan rodio, često sam se pitala kao bi izgledao da nema deformitet. Doktor Danavej je to učio mogućim. Da nije bilo njega, Stefanov život bi bio drugačiji. Već posle prve operacije Stefan je bio sasvim drugačija osoba nego ranije. Stefanu je dao lice kakvo nismo mogli ni da zamislimo - kaže Slava i dodaje da im je pao veliki teret sa ramena.\n- Poslednjom operacijom doktor Danavej je Stefanu omogućio lep ulazak u život odraslih - kaže Slava.\nPet operacija u Londonu: Dečaku se vratio osmeh\nStefan je rođen sa urođenom anomalijom lica. To znači da je razmak između njegovih očiju 4,5 centimetara veći, a nos mu nije bio razvijen kako treba. Zbog toga je imao problema s vidom i disanjem.\nVejn Ingram je prikupio 100.000 evra pre nego što je Stefana prvi put doveo u London 2003. Plastični hirurg Dejvid Danavej velikodušno je ponudio svoje usluge besplatno, ali Vejn je ipak imao dosta troškova da bi porodicu iz Bosne doveo u Veliku Britaniju, od vize do smeštaja.\nTokom 2003. Stefan je imao dve ozbiljne operacije. U Veliku Britaniju se vratio u maju 2005. godine, kada su mu trećom operacijom korigovani disajni putevi.\nPre dve godine, Vejn Ingram je prikupio još 24.000 evra za operaciju kojom je Stefanu poboljšan izgled lica, poravnati zubi i poboljšano disanje. Potom je, u oktobru 2016. usledila i poslednja, peta operacija, kada je Stefanu preoblikovan nos uz pomoć hrskavice iz uveta.\nSubota 07.01.2017. 23:49\nSram Vas bilo biznismeni Srpski, očito Vam čovek lekciju, zar Vas nije stid?


Ciljevi i očekivani ishodi predmeta (razvijanje općih i specifičnih kompetencija) ? što će student biti u stanju napraviti nakon određenog razdoblja: 1. Prepozn... više


ZdraviJa proizvod mjeseca - ZdraviJa\nZdraviJa proizvod mjeseca\n5 grešaka koje vjerovatno pravite za doručkom\nAko imate zdravstvenih problema kao što su bolesna jetra, masnoće u krvi, artritis, astma, bronhitis, alergije i slično potreban vam je dodatak prehrani Kurkumin forte.\nIstraživanja su pokazala kako ekstrakt korijena kurkume (curcumin) pridonosi zaustavljanju oksidativnih oštećenja tako što neutralizuje štetna dejstva slobodnih radikala koji oštećuju ćelije organizma oksidirajući njihove strukture, te vremenom dovode do ubrzanog starenja i razvoja hroničnih oboljenja (ateroskleroze, karcinoma, reumatoidnog artritisa, očne mrene, Parkinsonove i Alzheimerove bolesti, dijabetesa itd).\nKurkuminoidi imaju i snažno protuupalno i antimikrobno djelovanje, inhibiraju i otpuštanje histamina iz mastocita a pokazuju i univerzalno antitumorsko dejstvo. Ekstrakt ploda crnog bibera, odnosno njegov aktivni sastojak piperin, poboljšava apsorbciju kurkumina i samim tim njegovu bioraspoloživost, povećavajući time njegovu efikasnost.\nSve su ovo razlozi zašto biste u svoju ishranu trebali uključiti i Kurkumin forte. Popijte 1-2 puta dnevno po jednu film tabletu, najbolje uz jelo, i pazite da ne prekoračite dnevnu dozu jer se mogu javiti neželjeni efekti kao što su uznemirenje želuca, mučnina, vrtoglavica ili dijareja.\nEkstrakt kurkume ne bi trebalo da koriste osobe koje imaju kamen u žuči ili zastoj žuči, osobe sa pojačanim lučenjem želučane kiseline ili sa gastroezofagealnim refluksom (GERB) jer može pogoršati simptome navedenih oboljenja. Ne preporučuje se trudnicama, dojiljama i osobama mlađim od 18 godina.\nZdraviJa July 26, 2018


ULICA UZVRAĆA (FOTO)\nZagrebački zidovi protiv šatoraša iz Savske!\nritn by: Ana Benačić | 20.02.2015.\nAleksa Vujic prije više od 5 godina\npuž prije više od 5 godina\nČastimir prije više od 5 godina\nmarkonato prije više od 5 godina\nisus nije hrvat prije više od 5 godina


Istinomer - Za tri godine 200 km autoputeva više\nPočetna Izjave Istinitost Za tri godine 200 km autoputeva više\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture o kilometrima autoputa.\nRTS, 26. 7. 2017.\nPodaci o otvaranju deonica na autoputu Horgoš - Novi Sad. Izvor: Koridori Srbije / Foto: Printscreen\nKoridor 10Koridor 11autoput


