Stručnjaci za sportsku medicinu na usavršavanju u Kataru - Sportske.net\nStručnjaci za sportsku medicinu na usavršavanju u Kataru\nZahvaljujući sporazumu izmedju klinike za sportsku medicinu Aspetar i Ministarstva omladine i sporta, oko 200 stručnjaka u oblasti sporstke medicine iz Srbije dobiće priliku da se stručno usavršava u Kataru, saopštilo je danas ministrastvo.\nDivac: "Počeli smo da okupljamo sponzore za Rio"Zašto je zapostavljena evropska šampionka?Da se nastavi uspešan niz...OKS - Milica i Andrija najbolji u 2012.Evropske igre od 2015, Divac zadovoljan!\nKonačna lista kandidata na konkursa biće završena početkom februara, kada će predstavnici klinike Aspetar doći u Beograd i izabrati ljude za posao u ovoj prestižnoj klinici.\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić poručio je u razgovoru sa stručnjacima koji su se prijavili na konkurs da država na ovaj način "otvara vrata mladima i stvara šanse za profesionalno dokazivanje i stručno usavršavanje".\n"Danas blizu 200 ljudi dobija šansu za profesionalno ostvarenje i jedno novo iskustvo. Srbija ima šta da ponudi i zapadu i istoku, i to nisu samo sirovine ili jeftina radna snaga, već i naša pamet", kazao je Udovičić.\nDržavni sekretar za sport Predrag Peruničić kazao je da Srbija ima odlične stručnjake sportske medicine, te da su oni jedan od ključnih faktora koji doprinose da srpski sportisti ostvaruju dobre rezultate.\n"Ovim sporazumom naši ljudi moći će da saradjuju s najboljim svetskim stručnjacima, razmenjuju iskustva i deo tih znanja vrate ovde, u Srbiju", kazao je Peruničić.\nKlinika Aspetar jedna je od najprestižnijih klinika za sportsku medicinu i medju deset u svetu koje imaju FIFA licencu.


Francuski evroposlanik: SAD protiv energetskog partnerstva Rusije i Evrope - 15.03.2021, Sputnik Srbija\nFrancuski evroposlanik: SAD protiv energetskog partnerstva Rusije i Evrope\nSjedinjene Američke Države protive se rusko-evropskoj energetskoj saradnji i pridržavaju oštrije retorike u vezi sa ruskim gasovodom „Severni tok 2“, izjavio je... 15.03.2021, Sputnik Srbija\nevropa, svet, vesti, sad, evropska unija (eu), rusija\n13:54 15.03.2021 (Osveženo: 01:10 26.08.2021)\n© Foto : Nord Stream 2 / Axel SchmidtPostavljanje cevi za gasovod "Severni tok 2"\nSjedinjene Američke Države protive se rusko-evropskoj energetskoj saradnji i pridržavaju oštrije retorike u vezi sa ruskim gasovodom „Severni tok 2“, izjavio je za Sputnjik član Evropskog parlamenta iz francuske stranke Nacionalno jedinstvo Nikola Be.\n„Vašington ne želi da Rusiju i EU povezuje energetsko partnerstvo takvog obima. Prvo, zato što SAD žele da prodaju svoj gas iz škriljaca, a posebno zato što žele da zadrže svoj uticaj na diplomatiju evropskih država“, objasnio je parlamentarac.\nOn je dodao da takvi koraci Sjedinjenih Američkih Država ne idu u prilog „završetku izgradnje gasovoda i zbližavanju evropskog ekonomskog centra Nemačke i Rusije“.\nRanije je jedan broj republikanaca u američkom Predstavničkom domu uputio pismo državnom sekretaru Entoniju Blinkenu u kome su izrazili zabrinutost zbog „Severnog toka 2“ i postupaka administracije predsednika Džoa Bajdena u vezi sa sankcijama protiv ovog projekta. Oni su pozvali na što brže uvođenje sankcija protiv 15 brodova i niza kompanija povezanih sa projektom, a ne čekati rok od 90 dana za pregled izveštaja.\nSAD stavile brod za izgradnju „Severnog toka 2“ na novi spisak sankcija


RENE CAOVILLA NA 24 SATA ELEGANCIJE - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nRENE CAOVILLA NA 24 SATA ELEGANCIJE\nU okviru glamurozne manifestacije “24 sata Elegancije” od 05.- 07. septembra 2014. na Belom dvoru 5. Septembra po prvi put kao zvezda večeri biće predstavljena ženska kolekcija famoznog italijanskog dizajnera cipela René Caovilla.\nOvaj umetnik koji je stvorio jedan od najprestižnijih, luksuznih brendova cipela, ima tradiciju dugu 80 godina od kada je osnovan u Veneciji. Tokom svoje dugogodišnje karijere Caovilla stvara jedinstvene kolekcije u renomiranoj Riviera del Brenta, gde je umetnost pravljenja cipela počela još u XIII veku. Vešti majstori rade na cipelama posvećeno i sa ljubavlju kako bi stvorili umetnička dela, pravo svedočanstvo izraza „Made in Italy“. Maksimum pažnje se usmerava na detalje u poslednjim potezima ukrašavanja sandala koje elegantno prate liniju ženske noge.\nSvetski poznat kao „master“ sofisticiranih ženskih cipela, Rene Caovilla koncipira i proizvodi cipele i aksesoare karakteristične po svojoj vrhunskoj izradi i kreativnosti. Kreacije Rene Caoville su postale simbol tradicionalne umetnosti pravljenja cipela u Veneciji, zahvaljujući njihovoj delikatnosti, ručnoj izradi ali i savremenosti i ženstvenosti.\nOd 1934, Caovilla je obeležio savremenu modu praveći večne, ultra ženstvene cipele. Svaki par ovih cipela je ručno pravljen u fabrici Rene Caoville sa punom pažnjom i strasti na jedinstvene detalje koje prate drago kamenje, kristali, koža i vez. Kako bi proslavio ovu važnu godišnjicu kreirane su dve kolekcije - kapsule za luksuzno odeljenje prodavnica Bergdorf Goodman and Neiman Marcus. Ove kolekcije obuhvataju 8 i 10 modela koje prate originalne cipele iz arhiva Caoville i predstavljaju ikone stila zaostavštine ovog brenda. Ovi modeli će biti predstavljeni na Belom dvoru u Beogradu 5.septembra.\nOd ove godine Rene Caovilla je jedan od patrona prestižnog muzeja Peggy Guggenheim Collection u Veneciji.\nDanas ovaj brend ima 7 prodavnica i 6 franšiza širom sveta.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: SALON OF EXCELLENCE PREDSTAVLJA CIFONELLI


Savjetnica na Konferenciji “Investing in Equality”\nKonferencija “Investing in Equality” u organizaciji Evropske mreže tijela za jednakost /European Network of Equality Bodies - Equinet/ održana je u Briselu 31.05-01.06, a u ime institucije Zaštitnika učesnica je bila samostalna savjetnica Duška Šljivančanin.\nKonferencija je bila posvećena promjenama koje su se u prethodnom periodu desile na polju zaštite od diskriminacije. Paneli su, između ostalog, bili posvećeni i temama: identifikacija načina kako osigurati političku predanost jednakosti i nediskriminacije na svim nivoima; uloga ravnopravnog zakonodavstva, načini osiguravanja optimalnog sprovođenje postojećeg zakonodavstva i potrebe za ispunjavanjem pravnog okvira za ravnopravnost; uloga snažnih, nezavisnih tijela za ravnopravnost u zaštiti vrijednosti jednakosti.\nNeki od zaključaka sa Konferencije bili su da i dalje postoji niz praznina u područjima koja su zaštićena međunarodnim zakonima o ljudskim pravima. Konkretno, s izuzetkom rasnog ili etničkog porijekla i pola, zakonodavstvo EU-a protiv diskriminacije samo se odnosi na područje zapošljavanja.\nU okviru ove Konferencije održana je i rasprava o Horizantalnoj direktivi EU. Nacrt "Horizontalne direktive" EU, koji traje od 2008, ojačaće zabranu diskriminacije na temelju invaliditeta, dobi, vjere ili uvjerenja i seksualne orijentacije. Kako je saopšteno, ako bude usvojen, milioni Evropljana bi imali koristi od proširene zaštite od diskriminacije.


Rukovodstvo Opštine u Zelenici – radovi punom parom – Portal Herceg Novi\nRukovodstvo Opštine u…\nRukovodstvo Opštine u Zelenici – radovi punom parom\nFoto: Press služba Opštine Herceg Novi\nU MZ Zelenika u proteklom periodu je uspješno završeno više projekata uređenja putne infrastrukture, uprkos pandemji, a isti tempo u planu je i za narednu godinu, istakli su čelnici Opštine Herceg Novi koji su juče posjetili ovaj dio grada.\nLokacije u Zelenici na kojima se izvode ili su završeni radovi na asfaltiranju i\nproširenju puteva obišli su predsjednik Opštine Stevan Katić, predsjednik\nSkupštine opštine Nikola Samardžić, potpredsjednici lokalne uprave Vesna\nSamardžić i Miloš Konjević, u društvu predsjednika Mjesne zajednice Zelenika-\nKuti Predraga Vujnovića i mještana.\n„U narednom periodu predstoje radovi od Džorovog mosta do magistrale (pored Doma penzionera), kako bi trasa bila u potpunosti kompletirana“ – naveo je gradonačelnik.\nPredstavnici Mjesne zajednice i Opštine obišli su i nedavno\nasfaltiranu dionicu od pumpne stanice Opačica do raskrsnice kod crkve\n„Završeno je proširenje i ovih dana se radi asfaltiranje te dionice. Prije mjesec dana završen je put ka Obalici i put koji povezuje Donje i Gornje Sasoviće. Vidljiva je i povećana\nfrekvencija saobraćaja od kada je taj put završen.“ – naveo je Katić.Obnove puteva su realizovane u saradnji Opštine, mještana, Mjesne zajednice Zelenika-Kuti i privrednika.\nMeđu prioritetnim zadacima je i trotoar koji treba da se završi od Zmijica do Kumbora a tokom naredne godine očekuje se i sanacija pješačkih trotoara od tunela uz magistralu, kao i izgradnja pasarele koje je već uvrštena u ovogodišnji budžet.\n-Idejno rješenje je pri kraju i očekuje se saglasnost Direkcije za saobraćaj na projektnu dokumentaciju. Sve što smo najavljivali u prethodnom periodu sigurno će biti i realizovano, naglasio je Katić.\nKako je kazao potpredsjednik Konjević, za neke projekate, izgradnju pet\nkilometara kanalizacije, zaštitu izvorišta Opačice i vodosnabdijevanje sela\nDragomir, lokalna uprava je zatražila podršku Vlade Crne Gore.\n„Imali smo ideju ovo ljeto da otvorimo ispostavu Građanskog biroa u Zelenici\nkako bi građanima i turistima omogućili da lakše završavaju neophodnu\ndokumentaciju.“ – kaže Konjević i dodaje da je realizovano 90% planiranog za MZ Zelenika–Kuti i nastavlja se dalje.\nPrema riječima predsjednika MZ Zelenika-Kuti Predraga Vujnovića, u toj\nmjesnoj zajednici su zadovoljni do sada urađenim, a u planu im je i otvaranje\nambulante za stanovništvo Zelenike, Kumbora i Meljina.\nŠto se tiče zaštite izvorišta Opačica, Vujnović ističe da će su saradnji\nMinistarstva za kapitalne investicije, Opštine Herceg Novi i Mjesne zajednice i\ntaj problem biti riješen.\n„Mi moramo našim unucima da ostavimo čistu vodu. Pokrenuli smo već neke\ninicijative i nadam se da ćemo to uskoro riješiti, kazao je Vujnović i dodao da\nsvi ostali poslovi idu svojim tokom, a asfaltiranje puta oko škole i uređenje\nigrališta u planu je za narednu godinu.“ – naveo je Vujnović.\nTags: Opština Herceg NoviZelenika