Konkretne mere koje Ne davimo Beograd zahteva za unapređenje kvaliteta vazduha i zaštite stanovništva - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Konkretne mere koje Ne davimo Beograd zahteva za unapređenje kvaliteta vazduha i zaštite stanovništva\nNaši gradovi se sve češće nalaze na vrhu liste najzagađenijih gradova Evrope i sveta.\n2Piše: Vladimir Radojičić 17. januara 2020. 15.00 Izmenjeno: 15.01\nNaše zdravlje, zdravlje naše dece, ugroženo je nebrigom institucija i kontinuiranim ignorisanjem upozorenja, merenja i analiza koje jasno govore da se radi o ozbiljnom problemu, koji se neće sam od sebe rešiti.\nZbog odbijanja nadležnih da se pozabave ovim problemom, inicijativa Ne davimo Beograd izradila je set mera koje smo protestima i peticijama zahtevali od gradske i republičke vlasti da sprovede.\n– Redovno, tačno i blagovremeno informisanje građana i građanki Beograda o kvalitetu vazduha u gradu. Neophodno je redovno i tačno obaveštavati javnost putem svih sredstava javnog informisanja o stanju kvaliteta vazduha na dnevnom nivou. Nužno je navesti jasne mere zaštite stanovništva u danima kada su stanovnici Beograda suočeni sa velikim zagađenjem vazduha.\n– U danima ekstremnog zagađenja vazduha redukcija saobraćaja u centralnoj gradskoj zoni kroz uvođenje par-nepar sistema saobraćaja automobila. Redukovati saobraćaj automobila u užem gradskom jezgru kroz uvođenje sistema kretanja automobila po principu par-nepar registarskih tablica tokom perioda kada je ekstremno veliko zagađenje vazduha (parnim danima dozvoljen je saobraćaj za automobile kojima se registracija završava na parni broj).\n– Zaštita dece i mladih. U danima kada postoji ekstremno zagađenje vazduha doneti meru o privremenom zatvaranju vrtića i škola koje rade u ugroženim delovima gradova.\n– Zaštita osetljivih kategorija stanovništva, ali i zdravih osoba. Redovno informisanje građana o dozvoljenim aktivnostima stanovništva i zdravstveni saveti u danima kada je visoko zagađenje vazduha. Neophodno je da institucije na gradskom i nacionalnom nivou daju jasne i precizne upute putem dostupnih sredstava javnog informisanja o dozvoljenim aktivnostima starijih osoba, trudnica, dece, osoba koje pate od hroničnih plućnih ili srčanih oboljenja, ali i zdravih osoba.\n– Radikalno poboljšanje javnog transporta i smanjenje automobilskog saobraćaja. Kako je saobraćaj jedan od najvećih izvora zagađenja, potrebno je prilagoditi saobraćajnu infrastrukturu javnom prevozu i raditi na smanjenju korišćenja automobilskog saobraćaja u gradu.\n– Obezbediti uslove za kretanje kroz grad bez zagađenja (biciklizam, pešačenje). Saobraćajnu infrastrukturu prilagoditi održivim vidovima transporta kroz izgradnju pešačkih prelaza i biciklističkih staza. Održivi vidovi transporta omogućavaju veću slobodu kretanja kroz grad, pozitivno utiču na zdravlje i utiču na smanjenje zagađenja.\n– Prelazak sa fosilnih goriva na obnovljive izvore energije. Kreirati uslove za povećanje udela obnovljivih izvora energije umesto krošćenja fosilnih goriva.\n– Povećanje gasifikacije i toplifikacije grada i smanjenje individualnih ložišta. Ubrzati proces gasifikacije i toplifikacije priključenjem na daljinsko grejanje preostalih individualnih i kolektivnih ložišta, kako bi se smanjilo zagađenje vazduha prouzrokovano čvrstim česticama. Da bi se afirmisalo priključenje privatnih domaćinstava na daljinsko grejanje, potrebno je korigovati (smanjiti) cenu i promeniti način naplate.\n– Pošumljavanje i ozelenjavanje grada. Količina zelenila u gradu osetno utiče na kvalitet vazduha i ceo ekosistem. Sprovesti plan masovne sadnje drveća, povećanja zelenih površina, kao i postavljanja vertikalnih zelenih zidova i stimulisati gradnju zelenih zgrada.\n– Bolja kontrola zagađivača. Insistirati da industrijski zagađivači posluju na odgovoran način u pogledu bezbednosti ljudi i životne sredine. Posebnim planom predvideti aktivnosti za izmeštanje pojedinih zagađivača iz stambene u industrijsku zonu.\n– Sistematsko praćenje i tačno i objektivno izveštavanje o zagađenju vazduha. Obezbediti opremu za laboratorije neophodne za sistematsko praćenje stepena zagađenosti vazduha na teritoriji grada i održavati i servisirati postojeće merne stanice. Obezbediti da javnost ima stalni pristup informacijama o koncentraciji sumpor-dioksida, čađi, aerosedimenata, teških metala i prizemnog ozona, kao i specifičnih zagađujućih materija.\n– Odustajanje od svih štetnih projekata koji će dodatno zagaditi vazduh naših gradova, poput izgradnje spalionice u Vinči, ali i u drugim mestima u Srbiji. Raditi na prevenciji nastanka otpada, njegovoj ponovnoj upotrebi i reciklaži, kao i na kompostiranju. Razviti zelenu ekonomiju koja će zapošljavati veći broj ljudi i koja će imati minimalni uticaj na vazduh i životnu sredinu.\nNe davimo, a udavise. Umesto da se u okviru sire opozicione koalicije bave i gradskim i ekoloskim pitanjima ovi veselnici zvani Udaviomo opoziciju igraju u taktu Vucicevih nota. Ne cudi komentar EU zvanicnika da je opozicija razbijena vojska koja je gora solucija od Vuciceve autoritarne, korumpirane i kriminalizovane vlasti. Sutra je miting demokratske opozicije, a svi ostali su rezimski politicki patuljci.\nNavedeni predlozi su dobar start ali deluje da je potrebno jos dosta rada na definisanju predloga. Npr. kratkorocni predlozi 1 i 4 su slicni pa ih treba sazeti u jedan da bi se ogradilo od demagogije, zatvaranje vrtica vec verovatno postoji kao mera ali treba konkretizovati uslove kada se ta mera aktivira…isto, kod dugorocnih je nejasan prostorni okvir koji ide od biciklistickih staza u uzem jezgru bgda do prelaska na obnovljive izvore energie i izbacivanja uglja kao energenta za grejanje koji se sigurno ne odnose na krug dvojke, zatim masovnog posumljavanja, razdvajanja industrijske od stambenih zona koji se ne odnose samo na centar prestonice vec na celu drzavu…trebalo bi i neke predloge konkretizovati sa vremenskim i finansijskim okvirom u kojima bi vi sproveli te mere u smislu da se pokaze da su te mere realne jer recimo izmestanje industrije deluje veoma skupo a i nejasno ko bi to finansirao, itd… Realno predlozi su nivo dobrog nerecenziranog seminarskog rada. Svaka cast za trud u svakom slucaju, samo napred!


Požar u radionici "Kazabele" | VAmedia - info portal\n20/03/2017 20/03/2017 Нема коментара на Požar u radionici “Kazabele”\nVeliki požar zahvatio je pogon za proizvodnju nameštaja kompanije „Kazabela“ u Knez Mihailovoj ulici u naselju Gradac. Povređenih nema, a na lokalizaciji požara angažovano je nekoliko ekipa valjevskih vatrogasaca.\n„Europrom“ organizuje druženje sa „osnovcima“ na SPREG-u


Poljska: 11 miliona dolara oduzeto DasCoinu - MLM prevara\nDascoin prevaraMLMmlmprevaramrežni marketingmrezni marketing prevaraponzi kriptovalutaPonzi šema\nPoljske vlasti podigle su svoju istragu protiv Dascoina na viši nivo, tako što su zaplenili 44 miliona zlota ili 11.6 miliona dolara sa bankarskog računa saradnika / lidera kompanije Net Leaders, koja je pokrenula širenje ove MLM prevare\nMali podsetnik, Net Leaders čine nekadašnji promoteri Onecoin-a, a sam Dascoin uveliko kopira mnogo toga od svog starijeg brata.\nIstraga je pokrenuta početkom oktobra meseca nakon što su u septembru 2018, iz društva za zaštitu potrošača Trading Jam obavestili kancelariju javnog tužioca o mutnim radnjama Dascoina u Poljskoj još od 2016 godine: https://tradingjam.pl/prokuratura-wszczyna-sledztwo-w-sprawie-dascoin/\nPredstavnik javnog tužioca Ewa Bialik potvrdila je zaplenu, kao i da se istraga nastavlja. Istragu vodi Centralni Biro nacionalne policije.\nŠto se tiče Dascoina u Poljskoj rekao bi da je svoju priču završio, bar u tom delu Evrope.\nMLMmlm prevaramrezni marketingponzi kriptovalute\nReši zadatak* − 3 = 2