S obzirom da su istrage u toku, iz Tužilaštva Bosne i Hercegovine su saopštili kako ne mogu da otkrivaju detalje samih slučajeva, ali su naglasili kako je između ostalih zaprimljena i prijava protiv člana Predsedništva BiH Milorada Dodika, prenose mediji u BiH.Podsetimo, bivši visoki predstavnik u BiH Valentin Incko 23. jula ove godine doneo je odluku o izmenama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine. Nametnutim izmenama se između ostalog kažnjava svako negiranje i poricanje ratnih zločina, zločina protiv čovečnosti kao i genocida u Srebrenici.Predviđene su kazne zatvora od šest meseci do pet godina.Zabranjeno je i dodeljivanje priznanja, nagrada, spomenica ili bilo kakvih privilegija osobi pravosnažno osuđenoj za genocid, zločin protiv čovečnosti ili ratni zločin, kao i imenovanje ulica, trgova, parkova, mostova ili institucija po tim osobama. Zabranjeno je i veličanje tih osoba, a za sve to je predviđena kazna zatvora od najmanje tri godine.Nakon odluke Valentina Incka, usledio je niz reakcija rukovodstva RS koje je odbilo da prihvati Inckovu odluku..\nSrbija mora da radi na nezavisnosti Republike Srpske a ne da opet saginje glavu! SRAMOTA\nSrbi su zaista narod bez slobode jer im sve određuje kolonizator.\npolitika, milorad dodik, tužilaštvo bih, genocid, bosna i hercegovina (bih), region\n14:45 20.08.2021 (Osveženo: 04:07 26.08.2021)\nTužilaštvo BiH saopštilo je da je nakon odluke bivšeg visokog predstavnika Valentina Incka o izmenama Krivičnog zakona BiH kojima se zabranjuje negiranje genocida i ratnih zločina, ova institucija primila ukupno 29 prijava kršenja tog zakona.\nS obzirom da su istrage u toku, iz Tužilaštva Bosne i Hercegovine su saopštili kako ne mogu da otkrivaju detalje samih slučajeva, ali su naglasili kako je između ostalih zaprimljena i prijava protiv člana Predsedništva BiH Milorada Dodika, prenose mediji u BiH.\nPodsetimo, bivši visoki predstavnik u BiH Valentin Incko 23. jula ove godine doneo je odluku o izmenama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine. Nametnutim izmenama se između ostalog kažnjava svako negiranje i poricanje ratnih zločina, zločina protiv čovečnosti kao i genocida u Srebrenici.\n20 Avgust, 12:01\nPredviđene su kazne zatvora od šest meseci do pet godina.\nZabranjeno je i dodeljivanje priznanja, nagrada, spomenica ili bilo kakvih privilegija osobi pravosnažno osuđenoj za genocid, zločin protiv čovečnosti ili ratni zločin, kao i imenovanje ulica, trgova, parkova, mostova ili institucija po tim osobama. Zabranjeno je i veličanje tih osoba, a za sve to je predviđena kazna zatvora od najmanje tri godine.\nNakon odluke Valentina Incka, usledio je niz reakcija rukovodstva RS koje je odbilo da prihvati Inckovu odluku..\n20 Avgust, 16:297\n20 Avgust, 19:015


Startovali paketomati Pošte Srbije – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeDruštvoStartovali paketomati Pošte Srbije\n17/05/2022Redakcija BALKAN TVDruštvo, Vesti0\nPošta Srbije uvela je savremeno i praktično rešenje za automatizovanu dostavu pošiljaka – paketomate ili pametne paketske sandučiće, čime nastavlja sa povećanjem dostupnosti i sigurnosti uručenja pošiljaka. Upotreba paketomata Pošte Srbije počela je na 20 prometnih i lako dostupnih lokacija u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kraljevu, Novom Pazaru i Pančevu.\nJoš 400 Poštinih paketomata uskoro će biti postavljeno u svim većim gradovima širom Srbije, gde je i najveći broj paketa za isporuku i gde često primaoci pošiljaka nisu dostupni na adresi tokom većeg dela dana.\nPaketomati predstavljaju brzu, laku i pametnu opciju dostave pošiljaka, sa brojnim prednostima za korisnike. Omogućavaju praktičnu kupovinu na internetu, jer adresovanjem na paketomat korisnici mogu biti sigurni da će ih paketi čekati u izabranom paketomatu. Štede vreme, jer korisnici pakete mogu usmeriti na najbliže paketomate i preuzeti ih u vreme koje im najviše odgovara, uz mogućnost preuzimanja paketa 24 sata sedam dana u nedelji.\nPoštini paketomati jasno su i prepoznatljivo obeleženi, imaju moderan dizajn i maksimalno iskorišćen prostor za pošiljke, dok su na svakom paketomatu istaknuta uputstva za upotrebu. Ova usluga Pošte Srbije dostupna je registrovanim i neregistrovanim korisnicima, sa i bez mobilne aplikacije, uz korišćenje svih mobilnih telefona, pametnih i klasičnih. Podaci potrebni za preuzimanje paketa šalju se na mobilni telefon, a preuzimanje paketa od strane korisnika funkcioniše po jednostavnom principu – primalac dobija poruku da ga u paketomatu čeka paket, odlazi do paketomata i putem aplikacije ili poziva otključava ga i preuzima pošiljku.\nInformacije o usluzi, načinu korišćenja i lokacijama paketomata, dostupne su na sajtu Pošte Srbije, na linku https://paketomat.posta.rs/. Da bi se izašlo u susret potrebama korisnika, na istom linku postoji mogućnost i pozivamo ih da predlože lokacije za postavljanje novih paketomata. Pošta Srbije je za prve korisnike pripremila i poklone iznenađenja, koji će ih sa pošiljkama čekati u paketomatima.


Lady D i „Ljubi me“ na „Vrućem tronu“ – Jelen Music Show\nJelen Music Show Vijesti Vrući tron Lady D i „Ljubi me“ na „Vrućem tronu“\nLady D i „Ljubi me“ na „Vrućem tronu“\nBanjalučki bend Lady D uz pomoć singla „Ljubi me“ dosegao je sam vrh naše Jelen Top 10 liste i uz pomoć vaših glasova popeo se na sam „Vrući tron“ i to sa pozicije noviteta.\nSa prvog na drugo mjesto su potisnuli Sassju i Darka Rundeka koji se ovaj put na listi predstavljaju sa pjesmom „Savana“.\nZa jedno mjesto niže, na treće, ovu sedmicu se spustio bend Tattoo sa numerom „Para“, a na četvrtom je pjesma „Supermarket“ benda Letu Štuke, koji su se tako zahvaljujući vašim glasovima popeli na listi za dva mjesta.\nPeto mjesto, kao i proteklu sedmicu, drži bend Dubioza Kolektiv i numera „Rijaliti“, a za Nermina Puškara i njegovu „Tihu vodu“ možete ovu sedmicu glasati na poziciji broj šest, na koju se spustio sa četvrte u odnosu na prethodni krug glasanja.\nHelem Nejse i „Bolje bi ti bilo“ su sa treće pali na čak sedmu poziciju, dok je dRUMELODY sa numerom „Blood“ i dalje na osmom mjestu.\nKao novitete za koje možete između ostalih da glasate, predstavljamo vam bend The Synergy koji će vaša srca pokušati osvojiti sa pjesmom „Ne ostavljaj me“, te umjetnika Masu Mora i numeru „Akvarijum“.\nGlasajte za svoje favorite i podržite domaću muzičku scenu!\nJMS 5 Sep, 2018 Vrući tron\n„Otvaram oči“ novi singl Zlatana Karića\nTrojica snimila spot za pjesmu „Ovo nije mjesto za nekoga kao ti“


Bivši članovi SNS u Gornjem Milanovcu napravili su listu s imenom Tomislava Nikolića, a to je samo početak raskola u partiji, kažu sagovornici.\nFormiranje liste bivših članova SNS u Gornjem Milanovcu koja u nazivu ima ime Tomislava Nikolića iako on već više od tri godine nije na čelu stranke, pokušaj je pristalica predsednika Srbije da povrate svoj uticaj i pokušaju da pocepaju stranku, saznaje Kurir iz više nezavisnih izvora unutar najjače srpske partije. Nikolićev plan je da napravi svoju stranku.\nDeo odbornika SNS u Gornjem Milanovcu formirao je svoju grupu koja se zove „Pokrenimo Gornji Milanovac – Tomislav Nikolić“.\nIzvor našeg lista kaže da je slučaj u Gornjem Milanovcu samo otvorio Pandorinu kutiju jer je javna tajna da unutar SNS postoji struja „Tomini“ i da je pitanje dana kada će Nikolić formirati svoju stranku.\n– U Gornjem Milanovcu se tačno to i desilo. Grupa odbornika je u lokalnom parlamentu napravila svoju grupu pod imenom „Tomislav Nikolić“. Oni se javno hvale da će ubrzo njihova „grupacija“ biti veća, odnosno da će čak imati više pristalica. Oni vrbuju one članove koji su nezadovoljni jer nisu uspeli da se okoriste o vlast i ućare deo kolača. A plan Nikolićeve struje u SNS je da se što više odbora pobuni – otkrivaju izvori našeg lista.\nPotpredsednik SNS Goran Knežević kaže da je cepanje stranke ipak prejaka reč, ali da se primerima poput Gornjeg Milanovca šalje loša poruka članstvu.\n– Lider stranke je Aleksandar Vučić i jedino njegovo ime može da stoji na listi. Mislim da je slučaj u Milanovcu izolovan, ali takve stvari ne smeju da se dešavaju. Uskoro će biti završeni unutarstrančki izbori, tako će se SNS dodatno profilisati i raskrstiti s onima koji o stranku hoće da se okoriste – naglasio je on.\nPotpredsednica SNS i Vlade Zorana Mihajlović kaže da je pravo svakoga da se organizuje:\n– Ne znam da li su grupa građana ili nešto drugo. Ali šta god da su, neka ih. Za SNS je važno da i na lokalu radi i sprovodi reforme koje cela Vlada pokreće. A odvajanje bilo koga iz SNS znači da im i nije bilo mesto u stranci.\nZa analitičara Milana Nikolića predsednik je odavno nezadovoljan što je njegov uticaj u SNS sve manji:\n– Nikolić će biti sve agresivniji i otvoreniji, što može da bude uvod u cepanje SNS. Njemu potpuno odgovara da se članstvo u SNS deli na Tomine i Vučićeve jer time želi da povrati svoj uticaj.\nU Predsedništvu do zaključenja broja nismo uspeli da dobijemo komentar na ovu temu.\nHOĆEMO DRUGAČIJI SNS\nLider naprednjaka u Gornjem Milanovcu Dejan Kovačević kaže da su odmetnici iz stranke već izbačeni i da više ne mogu da nose ime „Pokrenimo Gornji Milanovac – Tomislav Nikolić“.\n– Sada, kada su isključeni iz stranke, moraće to ime da prestanu da koriste – naveo je on. Nikolićev pulen Risto Bojović kaže da se zalažu za drugačiju orijentaciju vođenja politike.\nNIKOLIĆEVI UDARI NA VUČIĆEV KABINET\nMinistri ne mogu da me kritikuju jer nisu moj nivo\nTajkune ne bi trebalo hapsiti\nVlada bi mogla brže da radi na obnovi posle poplava\nPrevPrethodnaSvrljiški ADRESAR: Formaggio\nSledećaProverite rezultate testa iz maternjeg jezikaNext


Rekordne vrućine u zapadnoj Evropi\nTuristi se okupljaju oko fontana da se rashlade a vlasti i dobrovoljci pomažu starijim, bolesnim i beskućnicima, najteže pogođenim vrućinama. Vozovi su otkazani u Britaniji i Francuskoj, a francuske vlasti pozvale su putnike da ostanu kod kuće.\nBelgija i Nemačka juče su zabeležile istorijske maksimume po visini temperature.\nFrancuska ministarka zdravlja Anez Bizin rekla je da se očekuje da će današnje temperature biti dva stepena više nego 2003. godine. Oko 20 miliona Francuza biće pogođeno toplotnim talasom, rekla je ona.\nPošto su leta u Evropi obično blaga malo domova ima klima uređaje, a oni nisu mnogo uobičajeni ni u bolnicama, prodavnicama i restoranima.