7 dana provela u restoranu lečeći slomljeno srce pilećim krilcima!\nSvi povremeno imamo faze kada nam je hrana uteha, ali ova dvadesetšestogodišnja Kineskinja oborila je sve rekorde: Pošto je ostavio dečko, depresivna Tan Shen uputila se u najbliži restoran brze hrane i tamo provela čitavu sedmicu. Nije odlazila kući, samo je naručivala pileća krilca i ekstra large porcije pomfrita i jela…\n„Trebalo mi je vreme da razmislim“, rekla je devojka, „a to zaista nisam mogla u svom stanu prepunom uspomena. Osećala sam se jadno i poželela da jedem, a onda prosto nisam želela da odem kući.“\nTan je čak telefonirala svojoj firmi i javila da je bolesna, dok je svih nedelju dana provela u lokalnom restoranu nadomak svog stana.\n„Nisam planirala da ovoliko ostanem, ali, kad sam jednom počela da jedem, shvatila sam da mi je potrebno još vremena za razmišljanje i prosto sam ostala“, rekla je devojka.\nRestoran je napustila tek kada je shvatila da su se, zbog čuđenja zaposlenih, za nju zainteresovali i mediji.


Aruba postaje vodeća destinacija na Karibima - Putuj Sigurno\nAruba postaje vodeća destinacija na Karibima\nPutujSigurno » Magazin » Vesti » Aruba postaje vodeća destinacija na Karibima\nKaribi su tradicionalno bili sinonim za rajske plaže i fantastične odmore, uprkos visokoj stopi siromaštva u samim ostrvskim dražavama. Karipsko more i dalje ostaje sinonim za to, međutim neke destinacije na Karibima postaju uspešnije od ostalih. Iako su Kuba i recimo Barbados uvek bili predvodnici, maleno ostrvo Aruba preuzima slavu i turiste, pošto je prošle godine zabležilo rast od preko 16 % turističkog prometa. A ona je samo jedna od zemalja latinske Amerike koja ostvaruje značajan rast.\nAruba, maleno ostrvo nadomak Južne amerike i Venecuele, koje se nalazi znatno južnije od najvećih ostrva u Karipskom moru, Kube i Jamajke, beleži fantastičan uspeh kada je u pitanju broj ostvarenih noćenja na ovom holandskom ostrvu. Iako već dugi niz godina veoma uspešna destinacija među turistima iz Sjedinjenih Američkih Država, Aruba je prošle godine zabeležila ovoliki rast pretežno zahvaljujući turistima iz Evrope, pa se može reći da su turističke agencije koje posluju u Evropi obavile dobar marketinški potez.\nZahvaljujući tome što su neke nama bliže destinacije kao što su Egipat, Turska i od prošle godine Tunis, postale donekle rizične destinacije, a pogotovo u očima turista sa zapada Evrope, Karibi su postali nova, potencijalna bezbedna destinacija za turiste, pogotovo Britance, s obzirom da postoji nekoliko direktnih letova do samog ostrva Aruba.”\nOvo ostrvo je poznato kao ostrvo plaža, koje je okružuju sa svih strana, tako da je uz dobru pripremu za letovanje sam odmor sigurno fantastičan.