U cilju ispunjenja obaveza koje proizlaze iz Ustava i Zakona o SSK-u, kao i garancija o efikasnom, nezavisnom, nepristrasnom sudskom sistemu koji je pristupačan za sve, SSK je usvojio 4 strateška planova.\nStrateški plan za Sudstvo Kosova, za period 2014-2019. – Ovaj Strateški plan, je proizvod entuzijastičnog doprinosa svih sektora pravde i predstavlja veoma potrebno i korisno sredstvo za strateško upravljanje Sudstva Kosova. Očekuje se da ovaj plan služi kao instrumenat vodilja za Sudstvo Kosova da bi stiglo do mesta gde stremi da stigne nakon pet narednih godina. Za svaku svrhu koja je predviđena planom, izrađene su konkretni ciljevi kao i detaljan plan aktivnosti za njihovo ostvarenje.Vise\nDržavna strategija za smanjenje broja starih predmeta. – Smanjenje broja starijh predmeta je jedno od najkritičnijih pitanja kojima se suočava Sudstvo Kosova. Ova strategija ima za cilj što veće smanjenje broja starih predmeta kojima se sudovi Kosova suočavaju. Tu spadaju predmeti koji su klasifikovani kao „stari“ i predmeti koji će postati „stari“ ako se ne preduzmu na vreme aktivnosti za njihovo rešenje ili zatvaranje. Ova strategija već definiše stare predmete kao predmete koji su podnešeni pre 2012. (do 31. decembra 2011.).Vise\nStrategija komunikacije, za period 2014-2019 - Putem ove strategije, namerava se da se osnaži saradnja između SSK-a i sudova Republike Kosova sa medijima, civilnim društvom i građanima. Ova strategija služi kao uputstvo za SSK i sudove kako da usklade svoje aktivnosti prilikom prenosa informacija medijima i prilikom komuniciranja sa javnošću, kako bi stav i glas sudstva bio jednoobrazan.Vise\nStrategija TIK-a, za period 2012-2017 – Putem ostvarenja ove strategije od strane SSK-a, sudovi će elektronski razmeniti dokumente i spise te će koristiti centralnu bazu podataka i prikladnu infrastrukturu TIK-a za komunikaciju sa ostalim sličnim TIK sistemima van zemlje.Vise


NSinfo: Spremno 536.000.000 - Vojvodina dobija autoput u obliku slova П\nSpremno 536.000.000 - Vojvodina dobija autoput u obliku slova П\nPokrajinska vlada je na sednici zadužila Upravu za kapitalna\nulaganja AP Vojvodine da sprovede postupak javne nabavke za finansiranje izrade tehničke dokumentacije za izgradnju brze saobraćajnice "Vojvođansko P", i za to obezbedila iznos od 536.000.000 dinara.\nIzrada planske i tehničke dokumentacije za projekat brze saobraćajnice državnog puta IB reda broj 12, Novi Sad - Zrenjanin i projekat državnog puta IB reda broj 13, Zrenjanin - Borča, realizuje se na osnovu Protokola o saradnji Pokrajinske vlade i Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture zaključenog u oktobru 2017. godine, navodi se u saopštenju vlade.\nPokrajinske vlada je na sednici kojom je predsedavao Igor Mirović usvojila i Izveštaj o izvršenju Pokrajinske skupštinske odluke o budžetu AP Vojvodine za period januar - juni 2018. godine.\nUkupno projektovan obim budžeta za 2018. godinu iznosi 73,111 milijardi dinara.\nOstvareni prihodi i primanja budžeta u prvoj polovini ove godine sa prenetim neutrošenim sredstvima, iznose 38,126 milijardi dinara ili 52,15 odsto od ukupno projektovanog budžeta. Rashodi i izdaci budžeta su izvršeni u iznosu od 28,073 milijarde dinara ili 38,40 odsto od planiranih 73,111 milijardi dinara, odnosno 73,63 odsto od ostvarenih 38,126 milijardi dinara.\nPlanirani budžetski deficit za 2018. godinu iznosi 6,322 milijarde dinara, a ostvaren je budžetski suficit u iznosu od 4,643 milijarde dinara.\nPokrajinske vlade je uputila Skupštini AP Vojvodine predloge pokrajinskih skupštinskih odluka: o donošenju Programa implementacije Regionalnog prostornog plana AP Vojvodine od 2017. do 2021. godine i o broju i prostornom rasporedu javnih srednjih škola.\nPokrajinska vlada donela je rešenje o imenovanju Miloša Nikolića iz Subotice, za direktora Kancelarije za inkluziju Roma, na period od četiri godine.\n... ap vojvodina, autoput, Novi Sad, zrenjanin


aleksandar panic\t 11.05.2021. 15:39h\nSlavni kantautor Đorđe Balašević izgubio je životnu bitku 19. februara, a svojim odlaskom ostavio je neutešnu porodicu, brojne prijatelje, saradnike, ali i građane koji su odrasli, plakali i uživali u njegovim pesmama. Nakon što se navršilo 40 dana od umetnikove smrti, podignut je i spomenik, a danas, 11. maja, Balašević bi napunio 68 godina.\nfoto: Printscreen Google Maps, Stefan Stojanović\nBalašević je sahranjen 21. februara u najvećoj tišini na Novom groblju u Novom Sadu, a na večni počinak su ga ispratili supruga Olivera, ćerke Jovana i Jelena i sin Aleksa. Ovaj dan je, inače, proglašen i Danom žalosti zbog smrti Panonskog mornara.\nfoto: ATA images, S.S.\nPoštovaoci Balaševićevog lika i dela palili su sveće, ostavljali plišane igračke na Trgu slobode u kantautorovom rodnom gradu. Pored sveća i cveća, na svakom ćošku je stajao mali plišani zeka koji je bio Đoletov verni saputnik na koncertima i njegova posebna veza sa publikom nikoga nije ostavljala ravnodušnim.\nIsta tužna slika je bila i ispred njegovog dvorišta koje je danima bilo preplavljeno cvećem, oproštajnim porukama i sugrađanima koji su uplakani odlazili do njegove kapije zapalili sveće, a potom pognute glave i u tišini napuštali Cvijićevu ulicu.\nNovosađani su dan posle sahrane velikog umetnika na Keju žrtava racije priredili „Noć kad je Đole preplivao Dunav” i na taj način mu uputili zahvalnicu i poslednji pozdrav. Duž čitavog zida bile su poslagane bele ruže, u nebo su se puštali lampioni i hor je pevao, a okupljeni su plakali slušajući njegove najveće hitove i pevali uglas.\nPodsetimo, Balašević je zbog lošeg zdravstvenog stanja primljen u Infektivnu kliniku Kliničkog centra Vojvodine u Novom Sadu gde se lečio od upale pluća. Lekari su preuzeli sve neophodne mere lečenja, ali do poboljšanja nije dolazilo, te je tamo i preminuo.\nInače, na zahtev porodice, Balaševićev grob premešten je desetak metara dalje u senku četinara, a pored imena pokojnika nalazi se i pravoslavni krst kao i stih iz njegove pesme „Portret mog života” – „Bez crne bela ne bi vredela”.\nPRVI ROĐENDAN BEZ ĐORĐA BALAŠEVIĆA Za Oliveru je ovo poseban dan, a ćerka objavila sliku iz PROŠLOSTI uz reči koje SLAMAJU SRCA\nSAHRANJEN ĐORĐE BALAŠEVIĆ: Kantautor ispraćen uz tamburaše i pesmu Olivera (KURIR TV)\nĐorđe BalaševićNovi SadrođendanOlivera Balaševićtuga


Maja Gojković i Narodna partija isključeni iz URS-a | BETA OMS Original Media Servis\nUjedinjeni regioni Srbije: Maja Gojković i Narodna partija isključeni iz URS-a\n26 jun 2012 Predsedništvo Ujedinjenih regiona Srbije je na današnjoj sednici donelo odluku da ojača svoje redove novim lokalnim liderima koje je narod izabrao na majskim izborima. Zbog odličnih izbornih rezultata odlučeno je da se u Predsedništvo URS-a prime četiri nova člana: Goran Ljubić iz Doljevca, Nenad Stevanović iz Osečine, Dragan Milić iz Velikog Gradišta i Darko Tomić iz Trgovišta.\nTakođe, Predsedništvo je danas odlučilo da se Narodna partija isključi iz URS-a. Predsednica te partije, Maja Gojković, u više navrata je u poslednjih mesec dana grubo prekršila koalicioni sporazum i odluke Predsedništva URS-a. Uprkos odluci Predsedništva da se pregovori sa potencijalnim partnerima na republičkom i na lokalnom nivou o formiranju vlasti vode jedinstveno, Maja Gojković ih je vodila samostalno, neovlašćeno i u svom ličnom interesu. Ona je dva mandata koja je dobila na izbornoj listi "Ujedinjeni regioni Srbije – Mlađan Dinkić", iako u Novom Sadu nije prešla cenzus, mimo znanja i saglasnosti Predsedništva URS-a samostalno ponudila Demokratskoj stranci za pokušaj formiranja tzv. „patrljak vlade“. Osim toga, Narodna partija je mandate osvojene na listama URS-a na lokalnim izborima u Leskovcu, Nišu i Mladenovcu takođe zloupotrebila u sopstvenom interesu. Ovakvim postupcima Narodna partija je pokušala da uruši jedinstvo i nanese štetu Ujedinjenim regionima Srbije, zbog čega je danas doneta jednoglasna odluka o njenom isključivanju iz URS-a. Predsedništvo URS-a se zahvaljuje Maji Gojković na dosadašnjoj saradnji i želi joj puno uspeha u daljem političkom radu.


16.06.2019. 21:36 > 23:05\nKako je saopšteno iz SNS, stranke iz Saveza za Srbiju (SzS) i vladajuća koalicija iz Šapca na čelu sa gradonačelnikom Nebojšom Zelenovićem nastupile su kao GG "Za Majur i narod" na čijem je čelu odbornik vladajuće koalicije iz Majura Dejan Jerinić. Od 6.335 upisanih birača izašlo je 2.348, a broj važećih listića je bio 2.122. Na sva četiri biračka mesta su ubedljivo pobedili kandidati koje je podržala SNS. U prilog tome ide i činjenica da je najbolje plasirani na listi kandidata koje je podržala SNS osvojio 1.787 glasova, najlošiji 1.614, a najbolje plasirani iz SzS tek 298 glasova.\n- Ovo je dokaz kontinuirano dobrog rada u ovoj mesnoj zajednici u kojoj je SNS odneo pobedu i 2015. godine. Majurci su u najvećoj mogućoj meri prepoznali i nagradili rad i politiku vlade republike Srbije i predsednika Aleksandra Vučića - navodi se u saopštenju SNS.\nMihajlović: Pobeda pokazala da vlast u Špacu nema podršku\nČlanica Predsedništva SNS Zorana Mihajlović, čestitala je večeras aktivistima, članstvu i simpatizerima SNS pobedu na izborima za Savet mesne zajednice u Majuru, navodeći da ta pobeda pokazuje da vlast u Šapcu nema podršku građana.\nOna je u saopštenju navela da su građani Majura, podrškom kandidatima SNS pokazali "da su odgovornost, rad i rezultati ono što ih opredeljuje kad biraju kome će dati poverenje".\n"Šapčani su još jednom poslali poruku gradonačelniku i lokalnim vlastima da žele političare koji će se baviti njihovim problemima i koji neće deliti građane po tome za koju političku opciju glasaju", rekla je Mihajlovićeva.\nZbog toga je, istakla je ona, dužnost svih u SNS da nastave da rade tako da se u svakom delu Srbije živi bolje.\n"Briga za građane, u svakom mestu u Srbiji, je ono što nas razlikuje od drugih stranaka", rekla je Mihajlovićeva.\nRUKOMET I NEŠO VIŠE Predavanja o bezbednosti dece na internetu na kampu Ratka Nikolića


Faktor | Maida Mulić napustila SDP i pristupila Socijaldemokratama BiH\nObjavljeno: 09.12.2019. u 14:27\nIz SDBiH napominju da je ova dojučerašnja članica Glavnog odbora SDP-a Tuzla ostala na poziciji direktorice Zavoda za javno zdravstvo TK i u periodu dok je premijersku poziciju obnašao Bego Gutić iz Stranke demokratske akcije, što je, smatraju, dokaz o kakvom se stručnjaku radi\nDr. sci. Maida Mulić, vanredni profesor i specijalista socijalne medicine sa organizacijom i ekonomikom zdravstva i direktorica Zavoda za javno zdravstvo Tuzlanskog kantona (TK), postala je članica Socijaldemokrata Bosne i Hercegovine (SDBiH).\n- Potpisivanjem pristupnice SDBiH očekujem mogućnost profesionalnog i naučnog angažmana, te mogućnost iskazivanja doprinosa u segmentu strateških i reformskih djelovanja u oblasti zdravstva i visokog obrazovanja, a sukladno programskim ciljevima SDBiH-a – kazala je Mulić.\nIz SDBiH napominju da je ova dojučerašnja članica Glavnog odbora SDP-a Tuzla ostala na poziciji direktorice Zavoda za javno zdravstvo TK i u periodu dok je premijersku poziciju obnašao Bego Gutić iz Stranke demokratske akcije, što je, smatraju, dokaz o kakvom se stručnjaku radi.\nMaida MulićSDPSocijaldemokrati BiHSDBiH\nNeodgovorno ponašanje: Blagojević i Ćudić otišli u karantin, Mašić na konferenciju za medije


PRIJAVA GODIŠNJEG POREZA NA DOHODAK GRAĐANA OD 1. APRILA 2015. PODNOSI SE ISKLJUČIVO ELEKTRONSKIM PUTEM\nOd 1. aprila 2015. podnošenje poreske prijave za utvrđivanje godišnjeg poreza na dohodak građana za 2014. godinu biće isključivo u elektronskom obliku, preko elektronskog servisa Poreske uprave, na sajtu www.poreskauprava.gov.rs, u delu e-Porezi.\nElektronskim servisima Poreske uprave pristupa se putem kvalifikovanog elektronskog sertifikata sa čipom izdatim od strane jednog od Sertifikacionih tela u Republici Srbiji.\nPoreski obveznici koji još nisu podneli poresku prijavu za utvrđivanje godišnjeg poreza na dohodak građana za 2014. godinu, dužni su da, shodno Pravilniku o obrascima poreskih prijava za utvrđivanje poreza na dohodak građana koji se plaća po rešenju ("Sl. glasnik RS", br. 49/2014, 28/2015 i 30/2015) poresku prijavu podnesu na Obrascu PPDG-2R, koji je propisan Pravilnikom.\nU cilju ostvarivanja prava na umanjenje dohotka za oporezivanje po osnovu umanjenja neto prihoda, poreski obveznici su dužni da uz poresku prijavu dostave i dokaz o iznosu za koji je u 2014. godini izvršeno umanjenje neto prihoda obveznika, overen od strane isplatioca prihoda, u kome je jasno naveden traženi podatak.\nPodsećamo, saglasno odredbama Zakona o porezu na dohodak građana ("Sl. glasnik RS", br. 24/2001, 80/2002, 80/2002 - dr. zakon, 135/2004, 62/2006, 65/2006 - ispr., 31/2009, 44/2009, 18/2010, 50/2011, 91/2011 - odluka US, 7/2012 - usklađeni din. izn., 93/2012, 114/2012 - odluka US, 8/2013 - usklađeni din. izn., 47/2013, 48/2013 - ispr., 108/2013, 6/2014 - usklađeni din. izn., 57/2014, 68/2014 - dr. zakon i 5/2015 - usklađeni din. izn.) obveznici godišnjeg poreza na dohodak građana su fizička lica – rezidenti, za dohodak ostvaren na teritoriji Republike Srbije i u drugoj državi, i nerezidenti, za dohodak ostvaren na teritoriji Republike Srbije, koji su u kalendarskoj godini ostvarili dohodak veći od trostrukog iznosa prosečne godišnje zarade po zaposlenom isplaćene u Republici u godini za koju se utvrđuje porez, prema podacima republičkog organa nadležnog za poslove statistike (RSZ).\nIzvor: Vebsajt Ministarstva finansija, 31.03.2015.


GOMEX - Najveći Gomex-ov objekat otvoren u Šapcu\n"Ono što izdvaja GOMEX od drugih, sličnih kompanija najbolje se izražava u našem sloganu: Kod nas znate šta kupujete. Želja nam je da ponudimo proverene proizvode, koji nisu bazirani samo na ceni, već proizvode kojima kupci uvek i u svakom trenutku mogu da se vrate. Poverenje potrošača u neki trgovački lanac i artikle koje nude se veoma dugo i teško gradi, a nama će upravo učvršćivanje tog poverenja koje kupci imaju u GOMEX biti light motiv dok postojimo" - istakao je u obraćanju medijima direktor Kovačević.\n"Imati kompaniju GOMEX u svom gradu predstavlja čast i zadovoljstvo" - poručio je gradonačelnik Zelenović - "Šapčani mogu biti zadovoljni što od sada imaju jedno ovakvo mesto za kupovinu kakav je TOTAL Šabac, koji u svakom pogledu prati trendove velikih svetskih lanaca" - dodao je on.\nNa samom otvaranju, naša kompanija obezbedila je poklone za prve kupce, kao i brojne akcije, promocije, degustacije... Za dobro raspoloženje kako onih najmlađih posetilaca TOTAL-a u Šapcu, tako i onih nešto starijih, pobrinuli su se naši prijatelji Haos animatori iz Novog Sada.\nU ponudi TOTAL-a u Šapcu su i aparat za mlevenje i mešanje više vrsta crne domaće kafe, na kojem će ljubitelji kafe sami moći da kreiraju sopstveni ukus ovog napitka, kao i aparat za ceđenje pomorandži koji će za samo par trenutaka napraviti najsvežiji i najzdraviji sok na licu mesta. U ovom MP objektu zaposleno je 36 novih radnika, a u sklopu TOTAL-a u Šapcu nalaze se restoran "Cantina", apoteka "Goodwill" kao i šalteri Pošte. Radno vreme najvećeg objekta u sistemu Gomex-a je svakog dana i nedeljom od 06:30 do 22h.\nUz sve ovo, u potpunosti smo sigurni da će potrošači, kako oni redovni, tako i oni koje će Total tek steći, umeti maksimalno da iskoriste sve pogodnosti kupovine koje im se pružaju, pritom ne zaboravljajući na krilaticu: "Šešir nakrivi, lakše se živi!".


Pun Beč vinskih vitezova - vino.rs\nPun Beč vinskih vitezova\nutorak, 28 oktobar 2014 00:00\nU vinskom podrumu bečke Gradske kuće odigrala se ceremonija uzdizanja vinskih sudija na stepen vinskog viteza. Iz Srbije je tu titulu poneo gospodin Laszlo Huppert iz Hajdukova. A sve je počelo dan ranije 24. oktobra u austrijskom gradu Eisenstadtu okupljanjem preko 1.800 učesnika jubilarne proslave u povodu 30 godina od osnivanja Evropskog vinskog viteškog reda Ordo Equestris Vini Europae (OEVE).\nOvom svojevrsnom spektaklu prisustvovalo je i 28 članova delegacije vinskih vitezova Evropskog vinskog viteškog reda „Sveti Đorđe” sa sedištem u Novom Sadu, predvođenih predsednikom i prokonzulom, Aleksandrom Kojićem i Dominom Divinom reda, gospođom Lisom Brown. Tokom ova dva dana organizovan je izlet do Klosterneuburga i obilazak manastirskog kompleksa gde su gosti u manastirskom podrumu posluženi vinima i zakuskom.\nJedan broj, prvenstveno vinara i vinogradara, imalo je i jedinstvenu priliku da poseti najstariju vinogradarsku školu na svetu. Nakon ceremonije u podrumu bečke Gradske kuće, večeralo se uz viteško vino u neograničenim količinama. Narednog dana su se u dvorištu hotela Burgenland okupili vitezovi svih vinskih redova na degustaciji raznih vina i tradicionalnih jela gde su mogli probati vrhunske austrijske nareske, kobasice, gulaš, i kolače.\nPotom je formirana svečana kolona koja se nakon prolaska kroz grad uputila ka katedrali gde je održana svečana misa, a odatle do trga Evrope, gde su posle počasne paljbe govore držale znamenite ličnosti i gosti. Večera za 850 prisutnih u kongresnom centru bila je prilika za upoznavanje i razmenu iskustava uz bogat kulturno-umetnički program, a emisija o ovom događaju autora Karolja Kovača moći će da se pogleda na Novosadskoj televiziji 15.novembra u 20 časova.


Ono što je zanimljivo je i to da je Nicole ruskog porijekla, a u redovima Air flote SAD je od 1996. godine .\nJedna žena, u tom bombradovanju je prednjačila, a zove se Nicole Malachowski koja je zbog iskazanih zasluga tokom bombardovanja Srbije dobila čin majora, ali i odlikovana medaljom za zasluge, prenosi Kurir.\nOna je za NATO, ali i Albance bila heroj bombardovanja. Upravljala je lovcem bombarderom F16 i prema podacima imala je čak više od 200 sati letenja tokom bombardovanja na Kosovu (mart-juni 1999. – 78 dana) ali i 10 dana u Iraku (april 2003. godine).\nOno što je zanimljivo je i to da je Nicole ruskog porijekla, a u redovima Air flote SAD je od 1996. godine.\nNicole je prva žena pilot sa činom majora u SAD, a njeni letovi i napad na srpske vojne ciljeve tokom bombardovanja na Kosovu ušli su i u vojnu doktrinu Armije SAD.


Put razvoja - Užicka Republika Press\nPosle 2,5km, koliko je asfaltirano prošle, Putevi Srbije finansirali još 1,25km puta na trasi prema Radojičića kuli u Staparima. Asfaltiranjem ukupne trase obilaznice biće stvoreni uslovi za potpuno zatvaranje saobraćaja Kanjonom reke Đetinje pa će staza u potpunosti biti na usluzi planinarima, biciklistima i šetačima.\nAsfaltiranje na trasi Kanjona reke Đetinje započelo je pre tri godine i do danas je asfaltirano 8,5km. Uloženo je ukupno 530 hiljada evra od čega oko 400 hiljada u asfaltiranje staze, rekonstrukciju mostova, postavljanje mobilijara i drugih pratećih sadržaje a 130 holjada u uređenje Gradske plaže. Grad je finansirao pet kilometara puta a 3,5km finansirali su Putevi Srbije.\n“Grad Užice je 2016.godine finansirao prokopavanje i nasipanje puta od Staparske banje do Radojičića kule u dužini od četiri kilometra. Putevi Srbije sada asfaltiraju trasu dužine 1,25km a kada asfaltiramo preostali deo od 3,75km i spojimo obilaznicu od Užica do Staparske banje, moći ćemo da u potpunosti zatvorimo saobraćaj Kanjomom Đetinje”, rekao je u Staparima Tihomir Petković, gradonačelnik Užica.\nTo je obećanje koje je dato planinarima, biciklistima i šetačima koji stazu kanjonom koriste za odmor i rekreaciju. Asfaltiranjem ovog puta, Kanjon reke Đetinje postaće i deo turističke ponude Užica pa će i meštani Stapara imati mogućnost da razvijaju turizam i njime se ozbiljno bave.\nGradonačelnik Užica zahvalio se Putevima Srbije koji su uložili 21 milion dinara u ovaj deo radova kao i Elektrodistribuciji koja je novac uložila u rasvetu, “Metalogradnji” koja je donirala sprave za vežbanje, “Elkomontu”, “Regionalnoj razvojnoj agenciji” i svima onima koji su dali svoje učešće u realizaciji ovog projekta a pre svega građanima koji su sve podržali i koji koriste i čuvaju ovo prirodno blago Užica.\nIzgradnja ovog dela puta rešila je i osnovnu potrebu pristupnog puta za 25 domaćinstava ovog područja. Odluka da put ide ovom trasom nastala je iz dugoročnog plana i potrebe, koja predviđa da će ovom trasom dolaziti brojni posetioci buduće replike naselja Staparska Gradina kao nove turističke atrakcije. Plan je i da se nastavi asfaltiranje puta duž Kanjona Đetinje sve do izlaza na branu Vrutci.


Potpisani ugovori: Općina Centar izdvojila 50.000 KM za biznise pet mladih osoba - informativa.ba\nVijesti Lokalne vijesti Potpisani ugovori: Općina Centar izdvojila 50.000 KM za biznise pet mladih osoba\nPotpisani ugovori: Općina Centar izdvojila 50.000 KM za biznise pet mladih osoba\nPredstavnici Općine Centar Sarajevo danas su potpisali ugovore o finansiranju vlastitog biznisa s pet mladih osoba čiji su projekti odabrani kao najbolji na javnom pozivu koji je objavljen prošle godine.\nZa ovu namjenu Općina je izdvojila 50.000 KM, a na prijedlog općinske Komisije za mlade.\nSavjetnik općinskog načelnika Mustafa Resić istakao je da mu je posebno drago što među projektima koji su odabrani za finansiranje preovladavaju kreativni poslovi i zanati poput obrade metala, restauracije namještaja, obrade drveta i slično.\nPrecizirao je da je na javni poziv prijavljeno 17 projekata od kojih je kao najperspektivnijih odabrano pet.\nResić je naglasio da će, osim finansijske podrške, ti mladi moći računati na pomoć Općine i u administrativnim procedurama ako bude potrebe za tim.\nNajavio je da će Općina osigurati dodatnih 100.000 KM kojima bi pomogli još 10 mladih ljudi u samozapošljavanju.\nMladi koji su potpisali ugovore zahvalili su predstavnicima Općine na podršci i istakli da je za realizaciju takvih i sličnih ideja često jedina prepreka nedostatak finansijskih sredstava.\nOznake: #Općina Centar #Sarajevo #ugovori


Kolekcija polo majici od recikliranih plastičnih flaša\nTanjug 18. aprila 2019. 13:16\nNJUJORK – Nova kolekcija čuvenih „Ralf Loren“ polo majica, napravljenih u potpunosti od recikliranih plastičnih flaša i ofarbanih procesom tokom kojeg se ne koristi voda, lansirana je u četvrtak, uoči Međunarodnog dana planete Zemlje.\nDejvid Loren, najmlađi sin osnivača kompanije i šef sektora inovacija, izjavio je da su nove majice deo šire strategije postizanja ekoloških ciljeva kroz proces proizvodnje, prenosi AP.\n„Svakog dana vidimo šta se događa s globalnim zagrevanjem širom sveta, i naši zaposleni i mušterije smatraju da je vreme da se preduzmu koraci ka pravljenju razlike“, dodao je Dejvid Loren.\nPrilikom najavljivanja kolekcije Earth Polo, kompanija „Ralf Loren“ se obavezala da će do 2025. očistiti Zemlju i okeane od 170 miliona plastičnih flaša.\nMajice se prave uz parterstvo sa First Majlom, organizacijom koja se bavi preradom plastičnih flaša prvo u pređu, pa u tkaninu. Nova tkanina će moći da zameni postojeću koja se pravi od polipropilenskih vlakana i koja je popularna zbog sposobnosti da upije vlagu.\nPitanje biorazgradivosti ovih tkanina ostaje nejasno, ali cilj „Ralf Lorena“ je korišćenje recikliranih materijala.\nTokom godina kompanija je preduzimala ekološke inicijative, ali je sada donela širu strategiju sa ciljem promene korporativne kulture i načina na koji se odnosi prema garderobi koju proizvodi.\nUspostavljena je i funkcija menadžera za distribuciju i održivi razvoj na kojoj se nalazi Halide Alagoz.\nMeđu drugim ciljevima kompanije su i upotreba pamuka sa 100 odsto održivim izvorom do 2025, kao i 100 odsto reciklirajućih materijala za pakovanje robe do kraja iste godine.\n„Trenutno se trudimo da ono što proizvodimo, koliko je moguće, bude dobro za prirodu, ili da makar pomogne da se reši neki drugi problem. Da li stvaramo novi problem? Ja mislim da stvaramo rešenja, ili bar pokušavamo da nađemo rešenja“, rekao je Loren.\nDruge modne kuće takođe preuzimaju ekološku inicijativu.\n„Barberi“ i H&M su među modnim kućama koje su krajem prošle godine potpisale Povelju o klimatskim promenama modne industrije, koja je lansirana na konferenciji Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama u Poljskoj. Cilj ove povelje je da se ostvari proizvodnja bez emisije gasova do 2050. godine.\n„Ralf Loren“ nije kompanija potpisnica ove povelje ali razmatra poziv na akciju.\nĐokić: Alternativni vid prevoza mora da dođe na dnevni red