Planeta je luda za Srbijom, košarkom i društvenim mrežama: Od 8 milijardi objava Orlovi i KSS u vrhu - Telegraf.rs\n07/09/19 | 18:06\nPlaneta je luda za Srbijom, košarkom i društvenim mrežama: Od 8 milijardi objava Orlovi i KSS u vrhu\nNaša reprezentacija privukla je simpatije čitavog sveta\nKošarkaška reprezentacija Srbije svojim dosadašnjim nastupom u Kini na Mundobasketu potpuno je zaludela ljubitelje ove igre širom sveta, što se vidi po rang listama, kladionicama, ali i društvenim mrežamana kojima smo među najpopularnijima.\nTako je barem sudeći po zvaničnom "heštegu" #_GotTheGame, tj. #SerbiaGotTheGame, koji se posle prve nedelje nalazi na drugom mestu o popularnosti u svetu, i to, odmah iza Sjedinjenih Američkih Država, koji su naročito zbog NBA lige i NBA igrača poznati širom planete.\nZanimljivo je i to da je od početka prvenstva, dakle, za samo nedleju dana, objavljeno oko 8.2 milijarde postova sa ovim heštegovima i da je Srbija u žestokoj konkurenciji iza sebe ostavila redom ostale učesnike Mundobasketa: Kinu, Japan, Grčku, Australiju, Francusku, Filipne, Brazil i Italiju.\nDa podsetimo, sledeći meč na prvenstvu Srbija igra sa Španijom u nedelju od 14.30\nIgraj i pobedi! 🦅🏀🇷🇸#SrbijaGotGame #FIBAWC pic.twitter.com/7o6BeCL8vi\n— Košarkaški savez SRB (@KSSrbije) September 7, 2019\nI’ve enjoyed watching the @SerbiaBasket team play in this #FIBAWC . Some amazing individual contributions. Totally ruthless basketball team. Going to be hard to beat. #SerbiaGotGame\n— Spiros Contominas (@SContominas) September 6, 2019\nMundial de Baloncesto #FibaWC #China2019 •\n- Serbia 🇷🇸 - España 🇪🇸 - Italia 🇮🇹 - Puerto Rico 🇵🇷 •\nGráfica @fibawc #serbiagotgame #serbia #Españagotgame #españa #italiagotgame #Italia… https://t.co/DS1Nsf7lRk\n— En las Gradas (@Ryan69guerrero) September 5, 2019\nPogledajte video snimljen ultra-širokougaonom kamerom na Motoroli One Action na kojem Srbi cepaju mrežice u hali u Vuhanu.\nĐorđević pred Španiju: Odbrambeni fajt je njihov trejdmark, ovo će biti pravi izazov za nas!\nSelektor Litvanije zapenio zbog "krađe": Ovo je j***na šala, a ne košarka! (VIDEO)\nItalijani očajavaju posle lekcije Orlova: Sad smo u situaciji "pobedi ili pakuj kofere"!\n"Izađite na auto-put, jako glupe žene": Uvrede na oglase za upoznavanje, a slike žena su lažne\nDanas nikad ne bih prešao iz Zvezde u Partizan: Tomašević o večitima i karijeri nesuđenog fudbalera\nSvi volimo da izgledamo lepo na fotkama, ali znate li da doterivanje slika uzrokuje teška oboljenja\n7. septembar 2019 | 21:18\nIskreno Amerikanci da su doveli prvu postavu nikakve šanse ne bi imali ni mi ni bilo ko drugi...\n7. septembar 2019 | 20:54\nA kad se igra meč onda je dvorana poluprazna a Amerima puna.Toliko o popularnosti.\nMilijarda puta milijarda\n7. septembar 2019 | 19:27\nJa sam pročitao podatak da je to zapratilo 74 biliona ljudi.\nNajbolju picu na svetu pravi Piroćanka: Sonja i njena porodica na testu spajaju Srbiju i Italiju\nMilan Tomić usred tajm-auta digao ruke od dogovora sa igračima i indirektno najavio poraz Zvezde\nNovi trend: Dijamantske lobanje i pauci za Noć veštica\nKolika je verovatnoća da se detetu ovako spasi život? Parv je najveći srećković 21. veka\nMilorad Dodik pokazao da je u odličnoj košarkaškoj formi\nKriminal, policija, tinejdžeri...Okidač za osvetu i borba za život u seriji "Grupa"\nBlam nedelje, košarkaš Krke promašio ceo koš sa linije penala\nAleksandrov na Trgu Republike u čast oslobođenja Beograda\nRoditelji otkrili mural ubijenoj Violeti Jošić\nEkskluzivna ispovest Mirjane Antonović, žene sa kojom Miroslav Ilić ima vanbračnog sina\nEvropski gradovi u kojima se koriste najveće količine kokaina: U Londonu dnevno čak 23 kilograma\nOn ima najmanji penis koji sam ikada videla. Pomozite mi, kako da bezbolno raskinem sa njim?\nViše od 3,4 miliona lajkova za 1 sat: Kajli Džener zauzela vrelu pozu u minijaturnom bikiniju\nDa li je ovo najtužniji pas na svetu: Ušao je u autobus i sedeo nepomično, vlasnika i dalje nema\nMegan Markl se slomila, jedva zadržala suze pred kamerama: Vojvotkinji treba odmor od svega\nBentli od 216.000 evra je najskuplji automobil uvezen u BiH: Podatak o jahtama još je šokantniji\nOd 1. novembra paprene kazne za vozače koji nemaju zimske gume: Da li to važi i za trotinete?\nBMW povlači vozila zbog opasnosti od požara - evo kako da utvrdite da li je i vaš auto u opasnosti\nEvo šta sve još možete da koristite kao gorivo ako imate dizel motor\nAMSS apeluje: Obezbedite svoj sertifikat i kvalifikacionu karticu na vreme\nVESELIN JEVROSIMOVIĆ: Moć Pokreta\nMark Zakerberg je upravo izgovorio najveću laž o tome kako je Facebook nastao\nHaker otkriva kako da se potpuno obrišete sa interneta - tako da niko nema nikakve podatke o vama\nTrejler za Red Dead Redemption 2 za PC pokazuje koliko će igra bolje izgledati nego na konzolama\nMark Zakerberg tvrdi da su najveći neprijatelj slobode na internetu Kina i TikTok\nDetalji iz optužnice za smrt Lune (2): Očuh ju je ubio, a majka mrtvu presvukla, pa sve zataškali\nMigranti se zakačili ispod autobusa i krenuli u Hamburg: Stigli do Bosanskog Broda\nLiban na nogama: Dok je premijer milione davao manekenki za kupaći, građani su izašli na ulice\nKurti krenuo da slavi pobedu na izborima, pa doživeo saobraćajnu nesreću


Redakcija – Stranica 318\nPronađena Ljubica Antunović iz Kiseljaka\n2. Januara 2020.\tAktuelno Komentari isključeni za Pronađena Ljubica Antunović iz Kiseljaka\nNestala Ljubica Antunović iz Kiseljaka, za kojom je pokrenuta potraga kada je nestala 29. decembra prošle godine, pronađena je živa i zdrava i sretno zaljubljena. Naime, policiji se prvo javio Ljubicin partner pa ona sama. Navodno su policija i određeni članovi porodice upravo i na to sumnjali, da je Antunović …\nNa Bolji svijet preselio Bunić Ešref iz Fojnice\n1. Januara 2020.\tAktuelno, Fojnica Komentari isključeni za Na Bolji svijet preselio Bunić Ešref iz Fojnice\nNa Bolji svijet u 83. godini života je preselio Bunić Ešref. Dženaza će se obaviti sutra, četvrtak, iza ikindije namaza, a ukopat će se u haremu Vladići. Molimo Allaha, dž.š., da Ešrefu podari lijepi Džennet, a porodici sabur.\nFOTO: Nova godina dočekana i u klubu Parlament\n1. Januara 2020.\tAktuelno, Fojnica Komentari isključeni za FOTO: Nova godina dočekana i u klubu Parlament\nU caffe klubu Parlament je organizovan doček Nove godine kojem je prisustvovalo oko 300 fojničkih momaka i djevojaka. Za sjajnu atmosferu u novogodišnjoj noći se pobrinuo DJ KRUX.\nUživo iz Fojnice: Doček Nove godine u restoranu Ribnjak\n31. Decembra 2019.\tAktuelno, Fojnica Komentari isključeni za Uživo iz Fojnice: Doček Nove godine u restoranu Ribnjak\nU poznatom fojničkom restoranu Ribnjak i ove godine je organizovan doček Nove godine. Oko 70 gostiju uživa u ovom fantastičnom restoranu sa dugom historijom i renomeom. Želimo im lijepu zabavu u ostatku večeri i sretnu i uspješnu 2020. godinu. Fotografije:\nFojnički načelnik posjetio dežurne ekipe u novogodišnjoj noći\n31. Decembra 2019.\tAktuelno, Fojnica Komentari isključeni za Fojnički načelnik posjetio dežurne ekipe u novogodišnjoj noći\nFojnički načelnik Sabahudin Klisura je novogodišnju noć iskoristio da posjeti one koji brinu o našoj sigurnosti dok većina uživa u prelazu sa 2019. na 2020. godinu. Tako je načelnik Klisura posjetio fojnički Dom zdravlja, Policijsku stanicu te fojničke vatrogasce.\nFantastična novogodišnja zabava u “Reumalu”: Gosti uživaju u pjesmi i plesu\n31. Decembra 2019.\tAktuelno, Fojnica Komentari isključeni za Fantastična novogodišnja zabava u “Reumalu”: Gosti uživaju u pjesmi i plesu\nFojničani, tradicionalno Novu godinu dočekuju u hotelskim salama, restoranima i kafićima. Kao i prethodnih godina, proslava Nove godine je organizovana u sali hotela Reumal. U sali je pristuno 390 gostiju, a zabavljaju ih momci iz “Nature Orchestra”. Među gostima su i brojne poznate ličnosti. Ipak, treba istaći fantastičnu atmosferu i …\n31. Decembra 2019.\tAktuelno, Fojnica Komentari isključeni za Fojnički romantik 2: Zaprosio svoju djevojku u novogodišnjoj noći\nKraj 2019. godine i početak Nove 2020. godine, sigurno će biti urezana u srca dvoje mladih ljudi, Enidi Bejtić i Atifu Mujčiću, popularnom Tifu. Uz svijeće raspoređene u obliku srca, kleknuo je i zaprosio je svoju djevojku, a ona je oduševljeno kazala „DA“! Želimo im da njihova ljubav i dalje …\nPage 318 of 412« First...290300310«316317318319320\t»\t330340350...Zadnja