Dnevnik Sabah u vesti pod naslovom „Memorandum iz Adane ide u našu korist“ piše da je ministar spoljnih poslova Turske Mevlut Čavušoglu kazao da u aneksu dogovora se kaže da ukoliko jedna od strana ne ispuni obećanja da Turska ima pravo da ostvari potrebnu vojni operaciju u Siriji i da će to uraditi. „Ukoliko to dobro sprovedemo to ide u našu korist“, kazao je Čavušoglu.\nDnevnik Yeni Šafak u vesti pod naslovom „Nastavlja se rast izvoza“ piše da je Turski zavod za statiku objavio da je u decembru 2018 godine nastavljen konstantan rast izvoza Turske. Izvoz je decembru porastao i dostigao 13 milijardi 879 miliona dolara. Isto tako izvoz Turske u zemlje EU je porastao. Najveći izvoz je ostvaren u Njemačku.\nDnevnik Hurriyet u vesti pod naslovom „Izvoz paradajza u Rusiju u vrednosti od 30 miliona dolara“ piše da je Turska u 2018 godini ostvarila izvoz od 37 hiljada tona paradajza u Rusiju u vrednosti od preko 30 miliona dolara.\nDnevnik Vatan u vesti pod naslovom „Oboren rekord u broju turista“ piše da je broj turista u 2018 godini zajedno sa turskih državljanima, koji žive u inostranstvu i koji su posetili Tursku, iznosio 46 miliona 112 hiljada.\nMinistarstvo za kulturu i turizam je objavilo da je u 2018 godini ostvaren prihod od turizma u vrednosti od 29 milijardi 512 miliona dolara.\nProšle godine sa povećanjem od 26 posto najviše stranih turista došlo je iz Rusije i to 5 miliona 964 hiljade. Na drugom mestu se nalaze turisti iz Nemačke sa 4 miliona i 512 hiljada i turisti iz Bugarske sa 2 miliona i 386 hiljada.


Migracije i Srbija: Vrmdža - selo neobičnog imena u koje se ljudi doseljavaju i donose nova zanimanja : Južne vesti\n11:20, 18. 11. 2020.\n„Zdrava i čista sredina, gde kad dođeš isključiš se od bilo kakvih informacija iz grada i budeš ovde u miru", kaže za BBC na srpskom Silvana Hadžić, rođena Novosađanka, koja sada živi u Vrmdži.\n„A tu je i Rtanj koji je s ove strane blag, plodonosan, zdrav, čist...", dodaje Silvana.\nSlaviša Krstić, doskorašnji predsednik mesne zajednice, kaže da je Vrmdža pre petnaestak godina bila nalik „drugim srpskim selima u propadanju", dok je danas više od 50 imanja prodato.\n„Celo selo je veliki radni prostor"\n„Krenuli smo da pravimo kuću kada sam imala bebu od šest meseci, a završili smo je kada sam imala dva deteta a suprug Igor je živeo u Italiji", govori Dragana za BBC na srpskom.\n„One se bave izradom suvenira i drugih proizvoda, nude smeštaj, prošle su razne edukacije, ne samo sa mnom, nego i sa drugim stručnim ljudima, od turizma, plasmana na društvenim mrežama, kako se rade ostale stvari", objašnjava Dragana.\n„Meni su se po dolasku odmah dopale stene, jer sam tada počela da se bavim sportskim penjanjem i onda sam videla baš veliki potencijal i tako je krenulo, prvo traženje placa, kupovina, gradnja kuće", objašnjava Silvana.\n„Ranije sam dolazila uglavnom vikendom ili za odmor jer ,bolja polovina', za razliku od mene - koja sam svoj gazda, nije mogla da radi van kancelarije, pa smo morali da budemo u Beogradu", dodaje.\n„Takođe nisi okružen gomilom informacija, priroda i okolina je čista, pa su ti nekako i misli čistije, a i meni lično je bolji fokus ovde", napominje ona.\nPrednost života na selu uočava i kod partnera koji radi „sa manje stresa".\n„Mir, tišina, priroda. U gradu si opkoljen. Čim izađeš iz kuće moraš nešto da kupiš, da platiš, a ovde ne moraš i imaš tu neku svoju slobodu".\n„To moraš da planiraš definitivno. Plan B uvek moraš da imaš na selu", odgovara osmehujući se.\n„Naši ljudi i danas kažu da iz oblaka vrne kiša, da u bašte treba navrnuti vodu", piše na sajtu.\nPlanira se i foto-video kolonija pod nazivom „Selfi Vrmdža".\nBivši predsednik mesne zajednice Vrmdža, Slaviša Krstić kaže da je 2006. godine „predložio novi koncept razvoja i strategiju", koji će se razlikovati od drugih sela.\n„Prvo smo napravili analizu šta imamo od potencijala i krenuli da radimo odmah početkom naredne godine", govori Slaviša za BBC na srpskom.\nKaže da je cilj bio „stvaranje uslova za bolji život meštana sela", a onda i za „doseljavanje ljudi".\n„To nam je bilo važno, ali sa druge strane veliku stvar je odigrala mesna zajednica sa meštanima u vezi sa promocijom, unapređenjem infrastrukture i slično", smatra Slaviša.\n„To je trajalo četiri, pet godina dok su nove meštane prihvatili tako da počnu da se druže, da idu na slave", dodaje.\n„Vrmdža nas je odabrala"\nAna je instruktorka „lebdećeg sistema vežbanja" na svilenim ljuljaškama i drži treninge putem interneta, dok je Miloš zadužen za dostavu i propratne poslove.\nU posetu im često dolaze deca prijatelja i rodbine, da se igraju na „Ljuljanku" - ljuljašci za koju kažu da ima „terapeutsku ulogu" i da pomaže „psihofizički razvoj deteta".\nMiloš je prvi stigao u Vrmdžu iz Beograda i kupio imanje, dok je Ana došla iz Užica, tragajući za „partnerskim odnosom".\n„Miloš i ja kad smo se videli, mi smo se zagrlili kao da smo napravili pauzu 200 godina, to je bio susret duša", kaže Ana Ninković za BBC na srpskom.\nSeća se da isprva nije ni želela da „živi na planini", iako je ljubiteljka planinarenja i divljine, jer je bila zadovoljna životom u malom gradu.\n„U maloj sredini imaš gotovo sve teškoće kao i na selu, a s obzirom da sam dete devedesetih, nije mi stran ni nestanak struje, ni cepanje drva, apsolutno ništa", objašnjava Ana.\nKaže da je imala „period tranzicije", odnosno prilagođavanja, pa je letnje mesece provodila u Vrmdži, s jeseni živela na relaciji selo-grad, a zimi odsedala u Užicu gde je držala vežbe njenim polaznicima.\n„Za tri kafe u Beogradu, ovde odeš u baštu kod komšinice koja se bavi organskom proizvodnjom, napuniš korpu i jedeš voće i povrće 10 dana", naglašava Ana.\nMiloš Ninković kaže da nisu oni birali, već je Vrmdža njih odabrala, te da nije video „interesantnije selo u Srbiji", sa takvim istorijskim i kulturnim nasleđem.\nPored svih blagodeti koje selo nudi, ipak smatra da je život na selu zahtevniji od grada i da su problemi sa kojima se susreće „mnogo ozbiljniji".\n„Kad sediš sa tim ljudima i slušaš njihove priče i tegobe, ti u stvari shvatiš da oni žive od te zemlje i da je to težak život", kaže Miloš za BBC na srpskom.\nOdabrao je da to bude „ekološka gradnja sa prirodnim materijalima", a u pomoć su mu pritekli volonteri sa različitih strana sveta.\nKaže da se imanja u Vrmdži vrtoglavo prodaju za basnoslovne sume novca, ali da retko ko ostane da živi tu, što je po njemu glavni pokazatelj „živog sela".\n„Međutim, od kad je krenula korona svaki dan mi zvoni telefon, raspituju se ljudi, pa ni ne znaš šta se prodalo, tako da me ne bi čudilo da sutradan neko krene da pravi hotel ovde".\nDragana kaže da je njenoj porodici i prijateljima prelazak iz grada u selo fizički, emotivno i psihički teško pao, a kada su se definitivno preselili, trebalo im je „vremena da se odmore od toga".\n„Prvih godinu dana sam padala u iskušenje da se vratim u grad, takoreći, svako jutro, ali to je jako bitna poruka, da nešto ne nastaje preko noći", objašnjava ona.\nTada su im, kaže, dolazili ljudi da vide da li je sve u redu, dok im danas govore: „Pametno ste vi to uradili".\n„Nismo ni mi znali, mi smo jednostavno pratili sebe".\n„Kad si, jednostavno, svoj na svome, razvijaš tu svoju ideju, a opet nisi sam - imaš sa kim da popričaš, imaš kod koga da plačeš, kukaš i da se smeješ samom sebi", dodaje Dragana.\nSilvana Hadžić smatra da se na selu više druži i sarađuje sa prijateljima nego dok su živeli u gradu, jer su tamo ljudi „otuđeni".\n„Što se mene tiče grad je idealan da odeš na dva, tri dana ili da odeš kao turista u Beograd, fantastično", zaključuje Silvana.


‘Stabilnost je garant ekonomskog razvoja’ – NovostiDana.rs\n‘Stabilnost je garant ekonomskog razvoja’\nKandidat vladajuće koalicije za predsednika Srbije Aleksandar Vučić je ocenio da je za Srbiju najvažnije da sačuva političku stabilnost kao uslov i garanciju napretka i ekonomskog razvoja.\nVučić je za „Politiku“ od četvrtka kazao da je stabilnost „osnovni postulat“ politike koju vodi od 2012. godine.\n„Suočavali smo se s nerazumevanjem ljudi jer smo govorili ono što nisu voleli da čuju. Uprkos teškim izazovima u regionu, nismo ulazili u sukobe ni sa kim, prećutavši mnogo šta, samo da bismo sačuvali mir i stabilnost. Rezultat toga jeste da imamo čvrste temelje za ekonomski rast i baš zato postoje brojni pokušaji da se sruši politička stabilnost“, ocenio je aktuelni premijer.\nPo njegovim rečima, pokušaj destabilizacije predstavljaju i tvrdnje pojedinih predsedničkih kandidata da vlast priprema kradju izbora 2. aprila.\n„Bilo bi dobro da džentlmenski prihvate poraz, kao što neće, ali ja hoću. Ali, ono što neće moći da rade, to je da upadaju u institucije, kao što su upadali u RIK prošle godine. Radite sve po slovu zakona, ali nema ništa od sprovodjenja te vrste destabilizacije“, kazao je Vučić.


Promocija knjige Dr. Jelice Novaković\nGost večeri je prof.dr Jelica Novaković-Lopušina koja će predstaviti svoju knjigu "Blago onom ko rano poludi". Delo je zbirka dnevničkih zapisa koji su nastali tokom bombardovanja Jugoslavije. Autorka je dobila poziv uglednih flamanskih novina De Standaard da piše o...\nPromocija knjige „Mi medju sobom“\nTrilogija Kasijane Milošević je njena četvrta knjiga sastavljena od njenih predhodno objavljenih delova: „Divna“ (2004.), „Ukleta kotlina“ (2005.) i „Od ponedeljka do petka“ (2005.). Kasijana piše i poeziju…\nFestival kratkometražnog filma iz Srbije16. decembar 2008.Filmcasino\nSrpski kulturni forum organizuje prvi festival kratkometražnog filma iz Srbije. Filmovi će biti prikazani u dva bloka po tri fima, a posle svakog bloka biće organizovana diskusija sa protagonistima. Specijalni gost biće poznati srpski reditelj Želimir Žilnik…\n220 godina Vuka\n09. novembar 2007.\nKICS pod pokroviteljstvom Ambasade Republike Srbije organizuje proslavu obeležavanja 220-to godišnjice od rođenja najvećeg srpskog reformatora jezika i pravopisa Vuka Stefanovića Karadžića. O vukovom životu u Beču govoriće profesorka bečkog univerziteta za slavistiku...\nČitanjem odlomaka i dela iz govora ovog pisca i humaniste, studenti Slavistike Bečkog univerziteta, potsetiće na njegov lik i delo. U okviru večeri biće prikazan i video materijal „Beograd u sećanju Dora“…


U februaru rast prihoda od 3,5 posto | Manager.ba\nManager.ba/biznisinfo.ba BiH 27 ožujka, 2018\nPrihodi od akciza na derivate nafte u februaru u BiH bili su za 3,5 odsto veći u odnosu na isti mjesec prošle godine, što je prilično visok rast imajući u vidu očekivanja u vezi sa izmjenama Zakona o akcizama, navodi Odjeljenje za makroekonomsku analizu /OMA/ Uprave za indirektno oporezivanje /UIO/ BiH u svom biltenu.\nOMA navodi da u ovome treba imati u vidu tri činjenice. Prvo da se akcize na domaće naftne derivate naplaćuju na osnovu prijave o količinama derivata stavljenih u promet u prethodnom mjesecu.\nUsljed toga, iznos naplaćenih akciza na domaće derivate nafte odnosi se na promet iz januara, odnosno iz perioda prije povećanja cijena derivata nafte.\nDruga činjenica se odnosi na to da je u očekivanju rasta cijena derivata nafte od 1. februara, kada su izmjene zakona stupile na snagu, povećana potrošnja derivata od građana i stvorene dodatne zalihe.\nTreće, osnovica za poređenje naplate, a to su naplate u januaru i februaru prošle godine, nije referentna, jer je veoma niska.\n“To su bili mjeseci u kojima je zbog skoka cijena nafte na svjetskom tržištu, a potom i cijena derivata nafte u BiH, ostvarena najmanja mjesečna potrošnja derivata u cijeloj prethodnoj godini”, navode iz OMA.\nNaplata prihoda od putarine je očekivano naglo povećana zbog povećanja iznosa namjenske putarine sa 0,10 KM na 0,25 KM po litru.\nUticaj viših cijena derivata nafte zbog primjene izmjena Zakona o akcizama na potrošnju derivata, a time i na naplatu prihoda od akciza i putarine, moći će se preciznije sagledati tek u narednim mjesecima, kada se poređenja budu radila u odnosu na daleko višu osnovicu iz prošle godine.\nZakon o akcizama, gorivo, nafta


Marin Le Pen pobedila u Francuskoj, prva projekcija sastava novog Evropskog parlamenta - Naši u svetu\nMarin Le Pen pobedila u Francuskoj, prva projekcija sastava novog Evropskog parlamenta\nObjavljeno 26/05/19 u 22:45\nBRISEL – Prema prvim projekcijama u novom sazivu Evropskog parlameta najjače stranke i dalje biće Evropska narodna partija, Socijaldemokrate i Alijansa liberala i demokrata za Evropu u koju bi trebalo da uđu i poslanici Makronove Republike u pokretu.\nLider ultra desničarske stranke “Nacionalno okupljanje” Marin Le Pen osvojila je danas u Francuskoj najviše mesta na izborima za Evropski parlament i time pobedila čak i listu predsednika Emanuela Makrona, pokazali su preliminarni rezultati.\n“Nacionalno okupljanje” je prema prvim projekcijama rezultata osvojio oko 24 odsto glasova, naspram 22,5 koliko ih je osvojila stranka Emanuela Makrona, prenosi “Politiko”.\nPortal navodi da bi, kako se očekivalo, “Nacionalno okupljanje” trebalo da predvodi nacionalističko-populistički talas širom Evrope, za koji se predviđa da će osvojiti čak trećinu mesta u Evropskom parlamentu.\nVeliki dobitak se očekuje i za krajnje desničarsku ligu Matea Salvinija u Italiji, a prvi rezultati pokazuju da i desničarska Alternativa za Nemačku zauzima četvrto mesto sa 10 osvojenih mandata u EP.\n“Mislim da je jasno da su birači želeli promenu i da su glasali za drugačiju Evropu. Mislim da žele progresivnu zelenu Evropu, za to su glasali i mi ćemo se za to boriti”, istakao je Eikhaut.\nPrema prvim preliminarnimm rezultatima, u Hrvatskoj vladajuća Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) osvojila četiri, SDP tri mandata, dok su Nezavisna lista Mislava Kolakušića, Hrvatski suverenisti, Živi zid, Amsterdamska koalicija i Nezavisni za Hrvatsku osvojili po jedan mandat.\nEUEvropski parlamentIzboriPrve projekcije\nŠutanovac: EU je jedino odredište gde će građani Srbije imati mogućnost da žive pristojno\nDvojica radnika teško povređeni prvog dana na poslu\nUlazak u Evropsku uniju: Ovoga se Srbi najviše plaše\nOvo je Slovenac koji bi mogao da presudi da li će Srbija ući u Evropsku uniju ili ne!…


Ako je ostajanje bez plasmana u nokaut fazu Evrolige, u takmičarskom smislu, bilo očekivano imajući u vidu promenu skoro celog igračkog kadra, pa i angažovanje novog trenera, Dušana Alimpijevića, neostvarivanje ciljeva na domaćoj sceni daleko je bolnije po crveno-bele.\nA glavni cilj je bilo osvajanje ABA lige, kako bi se i u narednoj sezoni Zvezda nadmetala sa evropskom elitom. Put Evrolige će podgorička Budućnost, koja je savladala Alimpijevićev tim u finalu ABA lige, što je skresalo krila, ali i uništilo samopozdanje beogradske ekipe koje ne uspeva da se povrati čak ni na realno slabijoj sceni od regionalne, u Superligi Srbije.\nDušan Alimpijević, trener KK Crvena zvezda\nNajpre je doživljen poraz na gostovanju motivisanom Borcu, koji jeste pokazao da je Čačak i dalje košarkaški grad, ali i jasno ukazao na sve veće pukotine koje su se pojavile u crveno-belom timu. Pobede nad autsajderima, poput Zlatibora i Mladosti, mogle bi da posluže kao zamazivanje očiju pred činjenicom da je Zvezda pukim slučajem izbegla poraz od Tamiša u Pančevu, a da su je juniori Mege savladali, iako su neki igrači ovog "malog, velikog kluba" u istom danu imali borbu za Zvezdinim juniorima za srpsku titulu.\nU ovakvim situacijama, obično se pribegava smeni trenera, što je uobičajeno u Srbiji, Evropi i svetu, jer se sezona približila kraju, a kraj "trčanja" onom silaznom putanjom se nazire. Zamisao da Zvezda ostane bez šampionskog trona nije strašna sama po sebi za crveno-beli deo javnosti, ali jeste činjenica da se krizi kraj ne nazire i da se sezona može završiti bez ijednog trofeja, što se ovih godina na Malom Kalemegdanu smatralo nezamislivim.\nAlimpijević tokom meča Mega - Zvezda\nSvoju sudbinu u Zvezdi Dušan Alimpijević je nagovestio odmah posle meča sa Megom, najavivši da mora odmah da razgovara sa upravom jer, kako je istakao, igrači crveno-belih "nisu ni došli na utakmicu", a on je njihovu partiju najbolje okarakterisao rečima "Ovo je sramota!".\nŠok-terapija je apsolutno neophodna aktuelnom prvaku Srbije, iako je trenutak za angažovanje novog trenera nezahvalan. Promene su neophodne, a po svoj prilici, i neizbežne.\nMoguća rešenja - Gurović i Topić\nUkoliko Alimpijević plati ceh zbog serije neuspeha, usled zauzetosti trenera dostojnih Zvezdinog renomea, jer je sezona još u toku, ekipu sa Malog Kalemegdana mogli bi da preuzmu Milenko Topić, sadašnji Alimpijevićev pomoćnik, i to do kraja sezone,a novu bi, kako saznajemo, započeo, Milan Gurović, koji je trenutno slobodan.


Četvrtak, 15 Februar 2018 14:13\nMilioniti skijaš na Jahorini bila je djevojčica Valentina Carmo iz Luksemburga, koja na ovoj planini skija već sedam godina, a kao nagradu od Olimpijskog centra dobila je ski-pass u trajanju od deset dana.\nPored svečane dodjele nagrade, uprava Olimpijskog centra Jahorina ponovo je pozvala javnost da bude dio humanitarne trke "Skijaj za život", koja bi trebala da se održi u subotu, 17. februara od 12 časova na stazi Poljice.\nOva trka se realizuje u saradnji sa fondacijom "Podrži život", a prikupljena sredstva namijenjena su liječenju teško oboljelim mališanima Petru Petroviću, Loli Medenici i Anđeli Janković.\nZa sve, koji budu na Jahorini, prijave i uplate će se vršiti od 15. do 17. februara na platou Poljice, u hotelima "Bistrica", "Termag" i "Vučko", kao i na zvaničnom web sajtu OC "Jahorina".\nSvi oni koji ne skijaju, a žele da podrže akciju, moći će da kupe majicu na pomenutim lokacijama po cijeni od 20 KM.\nPosljednja izmjena Petak, 16 Februar 2018 15:50\nViše iz kategorije: « Zimska zabava na stazi Ski centra "Ravna planina" tokom dana Jahorina tokom vikenda ugostila blizu 20.000 skijaša »


Izvor: B92, 17.Maj.2018, 18:39\n“On je to rekao na samitu u Sofiji, čija ideja je bila da se osnaže veze između regiona i Evropske unije. Makronovi komentari su izazvali razočaranje >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u Albaniji i Makedoniji, zemljama koje se nadaju zelenom svetlu za početak pregovora o članstvu, posle dobijanja načelnog odobrenja od Evropske komisije, u aprilu ove godine“, navodi Politiko.\n“Ono što smo videli u poslednjih 15 godina je put koji je oslabio Evropu, svaki put kada se pomislilo o proširenju. Ne mislim da pomažemo niti kandidatima niti nama mehanizmom u kom nema pravila i koji vodi ka proširenju. Želim da priveženom Balkan Evropi i da ga pokrenemo ka Evropi, ali moslim da moramo da gledamo na buduća proširenja sa rigoroznijim stavom. Nisam za proširenje EU pre nego što se uverimo da postoje stvarne reforme koje će pomoći boljem funkcionisanju EU“, naveo je Makron.\nPolitiko: Makron hladnom vodom polio nade balkanskih zemalja\nIzvor: Nezavisne Novine, 18.Maj.2018, 09:05\nSOFIJA - Francuski predsjednik Emanuel Makron polio je hladnom vodom nade balkanskih zemalja da će uskoro postati članice Evropske unije, piše "Politiko"...Kako se navodi u tekstu, francuski lider je zvučao veoma skeptično po pitanju proširenja Evropske unije, istakavši da je primanje novih članica...


EU dodelila Srbiji milion evra za otklanjanje posledica pandemije u turizmu | EurActiv Serbia\nEU dodelila Srbiji milion evra za otklanjanje posledica pandemije u turizmu\nProjekat Evropske unije "EU zaTebe – za kulturno nasleđe i turizam" dodelio je milion evra za 120 projekata, usmerenih na otklanjanje posledica pandemije COVID-19 u sektoru turizma, saopštio je 21. avgusta EU Info centar. Dobitnici pomoći su mala i mikro preduzeća, porodična preduzetništva, poljoprivredna gazdinstva i firme iz 12 gradova i opština na istoku i jugoistoku Srbije.\n"EU nastavlja da pruža pomoć i sarađuje sa Srbijom u suočavanju i u otklanjanju posledica pandemije COVID-19. Sa ukupno 93 miliona evra ukupne pomoći, EU je vodeći partner i donator u Srbiji, kada je u pitanju otklanjanje posledica pandemije", rekao je šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici.\nU saopštenju se podseća da je EU u proleće obezbedila direktnu pomoć u medicinskoj i zaštitnoj opremi respiratorima, maskama i kontejnerima za trijažu, kao i hranu i higijenske pakete za ugrožene grupe, ukupne vrednosti 15 miliona evra.\nSada se, kako se navodi, prelazi na kratkoročnu i srednjoročnu pomoć u cilju ekonomskog oporavka, za koji je izdvojeno 78 miliona evra bespovratnih sredstava.\n"Zahvaljujući ovom projektu EU, izdvojena sredstva će stići do najugroženijih preduzetnika u sektoru turizma kako bi se unapredila njihova turistička ponuda", rekao je Fabrici.\nNajveći broj budućih korisnika bespovratne pomoći, u visini do 10.000 evra po projektu, bavi se pružanjem privatnog smeštaja za turiste (52 preduzetnika), a podržani su i kampovi, restorani i pružaoci različitih ugostiteljskih usluga, pansioni, hoteli i hosteli, turističke agencije, vinarije i pčelari.\n"Ključni cilj našeg projekta bio je da pomognemo najugroženijim akterima u oblasti turizma da pokušaju da u određenoj meri prevaziđu posledice pandemije i unaprede svoju ponudu, kako bi postali atraktivniji za posetioce", rekao je vođa projekta" EU za Tebe-za kulturno nasleđe i turizam" Aleksandar Bec.\nDodao je da je Istočna Srbija neotkriveni dragulj i da njena turistička ponuda mora biti podignuta na viši nivo, kako bi privukla što više posetilaca.\n"U narednim godinama će naš projekat kroz više segmenata nastaviti da pomaže i unapređuje turistički potencijal istočne Srbije i Donjeg Podunavlja", rekao je Bec.\n"EU za Tebe – za kulturno nasleđe i turizam" je projekat usmeren na razvoj turizma kao značajnog privrednog potencijala za podsticanje ekonomskog razvoja istočne Srbije i Donjeg Podunavlja, a finansira ga EU sa 15 miliona evra, sufinansira nemačko Savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj sa 1,6 miliona evra, a sprovodi Nemačka razvojna agencija GIZ.