Discord radi na zvaničnoj Youtube integraciji - PLAY!\nDiscord radi na zvaničnoj Youtube integraciji\nZahvaljujući pomalo bezobraznoj akciji kompanije Google koja je primorala gašenje najrasprostranjenijih botova za reprodukciju muzike i videa, brojni korisnici Discord platforme ostali su bez opcije reprodukcije željenog sadržaja u pozadini.\nNa svu sreću, developeri iza Discorda rade na zvaničnoj Youtube integraciji zvanoj Watch Together, koja će omogućiti korisnicima da sami kreiraju plejliste i da klipove gledaju/slušaju sa ostalim korisnicima. U suštini, ova integracija će funkcionisati kao Groovy i Rhytm botovi, samo što ćete morati da se borite sa reklamama.\nOva opcija je navodno već godinama u razvoju, ali je zbog gašenja botova sada dobila prioritet i njeno testiranje je otpočeto na malom broju servera.\nRelated Items:Discord, youtube


Skot: SAD žele da nova kosovska vlada ukine takse ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\nPetak, 21. Februar 2020\n15.09.2019 u 09:41\nAmerički ambasador u Srbiji Kajl Skot izjavio je da SAD žele da Kosovo ukine takse na srpsku robu kako bi se dijalog sa Beogradom ponovo pokrenuo. Skot je u intervjuu za Kurir istakao da je sada bitno da Priština dobije novu vladu, da se ukinu takse na robu iz Srbije i BiH i da se dijalog nastavi.\nSkot je kazao, da oni koji tvrde da SAD nisu mogle da nađu način da primoraju kosovsku vlast da ukine takse, jednostavno ne mogu da prihvate da je Kosovo nezavisna i suverena zemlja.\n“Mi ne možemo da ‘primoravamo’ ni Kosovo, ni Srbiju. SAD su tu kao partner, koji podržava proces normalizacije odnosa između Beograda i Prištine, i učiniće sve da ohrabre i omoguće obema stranama da do dogovora dođe. To je u interesu naroda u Srbiji i na Kosovu, ali i interesu celog regiona, EU i SAD. Naša poruka je jasna: SAD žele da Kosovo ukine takse kako bi se dijalog sa Beogradom ponovo pokrenuo. Sada je bitno da Priština dobije novu vladu, da se ukinu takse na robu iz Srbije i BiH i da se dijalog nastavi,”- naglasio je Skot.\nSkot, koji uskoro odlazi sa dužnosti američkog ambasadora u Srbiji, kaže da će Metju Palmer koji je imenovan za specijalnog američkog izaslanika za zapadni Balkan predvoditi američka nastojanja da pojačaju diplomatske napore SAD u podršci miru, stabilnosti i napretku u regionu i da će se usredsrediti na integraciju država zapadnog Balkana u evropske institucije.\nOn (Palmer) inače veoma dobro poznaje region, Srbiju, ali i problem Kosova, pa mislim da je idealna osoba da doprinese normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova, ocenio je Skot u intervjuu za Kurir.\nDesetero učenika srpske nacionalnosti u Srebrenici maltretiralo djevojčicu s hidžabom\nKo je prvi objavio lažnu vijest da je Jamajka priznala Kosovo i doveo kosovske političare u zabludu?\nFitore Pacolli: Otpustiti Vloru Çitaku ako vijest da Jamajka priznaje Kosovo nije tačna\nKonjufca: Vlada spremna da započne diplomatske odnose sa Jamajkom\nGazeta Ekspres: Zbog takse SAD razmatraju svoje vojno prisustvo na Kosovu\nIsa Mustafa se protivi odluci da se zabrani rad nedjeljom\nHaradinaj: Kurtijeva izjava osramotila Kosovo i razočarala SAD\nGODIŠNJICA SMRTI ŠABANA ŠAULIĆA: Tajna broja 17\n13:49 21 feb 2020\n13:46 21 feb 2020\n13:45 21 feb 2020\n13:44 21 feb 2020\n11:30 21 feb 2020\n11:28 21 feb 2020\n11:13 21 feb 2020\nProf. dr. Fahrudin Rizvanbegović: Bio bih nesretan čovjek kada bih imao samo jedan identitet\n10:23 21 feb 2020\nHaxhiu: Obavezaćemo se da pomognemo žrtvama porodičnog nasilja\n10:15 21 feb 2020\nVlada Kosova: Strategija ekonomskog razvoja bazira se na podršci lokalnim proizvođačima\n10:14 21 feb 2020\n08:13 21 feb 2020