Arhiva vesti 07.02.2018 - Naslovi.net\nMilojević: Zenit dobra provera za CSKA, polako kreće euforija, svi spremni za Moskovljane!\nSportski žurnal 07.02.2018\nTrener Crvene zvezde Vladan Milojević rekao je da je utakmica protiv Zenita bila dobra provera za njegove fudbalere pred duele sa CSKA u Ligi Evropa. – Utakmica je bila dobra provera. Najbitnije je bilo da svi igrači izađu zdravi jer je poslednji dan… »\nPolitika: Zvezda porazom završila pripremeBeta: Zvezda izgubila od Zenita u generalnoj probi za CSKAjoš 15 povezanih\nUhapšen inspektor u Ćupriji, osumnjičen za primanje mita\nPolicijska uprava u Jagodini saopštila je da je uhapšen D. M. (39) iz Ćuprije, radnik Odeljenja za inspekcijski nadzor, osumnjičen da je primio mito od 150 evra. Osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati, posle čega će, uz krivičnu… »\nB92: Inspektor uhapšen zbog mita od 150 evraRadio 021: Uhapšen inspektor osumnjičen za mito od 150 evrajoš 14 povezanih\nU tragičnom požaru u Smederevu život su izgubile tri osobe, od kojih i jedna trudnica. Foto: MONDO, Marko Tanasković Ilustracija U smrtonosnom požaru u Smederevu,u porodičnoj kući u Ulici Gogoljevoj u naselju Senjak, stradale su tri osobe, od kojih… »\nPolitika: Tri žrtve požaraKurir: (Kurir TV, foto) ovaj mladi par stradao je jutros u Smederevu: Aleksandra i Dalibor čekali su bebu, a njen očajni otac Žikica izneo je šokantne tvrdnje o pokojnom zetujoš 10 povezanih


BEOGRAD - Predsednik političkog saveta DS Dragoljub Mićunović izjavio je da je aktuelna koalicija uprkos velikoj apstinenciji, krizi i lošim rezultatima u privredi na izborima dobila dovoljnu većinu i da sada mora da preuzme odgovornost za formiranje vlade.\nBEOGRAD- Lider Socijalističke partije Srbije ivica Dačić izjavio je da će neke zemlje Evropske unije nastaviti da dalje evrointegracije Srbije uslovaljavaju ne formalnim priznanjem nezavisnosti Kosova Kompletan tekst\nBEOGRAD - Predsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić Dejanović kaže da će konstitutivna sednica novog saziva parlametna i sednica na kojoj će novoizabrani predsednik Republike Tomislav Nikolić položiti zakletvu biti održane u sredu 30. maja ili četvrtak 31. maja. Kompletan tekst\nBEOGRAD - Predsednik Socijalističke partije Srbije (SPS) Ivica Dačić izjavio je da će koalicija oko SPS-a u ponedeljak nastaviti razgovore s Demokratskom strankom o formiranju vlade i da DS treba da ima premijera i vodi razgovore o formiranju vlade. Kompletan tekst\nJAGODINA - Gradonačelnik Jagodine Dragan Marković Palma od od ponedeljka više neće obavljati tu funkciju, a zameniće ga dosadašnji predsednik Skupštine grada Ratko Stevanović. Kompletan tekst\nBEOGRAD, NJUJORK - Zemlje članice Ujedinjenih nacija će 8. juna odlučiti ko će u narednih godinu dana voditi Generalnu skupštinu Svetske organizacije, Srbija ili Litvanija, Kompletan tekst


IR4PP1 - Programski prevodioci 1 | ETF\nIR4PP1 - Programski prevodioci 1\nCilj predmeta je upoznavanje studenata sa osnovnim pojmovima teorije formalnih jezika, sa osnovnim tehnikama konstrukcije jezičkih procesora, kompajlera i interpretatora i osposobljavanje studenata za upotrebu standardnih alata za konstrukciju jezičkih procesora i kompajlera.\nOčekuje se da student po završetku kursa bude u stanju da: Demonstrira razumevanje, kritičku analizu i primenu važećih teorija, modela i tehnika iz oblasti konstrukcije programskih prevodilaca. Da bude u stanju da na formalan način opiše sintaksu jezika i primenom standarnih alata konstruiše jednostavnije jezičke procesore i translatore.\nUvod, Leksička analiza, Generalne karakteristike mikroJave, Sintaksna analiza, Koncept i tehnike parsiranja, Korišćenje generatora parsera, Sintaksno-upravljano prevođenje, Tabele simbola, Objektno'-orijentisani konstrukti, Izvršno okruženje, Generisanje koda za virtuelne (mikrojava) i fizičke (x86) procesore, Jednostavni generator koda.\nAuditorne vežbe koje ilustruju pojedine koncepte i tehnike obrađene na predavanjima. Praktičan projekat implementacije prevodioca (leksičkog analizatora, parsera, generatora koda za mikroJavu) koji student samostalno izrađuje.


Srpski i nemački profesori razvijaju evropske železnice › Made-in-Germany.rs\nProfesori niškog Mašinskog fakulteta i njihove kolege iz Bremena, Asena i Sofije, naredne tri godine će raditi na razvoju specijalne tehnologije za podizanje kvaliteta evropskog teretnog železničkog transporta, ali i na razvoju efikasnosti i kapaciteta prevoza kroz automatizaciju teretne vuče.\nZa ovaj projekat odobreno im je blizu milion eura preko EU programa „Horizont 2020.“, a po prvi put partner u projektu je i privreda, odnosno kompanija “Hardver Digital Sova” iz Niša, koja se bavi optičkim nišanima za namensku industriju, pišu „Večernje novosti“.\n– Na projektu će biti angažovani studenti doktorskih studija, koji će radeći na ovom projektu steći značajna iskustva. Međutim, ne radi se o pisanju radova, već se traže konkretni i praktični rezultati. Moraćemo da napravimo proizvod koji će biti primenjiv u zemljama Evropske unije, jer oni finansiraju naša istraživanja. Za takav proizvod, koji ćemo od početka do kraja osmisliti, zainteresovane su „Nemačke železnice“ i „Dojče banka“ – kaže koordinator projekta, profesor niškog Mašinskog fakulteta dr Vlastimir Nikolić.\nGlavni inženjer u kompaniji Hardver Digital Sova, Dragan Nikolić, kaže da je za njih ovo veliki izazov, jer će svoju vojnu tehnologiju koristiti za razvoj železničkog saobraćaja u Evropi.\n– Naš zadatak u ovom poslu je da razvijemo hardver, odnosno specijalne kamere koje će i u noćnim uslovima prepoznavati na prugama prepreke udaljene do jednog kilometra. Zatim će partneri sa fakulteta raditi na razvoju softvera. Na ovaj način mi ćemo po prvi put konkretno sarađivati sa naučnim insistucijama – pojašnjava Nikolić.\nOva domaća kompanija sa nemačkim kapitalom ima 90 radnika, a više od 90 posto svoje proizvodnje izvozi širom sveta.\nOd MiG na 07/11/2016 / Industrija, Informatika, Investicije, Mašinogradnja, Tehnologija, Transport, Usluge / Ostavite komentar


Ocenjivanje voćnih rakija od 24. do 28. novembra u KG – Krstarica\nOcenjivanje voćnih rakija od 24. do 28. novembra u KG\nTanjug 18. novembra 2021. 13:41\nKRAGUJEVAC – Treće Šumadijsko ocenjivanje kvaliteta voćnih rakija biće održano od 24. do 28. novembra, u organizaciji Regionalne asocijacije proizvođača rakije „Šumadijska rakija“.\nNa konferenciji za medije u Regionalnoj privrednoj komori Kragujevac istaknuto je da su voćne rakije sve traženije i popularnije na domaćem, ali i na inostranom tražištu, kao i da Srbija i posebno Šumadija imaju veliki potencijal u ovoj proizvodnji.\nTo je, kao poslovnu šansu, do sada prepoznalo 24 proizvođača iz Šumadije, saopštila je RPK Kragujevac.\nNa ocenjivanje su pozvani svi registrovani proizvođači jakih alkoholnih pića iz cele Srbije, a po prvi put ocenjivaće se sprovesti prema izmenjenim kriterijumima koji su sadržani u Pravilniku o ocenjivanju kvaliteta jakih alkoholnih pića Regionalne asocijacije proizvođača rakije „Šumadijska rakija“.\nPrema rečima predsednika Regionalne asocijacije proizvođača rakije „Šumadijska rakija“ Gorana Mijailovića, očekuje se više od 100 prijava iz cele Srbije.\nKako je navedneo, Udruživanjem je podignut nivo međusobnog poverenja i saradnje članova i svaka prilika se koristi za novu promociju šumadijskih voćnih rakija, posebno čuvene šljivovice kojoj je Ministarstvo poljoprivrede priznalo geografsku oznaku – „Šumadijska šljivovica“.\nGradska uprava Kragujevca je i ovog puta odlučila da finansijski pomogne organizaciju događaja.\nMnoge voćne rakije proizvedene u destilerijama članova asocijacije već su nagrađivane na festivalima i sajmovima.\nOcenjivanje će biti održano u Vinsko-rakijskom habu u Kragujevcu, od 24. do 28. novembra.\nNovina je da će se nakon prijave, uzorci za ocenjivanje u originalnim pakovanjima preuzimati iz maloprodajnih i ugostiteljskih objekata. To znači da uzorke neće dostavljati vlasnici destilerija.\nOvakav način uzorkovanja, prema rečima organizatora, pružiće najobjektivniju sliku o kvalitetu voćnih rakija i najrealniji uvid u kvalitet koji se nalazi na tržištu.\nNakon ocenjivanja, najkvalitetnije rakije svrstaće se u prestižnu grupu.\nRakije će po prvi put ocenjivati dve nezavisne komisije. Prva ekspertska i druga sastavljena od somelijera, barmena i blogera. Nagrade za najbolje ocenjene voćne rakije biće dodeljene na „Drugom šumadijskom festivalu rakije“ koji će bito održan 11. decembra u Kragujevcu.


Amerikanci spremni uložiti u slobodnu zonu u BiH i do 100 miliona dolara - Objektivno\nAmerikanci spremni uložiti u slobodnu zonu u BiH i do 100 miliona dolara\nAmerička kompanija “AMG Trading & Investment” iz Los Angelesa zainteresovama je da ulaže u BiH, najprije u osnivanje vlastite slobodne zone na površini od 30.000 m2, iz koje bi proizvodnja isključivo bila namijenjena izvozu.\n“Investitor je izrazio spremnost da u BiH uloži od 10 do 100 miliona dolara”, rečeno je na današnjem sastanku sa predstavnicima Agencije za unaprijeđenje stranih investicija BiH (FIPA).\nU pratnji predstavnika FIPA-e, američki investitor će obići potencijalne lokacije u BiH za svoju buduću investiciju, te će nakon analize donijeti konačnu odluku.\nNavedena firma je prvobitno bila osnovana na području Bliskog istoka 1958. godine, da bi 1988. godine preselila svoje sjedište u SAD, zadržavajući svoje urede na Bliskom istoku, u Africi i istočnoj Evropi.\nFirma se bavi industrijskom proizvodnjom, međunarodnom trgovinom, upravljanjem proizvodnim objektima, i slično. Osim SAD-a, posjeduje proizvodne pogone u Saudijskoj Arabiji, UAE, Maroku, Libanonu, Libiji, Iraku, piše “Indikator“…


Marija Šerifović ispred Skupštine uputila podršku LGBT osobama: Ljubav je zakon! - Geten\nMarija Šerifović ispred Skupštine uputila podršku LGBT osobama: Ljubav je zakon!\nMarija Šerifović iznenadila sve kada je na novogodišnjem koncertu ispred Skupštine razvila duginu zastavu.\nNa gradskom dočeku 2022. godine u Beogradu, tokom poslednje pesme na sceni je osvanula dobro poznata zastava duginih boja.\nPevačica Marija Šerifović održala je 31. decembra spektakularan koncert ispred Skupštine u Beogradu, a njen nastup pamtiće se po mnogo čemu.\nOsim neverovatne emocije koju je pružila publici, Marija je još jednom sve fascinirala glasom ali i oduševila jednim potezom. Naime, tokom poslednje pesme koju je pevala, iza Marije je na sceni osvanula zastava LGBT zajednice, kao i natpis: "Ljubav je zakon", što je bio slogan ovogodišnjeg Prajda i moto kampanje za usvajanje Zakona o istopolnim partnerstvima.\nKako stoji u jednom od komentara u kom ljudi hvale Marijin potez, i više je od simbola to što je zastava bila postavljena baš ispred Skupštine, jer upravo tu su zarobljne nade svih LGBTIQ osoba u Srbiji koje i dalje nemaju pravo na sklapanje istopolnih zajednica. Zakon koji je napisan i stavljen na raspravu pred poslanike još uvek nije izglasan, i o njemu se još nije ni razgovaralo, iako je prvobitno trebalo da bude usvojen početkom leta.\nNije pomoglo ni to što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio da sve i da zakon bude izglasan, on neće staviti svoj potpis na isti, što je finalni korak u tome da zakon počne da se primenjuje.\nInače, dugina zastava je nasala 1978. kada ju je dizajnirao Gilbert Bejker za potrebe lokalne LGBT zajednice u San Francisku. Zastava se sastojala od osam pruga, a Bejker je svakoj boji pridao posebno značenje. Masovno je počela da se koristi kao simbol solidarnosti nakon što je 1978. stradao gej član gradskog veća San Franciska i gej aktivista, Harvi Milk.