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Abramovič: Bila je čast biti dio ovog kluba\n28. 05. 2022. 17:04 >> 17:02\nOPROSTIO SE OD KLUBA\nAbramovič: Bila je čast biti dio ovog kluba\nDosadašnji vlasnik Čelsija Roman Abramovič izjavio je danas da je bila velika čast biti na čelu tog fudbalskog kluba i poželio novim vlasnicima puno uspjeha u budućnosti.\n"Prošla su skoro tri mjeseca otkako sam iznio svoju namjeru da prodam Čelsi. Tokom tog vremena, tim je naporno radio da pronađe pravog čuvara za Čelsi koji bi bio u najboljoj poziciji da uspješno vodi klub u sljedeće poglavlje", naveo je Abramović u izjavi objavljenoj na sajtu kluba.\nČelsi je ranije danas saopštio da je postignut "konačan i definitivan" sporazum sa konzorcijum koji predvodi američki milijarder Tod Boli i da će prodaja tog kluba biti završena u ponedjeljak.\nProdaju Čelsija su ranije ove nedjelje odobrile britanska vlada i Premijer liga, kao i vlada Portugala pošto Abramović ima i pasoš te države.\nAbramovič je u saopštenju istakao da vlasništvo nad ovim klubom dolazi sa velikom odgovornošću i dodao da je otkako je došao u Čelsi prije skoro 20 godina "iz prve ruke video šta ovaj klub može da postigne".\n"Moj cilj je bio da obezbijedim da sljedeći vlasnik ima način razmišljanja koji će omogućiti uspjeh i muškom i ženskom timu, kao i volju i želju da nastavi da razvija druge ključne aspekte kluba, kao što su akademija i fondacije Čelsi", rekao je Abramovič.\n"Drago mi je što je ova potraga sada uspješno zaključena. Dok predajem Čelsi njegovim čuvarima, želio bih da im poželim mnogo uspjeha, kako na terenu, tako i van njega", dodao je on.\nKonzorcijum koji predvodi Boli kupiće Čelsi za 4,25 milijardi funti. Prihod od prodaje ide na zamrznuti račin koji kontroliše britanska vlada i biće uplaćen u humanitarne svrhe za pomoć Ukrajini.\n"Bila je čast biti dio ovog kluba - želio bih da zahvalim svim bivšim i sadašnjim igračima kluba, osoblju i naravno navijačima za ove nevjerovatne godine", rekao je Abramovič.\n"Ponosan sam što će, kao rezultat naših zajedničkih uspeha, milioni ljudi sada imati koristi od nove dobrotvorne fondacije koja se osniva. Ovo je nasljeđe koje smo zajedno stvorili", zaključio je on.\nČelsi je dok je Abramovič bio vlasnik londonskog kluba osvojio 21 trofej, uključujući i pet titula Premijer lige i dvije Lige šampiona.


Ako vam nije jasno šta se događa u savremenom svetu, ove knjige mogu da vam pomognu | Buro 24/7\n24.10.20. 11.00 2020-10-24T11:00:24+02:00\nMoguće je da vam već mesecima unazad mnogo toga nije jasno počevši sa požarima u Australiji preko pandemije i BLM protesta, do nedavnog novog zakona u Poljskoj u vezi sa abortusom. Deluje da svet u kom živimo danas uopšte nije onaj u kom smo živeli recimo dve godine unazad i postaje sve čudnije i teže pratiti šta se događa i zašto se stvarno događa? Dokumentarni filmovi uvek mogu da pomognu da nam rasvetle neke probleme, pozicije i moguća rešenja, i odlično su oruđe za kompresovano sticanje novog znanja. Međutim, ako želite neku temu da dodatno produbite i bolje razumete šta su izazovi i opasnosti ali i rešenja sa kojima dolazi, onda naravno da okrećemo glavu ka policama. Zato, donosimo nekoliko naslova koji vam lako mogu postati najbolji prijatelji u potrazi za odgovorima zašto pobogu i odakle ovakav uspon desničarskih i populističkih ideja svuda, kako da zaustavimo propast planete, i hoće li ova pandemija ikada prestati? Ukoliko ste se išta od ovoga u skorije vreme zapitali skrolujte za svoj "help" naslov.\n"šta je populizam?"\nPopulisti kako Müller objašnjava, tvrde da oni sami predstavljaju narod, naciju, da su njihovi politički protivnici izdajice, strani plaćenici, nepatriotska elita, da ne mogu da postoje nezavisne, neutralne političke institucije. Populista je neko ko kada preuzme poziciju moći, postaje autoritaran u svom vladanju, i veoma lako zaboravlja na demokratske norme i ostale institucije sa kojima treba da sarađuje i od kojih da zavisi, već postaje ubeđujući narod da je sve drugo bezvredno bez njega. Populista je na predsedničkim pozicijama širom sveta sve više, i veoma je važno razumeti kako se nositi sa tim i boriti protiv toga, a Müller kao vrsni filozof potanko objašnjava dinamike ovakvog profila što ličnosti što upravljanja.\n"Losing Earth: The Decade We Could Have Stopped Climate Change"\nTema: ekologija, životna sredina, zagađenje\nKnjiga koja odgovara na pitanja "kako smo došli do ovde?" i još važnije "koliko dugo smo znali da će biti ovako loše?". Pa, prilično dugo budući da Richova sad već kultna knjiga, donosi šokantan zaključak da gotovo svaka konverzacija na temu klimatskih promena i ekologije koju vodimo danas je bila pokrenuta još 1979. godine. Rich plete narativ oko i kroz centralnog junaka, Rafe Pomerance, koji je prvi upozorio na glopadno zagrevanje u E.P.A. izveštaju iz 1979. Tada se problemu pristupilo veoma ozbiljno, toliko da su čak i konzervativci učestvovali, ali se momentum nažalost brzo izgubio i uspeli smo da dokotrljamo do 2020. u stanju gorem nego ikada.\n"The Rules of Contagion : Why Things Spread - and Why They Stop"\nŠto bi rekli stručnjaci "ako ste videli jednu pandemiju videli ste... jednu pandemiju". Situacije mogu da liče i podsećaju ali susret sa zarazom širokih razmera je "svaki put kao da je prvi". Covid-19 se ponaša drugačije od gripa koji se ponaša drugačije od bilo koje druga bolesti koja je eksplodirala svetom, ali ipak, čini se da imaju neke osnovne setove pravila koji se ponavljaju. Epidemiolog Adam Kucharski je objvio knjigu u takoreći idealno vreme i bavi se pitanjem pandemije, reprodukcije, "imuniteta krda". Ono što je takođe važno je da mnogo pažnje poklanja i još jednoj pandemiji koju poznajemo- lažnih vesti, za koju smatra da je jednako opasna kao i bilo koja druga i podleže istoj unutrašnoj logici kao i virusna. Kucharski piše razumljivo i jednostavno o izuzetno važnim stvarima tako da uopšte nije teško pratiti ga i malo bolje razumeti situaciju.\nTema: ženska prava\nU svojoj novoj knjizi, Caroline Criado Perez, veoma detaljno i precizno secira svet u kom živimo na mnogo nivoa dokazujući u kojoj meri je ovo svet napravljen po meri muškarca. U njemu, žene se još uvek bore sa diskriminacijom, nasiljem, potplaćenim radom i ostalim problemima. Caroline skreće pažnju na sve one stvari koje uzimamo zdravo za gotovo a koje potvrđuju u kojoj meri je ovo zaista "a man's man's man's world", i na koliko je polja tek potrebno raditi da bismo došli do onoga što liči na pravu jednakost.\n"the good immigrant usa"\nuredile: Nikesh Shukla i Chimene Suleyman\nTema: rasizam, emigracija\nDvadeset i šest autora donose svoje priče o tome šta znači biti "drugi". Ova kolekcija eseja govori o stanju u SAD danas, o pravima i neravnopravnosti i donosi kompleksni, raznovrsni pregled marginalizovanih perspektiva iz brojnih, fascinantnih uglova. Odnos privilegovang dela stanovništva sa onima koji to nisu je uvek problematičan, a ova knjiga postavlja temelje tim odnosima i pokazuje prstom na sve pukotine u američkoj politici identiteta neretko pokrećući potresne i iskrene debate i pozive na dijalog i promenu.\nPre nego što se pojavio film "Social Dilemma" profesorka Shoshana Zuboff (koja se naravno i očekivano i pojavljuje u filmu), je među prvima počela da priča o novim opasnostima koje tehnologija donosi i "prodaji" podataka. Zapravo, da priča o tome kako se kapitalizam transformisao i naučio da eksploatiše sve što može zahvaljujući prednostima digitalnog doba. U pitanju je "novi ekonomski poredak koji koristi ljudsko postojanje kao sirov materijal za komercijalne prakse, predikcije, prodaju". Njena knjiga donosi ultimativnu spoznaju o tome kako je kapitalizam pronašao nove načine da sve i svakoga pretvori u korisnike od kojih ima koristi, i kako smo mi sami naši umovi, razmšljanje, ponašanje, potrebe postali najvredniji izvor profita.\nNajbolje knjige sa usamljenim protagonistima\nOktobar mnogo bolje zvuči uz ove nove naslove u lokalnim knjižarama


kapsule zdravstvo portal\nOznaka: Kapsule Zdravstvo Portal\nApoteke bez lekova / Vesti 22. Nov. 2011. : 5:24 - \nZbog međusobnih dugovanja Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, apoteka i veledrogerija farmaceutskom tržištu, Srbiji preti nestašica lekova.\nNi leka, ni rešenja / Vesti 23. Nov. 2011. : 5:47 - \nLekova za srce, psihijatrijska i neurološka obolenja nema u apotekama. Nema ni odgovora na pitanje ko je odgovoran za nestašicu i kada će lekova ponovo biti.\nGalenika u blokadi, preti nestašica 38 lekova! / Vesti 17. Okt. 2013. : 9:58 - \nU „Galenici“ strahuju da će, ako ih puste „niz vodu“, deficitarnost biti sve veća i da bi mogla da nestanu 172 leka. Račun fabrike lekova blokiran 27. septembra\nŽivot iz jezgra kajsije / Vesti 1. Okt. 2013. : 11:32 - \nDok statistika kaže da će svaka treća osoba na planeti u jednom momentu oboleti od raka, a tradicionalna medicina i dalje tapka u mraku, sve je više teorija o tome šta je kancer i na koji način ga treba lečiti.\nlekova vesti kapsule portal zdravstvo preparati krvnih sudova leka lekovi prirodni\nTri reči: kapsule zdravstvo portal, krvi krvnih sudova, zdravstvo portal kapsule, portal kapsule zdravstvo\nDve reči: kapsule zdravstvo, zdravstvo portal, krvnih sudova, prirodni preparati\nJedna reč: lekova, vesti, kapsule, portal, zdravstvo, preparati, krvnih, sudova, leka, lekovi, prirodni


Kafa na Vrbasu – jedan pfening – Kafica.rs\nPosted on 27 May, 2020 27 May, 2020 Author Kafica\tComment(0)\nBanjalučki ugostitelji su pod strogim pravilima počeli sa radom a pojedini kafići pokušavaju privući goste tako što će drastično umanjiti cenu omiljenog pića, kafe.\nNakon pauze od skoro dva meseca u gradu na Vrbasu je ponovo moguće u društvu prijatelja, rodbine ili saradnika sesti u baštu kafića i popiti ovaj omiljeni napitak, piše Srpskainfo.\nNaravno sve se to mora odvijati uz posebne mere higijene i rastojanja zbog čega pojedini Banjalučani možda okljevaju i odlučuju da sačekaju sa odlaskom na kafu sa prijateljima.\nKako bi ponovo privukli goste i tim pokušali da pokrenu svoj rad pojedini ugostitelji su se odlučili da drastično smanje cene kafe u kafićima. Tako da se ovaj napitak na pojedinim mestima u centru grada može popiti za jedan pfening.


Evropsko-euroazijski obračun | Eurointegracije | Al Jazeera\nPovučene su borbene linije između evropskih i euroazijskih projekata, iscrtanih u vezi s identitetom i članstvom nekoliko bivših sovjetskih republika (EPA)\nSamit Evropske unije koji će biti održan u Viljnusu 28. i 29. novembra obećava veliki obračun između Brisela i Moskve. Proteklih sedmica su povučene borbene linije između evropskih i euroazijskih projekata, a iscrtane su u vezi s identitetom i članstvom nekoliko bivših sovjetskih država. Tokom predsjedavanja Litvanije EU je pojačala posvećenost potpisivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Sporazuma o slobodnoj trgovini s brojnim istočnoevropskim prijestonicama. Kako bi zadovoljile uslove, svaka zemlja mora ispuniti neke osnovne političke i ekonomske kriterije. Iako nemaju neposredne izglede za članstvo u Europskoj uniji, sporazumi se smatraju prvim korakom na dugom putu ka pristupanju.\nUspostavom slobodne trgovine s EU-om bivše sovjetske države bi imale bolji pristup evropskim tržištima, dok bi istovremeno dobile povećana direktna strana ulaganja. EU od ovih država zauzvrat očekuje da moderniziraju svoj regulatorni sistem kako bi zadovoljili standarde EU-a i da usklade svoje poslovne prakse s praksom poslovanja u Uniji. Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju će, također, zahtijevati sukladnost s političkim normama EU-a, uključujući reformirano pravosuđe i slobodne izbore. Dugoročne ekonomske beneficije ovih aranžmana će biti daleko izdašnije nego bilo koja dublja ekonomska veza s Rusijom.\nPodrška novih članica EU-a je bila presudna u privlačenju zemalja u kojima se tek razvija demokratija da se pridruže evropskim projektima.\nUkrajina, Moldavija i Gruzija su izdvojene kao zemlje koje zadovoljavaju kriterije za pridruživanje EU-u i za slobodnu trgovinu. To je urađeno unatoč činjenici da su Moldavija i Gruzija podijeljene zemlje, a da ukrajinska Vlada još nije oslobodila iz zatvora bivšu premijerku Juliju Timošenko. Podrška novih članica EU-a je bila presudna u privlačenju zemalja u kojima se tek razvija demokratija da se pridruže evropskim projektima i da samim tim smanje njihovo političko previranje i ekonomsku nestabilnost. Međutim, umjesto da na inicijative EU-a gleda kao na sredstava stabiliziranja vlastitog susjedstva, Moskva samit u Viljnusu smatra direktnom prijetnjom svojim interesima. Ambicije ruske Vlade su koncentrirane na stvaranje euroazijske unije. Prema ovom sporazumu, bivše sovjetske republike bi morale odustati od obećanja i planova za pristupanje EU-u.\nMoskva razmatra nekoliko faza u izgradnji euroazije, počevši s carinskom unijom, nakon čega bi uslijedila ekonomska i politička integracija modelirana na EU-u, ali s jednom značajnom razlikom. Dok se EU temelji na zajedničkom suverenitetu, euroazijska unija bi bila utemeljena na suverenitetu koji je podređen dominantnoj centralnoj vlasti. Rusija igra na kartu sporog ulaska u EU, a nudi članstvo u carinskoj uniji svojim bivšim podređenim republikama, uniji u koji se trenutno nalaze Rusija, Bjelorusija i Kazahstan, tvrdeći da će to donijeti opipljive i neposredne beneficije.\nRastuća EU je direktna prijetnja Putinovom euroazijskom projektu iz više razloga. EU se smatra strateškim izborom koji bi spriječio buduća spajanja s Rusijom. Njeni pravni propisi i regulative potkopavaju mutne poslovne prakse moskovske elite. Štaviše, Rusija smatra da pristupanje EU-u tim zemljama povećava šanse za ulazak u NATO, te predstavlja jačanje njihovih veza sa Sjedinjenim Američkim Državama.\nDa bi osujetila evropske aspiracije svojih susjeda, ruski zvaničnici su pojačali svoju retoriku. Početkom septembra Putin je privolio armensku Vladu da odustane od svojih ambicija za članstvo u EU-u i da se pridruže carinskoj uniji. Armenski predsjednik Serzh Sargsyan se vratio iz Moskve podvučenog repa i objavio da će se Jereven pridružiti ruskom bloku, što je u stvarnosti značilo da se povlače iz projekta EU-a.\nArmenski predsjednik Serzh Sargsyan se vratio iz Moskve podvučenog repa i objavio da će se Jereven pridružiti ruskom bloku.\nPutin je naglasio armensku ekonomsku i energetsku ovisnost o Moskvi, te je, navodno, prijetio Jerevenu s nesigurnošću u slučaju da Rusija povuče svoju podršku za armensku okupaciju Nagorno-Karabaha i drugih azerbejdžanskih teritorija. Moskva je i Moldaviji prijetila ekonomskim kolapsom, a sankcije su već nametnute moldavskom vinu, glavnom državnom izvoznom proizvodu. Kremlj, također, igra na kartu otcjepljenja Transinstrie, kako bi natjerao Kišnjev na poslušnost.\nIpak, najozbiljnija skora prijetnja je upućena Ukrajini, ključnom elementu euroazijske slagalice. Na međunarodnom forumu na Jalti, održanom 21. septembra, savjetnik Kremlja Sergei Glazyev je drsko upozorio na sankcije Rusije ako Ukrajina sa EU-om potpiše sporazume o pristupanju i slobodnoj trgovini. Moskva bi, očito, nametnula ekonomsku blokadu i podigla cijene energenata da osigura ekonomski kolaps Ukrajine. Kremlj bi, također, raskinuo bilateralni sporazum o strateškom partnerstvu, te više ne bi priznavao ukrajinske granice. Podržavao bi separatističke pokrete u istočnoj i južnoj Ukrajini, a bio bi spreman na intervenciju kojom bi ih podržao. To znači da je Kremlj prizvao duh podjele i doveo u pitanje postojanje Ukrajine kao jedinstvene države.\nOdgovor Brisela na ruske prijetnje je bio jači od očekivanog. Evropski komesar za proširenje Štefan Fule je ustvrdio da članstvo u carinskoj uniji nije pravno ili tehnički kompatibilno sa sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini. On je, također, u Evropskom parlamentu strogo kritizirao pritisak koji provodi Rusija na zemlje članice Programa istočnog partnerstva EU-a.\nAmerička administracija se, također, uključila u ovaj spor, tvrdeći da su ruske prijetnje Ukrajini i Moldaviji u suprotnosti sa obavezama koje je Rusija preuzela potpisivanjem raznih međunarodnih sporazuma, uključujući i načela Organizacije za sigurnost i saradnju u Evropi.\nStvaranje euroazijske unije ili sukobi uzrokovani odbijanjem da se uspostavi takav savez dovest će u pitanje sigurnost duž sadašnjih granica EU-a.\nVlade Ukrajine i Moldavije su se odbile povinovati planovima Moskve. Ako Rusija pređe sa prijetnji na djela protiv Kijeva ili Kišnjeva, neophodno je da Evropa i SAD zauzmu jedinstven stav. Stvaranje euroazijske unije, kojom bi dominirala Moskva ili sukobi uzrokovani odbijanjem da se uspostavi takav savez dovest će u pitanje sigurnost duž sadašnjih granica EU-a. Iako se bliži obračun u Viljnusu, ostaje nepoznanica kako efikasan odgovor mogu pripremiti saveznici da odbrane suverenitet i integritet susjednih zemalja u slučaju da Kremlj pojača pritiske.


Širimo BOŠ IKT tim: Praktikantske pozicije - Beogradska otvorena škola\nŠirimo BOŠ IKT tim: Praktikantske pozicije\nBeogradska otvorena škola (BOŠ) širi profesionalni tim i raspisuje konkurse za praktikantske pozicije u oblasti IT infrastrukture i grafičkog dizajna, a više informacija o opisu zaduženja, neophodnim kompetencijama, procesu selekcije kao i prijavi pronađite na linkovima ka konkursnim pozivima ispod:\nPraktikant/kinja u okviru oblasti administracije IT infrastrukture - OVDE;\nPraktikant/kinja u okviru oblasti grafičkog dizajna - OVDE.\nBOŠ je neprofitna, obrazovna organizacija građanskog društva osnovana 1993. godine. Beogradska otvorena škola osnažuje ljudske resurse, unapređuje javne politike i jača kapacitete civilnog, javnog i poslovnog sektora u cilju izgradnje boljeg društva zasnovanog na znanju, odgovornosti i javnom interesu.\nOdabrani kandidati/kinje biće primljeni/e na tri meseca plaćenog probnog rada uz mogućnost angažovanja na duži period. Selekcija će se sastojati iz najmanje tri kruga: pregleda biografija i motivacionih pisama, testiranja elektronskim putem i intervjua. Svi prijavljeni kandidati/kinje biće obavešteni o ishodu konkursa.\nKonkursi su otvoreni do ponedeljka, 7. februara do 17h, a svi zainteresovani kandidati/kinje trebalo bi da dostave radnu biografiju i motivaciono pismo na imejl adresu navedenu u okviru teksta konkursa.