Svetsko priznanje za KRIK - Zoomer\nNagrada „Sigma” dodeljuje se drugu godinu za redom u oblasti novinarstva zasnovanog na podacima. Žiri sačinjen od 21 istaknutog novinara i novinarke širom planete, odlučivali su o više od 500 pristiglih prijava iz 68 zemalja.\nBaza „Prosudi ko sudi” našla se među 20 najboljih na svetu u ovoj oblasti u 2021. godini.\n„KRIK je ponovo uspeo – svojim projektom „Prosudi ko sudi” rasvetlio je tajanstvenu postavku sudija koja već predugo izbegava nadzor javnosti na štetu građana. KRIK je istakao univerzalni problem i njihov posao treba da se ponovi izvan granica Srbije“, stoji u obrazloženju žirija.\nIstraživački novinari i novinarke ove redakcije u decembru prošle godine objavili su bazu podataka o karijerama, problematičnim odlukama, postupcima koji su vođeni ili se još uvek vode protiv njih i imovini 33 sudije. Otkrili su brojne propuste, kao i kršenje zakona u njihovom radu.\nPrema proceni žirija koji je KRIK-u dodelio nagradu „sudije, njihova dela i bogatstvo neke su od najbolje čuvanih tajni u srpskom društvu”.\nNjihovom bazom obuhvaćeno je čak 129 predmeta. Između ostalih, tu su suđenje za veliku plantažu marihuane „Jovanjica”, šverc kokaina i pranje novca koji se stavljaju na teret Darku Šariću, suđenja brojnim kontraverznim biznismenima, ali i veliki slučajevi iz prošlosti, kao što je ubistvo premijera Srbije Zorana Đinđića, ubistva na Ibarskoj magistrali, pobuna Jedinice za specijalne operacije, ubistvo novinara Slavka Ćuruvije.\nPredmeti, dužina njihovog trajanja, događaji koji su ih obeležili i sudije koje su odlučivale o tim predmetima, nakon KRIK-ovog istraživanja postali su javno dostupni svim građanima i građankama. Kako kažu, to su uradili da bi svaki njihov čitalac mogao da „prosudi ko sudi” u najznačajnijim predmetima u zemlji.\nSudije su nosioci vlasti o kojima se u Srbiji najmanje zna i upravo zbog toga želimo da čitaocima omogućimo što bolji uvid u njihov rad. Građani imaju pravo da znaju kako sudije donose odluke. Pravosuđe je jedan od ključnih stubova svake države, a velika moć koju sa sobom nosi sudska vlast obavezuje sudije na odgovornost, ali i na to da građanima duguju transparentost i poštovanje prava javnosti da zna.\nNDNV: Saveznik nezavisnih medija u borbi za opstanak je zajednica\nPotpredsednica Nezavisnog društva novinara Vojvodine Maja Lađevac na Global Media Forumu 14. juna rekla da u nestabilnom medijskom okruženju u regionu Zapadnog Balkana, „gde raste politički i finansijski pritisak na nezavisne medije, obnova odnosa sa zajednicom može doneti pravog saveznika u borbi za opstanak medija”.\nIzvor fotografije: NIN\nPrethodni članakZavrni rukav: Veće posledice nosi kovid, nego vakcina\nSledeći članakPRESEK NEDELJE – teške reči i slabe mere


Sazrela svijest o statusu srpskog jezika i pisma - Glas Srpske\nSazrela svijest o statusu srpskog jezika i pisma\nMilanka Babić 13.09.2021 07:00\nDva zakona, koji su u posljednjih nekoliko mjeseci predstavljeni javnosti, obilježavaju odnos aktuelne srpske državne politike prema srpskom jeziku i njegovoj funkciji u srpskom društvu i kulturi.\nTaj odnos je uslovljen suprotstavljenošću globalnog i nacionalnog, s jedne strane pritiskom raznih proevropskih tendencija na pristupnom putu Srbije u Evropsku uniju - da se poštuju ljudska prava i tamo gdje nisu nikad ni bila ugrožena, a sa druge konačno sazrelom sviješću o statusu srpskog jezika i pisma, o njihovoj vitalnosti, koja je takva da zahtijeva zaštitu, kao i brigu i nadzor nad upotrebom jezika i pisma - zarad njihovog očuvanja. U pitanju su Zakon o rodnoj ravnopravnosti, koji je Skupština Srbije već usvojila, i Zakon o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličkog pisma, čije se usvajanje i u Srbiji i u Republici Srpskoj očekuje do 15. septembra ove godine. Da bi opstao jedan jezik čija je vitalnost - koja se mjeri povećanjem broja govornika, razvojem leksike i izražajnih mogućnosti jezika - višestruko i višekriterijalno oslabljena, neophodno je da mjere njegove zaštite i revitalizacije provode međusobno usaglašene i komplementarne politike - jezička i državna.\nU posljednjih nekoliko decenija, a posebno sa osamostaljenjem istojezičkih republika bivše SFRJ koje su promovisale njegove varijante u standardne jezike sa djelimično drukčijom normom i radikalno drukčijim imenom jezika - hrvatskim, bosanskim i crnogorskim, srpski jezik je počeo da gubi značajan dio svoje teritorije i govornika. Posljedice tog procesa su brojne, a sumarno se ogledaju u rasparčavanju njegovog kulturnog nasljeđa - za srpske ćirilične spomenike otimaju se svi i proglašavaju ih svojim, redefiniše se njegov identitet i identitet njegovih govornika, čiji je odnos prema upotrebi jezika manje-više nemaran. Srozavanje pisanog i govornog standarda srpskog jezika primjetno je na svakom koraku, a posebno u pisanim i govornim medijima, ali, nažalost, i u obrazovnom sistemu. Nepismenost i jezička nekultura postali su opšta karakteristika i najvećeg broja onih koji se smatraju formalno pismenim - fakultetski obrazovanih, iz čega nisu izuzeti čak ni univerzitetski profesori. Nedopustivo je da neko predaje u osnovnoj, srednjoj školi ili na fakultetu bilo koji predmet, a da je pravopisno, gramatički i stilski nepismen. Takvom stanju doprinijela je i dosadašnja nebriga politike i nejedinstvo najuticajnijih srpskih lingvista u vezi sa identitetom jezika i u njemu ostvarene kulture, što je na kraju moralo biti zakonom zaštićeno. Zato je Zakon o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličkog pisma prvi radikalni korak ka tom cilju. Za početak - dobro je što je u proceduri, a nadati se da će biti i usvojen, i pored otpora od strane raznih nevladinih organizacija, kao što je Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, koji u ćirilici vide sredstvo “snažne nacionalističke mobilizacije i sredstvo prinude i zastrašivanja građana”, te uprkos protivljenju predstavnika onih naroda koji se smatraju govornicima drugog jezika i u zaštiti srpskog jezika na srpskim teritorijama i srpskom kulturnom prostoru vide hegemonističke tendencije srpskog naroda nad drugima. Sam Zakon, kako je to predstavljeno u petnaest njegovih članova, nije toliko radikalan koliko su to već u njegovoj kritici predstavili zagovornici ravnopravnosti ćirilice i latinice, kao i oni koji u sve što je srpsko učitavaju kolektivnu ksenofobiju. Zakonom se više promoviše ćirilica nego što se proskribuje latinica u javnom životu. Samim tim što je upotreba ćirilice obavezna za institucije i manifestacije koje se finansiraju iz javnih sredstava, ali ne i za “privredne i druge subjekte”, što uključuje i medije i druge štampane publikacije - kako stoji u članu 10 Zakona o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličkog pisma - ostavljeno je mnogo suštinskog prostora za slobodan izbor u upotrebi pisama. Očekivalo se da će Zakon nametnuti i obavezu isticanja firmi i drugih reklama takođe ćirilicom, ali je to izostalo, a smatram da bi upravo premoć ćirilice u toj sferi upotrebe mnogo doprinijela njenoj revitalizaciji i ambijentu u kome se njeguje kolektivni identitet, određen ćirilicom i srpskim jezikom. Smatram da je država u tom pravcu trebalo da interveniše finansijski - da obešteti privrednike za izradu novih reklama - umjesto da ih eventualnim i vrlo neodređenim poreskim olakšicama stimuliše da preslove nazive svojih firmi u ćirilične i prilagode ih srpskom jeziku.\nNo, nadati se da će opšta načela Zakona, posebno ona predstavljena u članu 11, u kome se opisuje društvena briga o jeziku i pismu, voditi ka usaglašenosti prakse sa proklamovanim načelom koje se ogleda u “promovisanju, očuvanju, njegovanju i obaveznoj primjeni norme standardizovanog jezika srpskog naroda i ćiriličkog pisma”. Nadati se da je ovo samo početak i da će primjena Zakona o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličkog pisma voditi ka popravljanju statusa srpskog jezika i ćirilice, kao osnovnih identitetskih kategorija, te da će s tim ciljem inicirati i promjene u zakonskim aktima kojima se regulišu oblasti svih nivoa obrazovanja i medija. Da srpski jezik povrati izgubljeni dignitet, neophodno je da se na velika vrata vrati u masmedije i na univerzitet propisom da svi mediji, bez izuzetka, moraju imati lektore, a svi studenti, bez obzira šta i na kom fakultetu studiraju – moraju savladati osnove jezičke kulture savremenog srpskog jezika i jezika profesije. U protivnom, ako se jezička kultura i borba za status srpskoga jezika svede samo na nastavnike i profesore srpskoga jezika i književnosti, onda je osuđena na propast. Nužno je da se profesori i drugih školskih i univerzitetskih predmeta priključe toj borbi - da budu nosioci jezičke kulture, jer je obrazovanje generacija, koje su nosioci kulture, jedinstven proces.\nIz istog razloga iz koga donosi Zakon o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličkog pisma, državna vlast Srbije treba da povuče iz upotrebe Zakon o rodnoj ravnopravnosti, u kome je nametnuta obaveza da se u svim oblastima društvenog života upotrebljava rodno senzitivni jezik koji podrazumijeva imenovanje zvanja i zanimanja za osobe ženskog pola tako što imenice moraju odražavati usaglašenost pola i gramatičkog roda (kao npr. vojnikinja, pedagoškinja i sl.). Takve nasilne, obimne i nagle intervencije u jeziku, kakve se nalažu Zakonom o rodnoj ravnopravnosti, mijenjaju prirodu i jezika i norme. Mnoge od novotvorenica, tzv. femininativa ne odgovaraju duhu srpskog jezika, jer je značajan broj izveden nepoštovanjem ili neprimjenjivanjem pravila tvorbe riječi u srpskom jeziku, čime se narušava i njegova gramatička struktura. Uz to, nametanje ogromnog broja novoskovanih riječi unosi zabunu među govornike, od kojih se traži da nauče sve te riječi i da paze u svakom trenutku da ih pravilno upotrijebe, jer u protivnom mogu biti kažnjeni na osnovu prekršaja zakona. Budući da je u pitanju veliki broj riječi, to izaziva nesigurnost i frustraciju u upotrebi jezika i kod onih koji su lingvistički obrazovani, što destabilizuje normu i ugrožava kontinuitet pismenosti generacija koje su završile sa formalnim obrazovanjem i usvajanjem jezika. Posljedice primjene Zakona o rodnoj ravnopravnosti nužno se moraju odraziti i na srpski jezik na širem planu, mimo granica Srbije. Ukoliko se data zakonska rješenja u budućnosti primijene, otvara se novi problem koji utiče na status srpskog jezika u Bosni i Hercegovini. Ako Republika Srpska ne donese isti zakon, primjena srbijanskog neće biti obavezna, a to podrazumijeva novu regionalnu varijantnu diferencijaciju standardnojezičke norme, što srpskom jeziku, ako je cilj da se očuva njegovo jedinstvo, nije potrebno.\nA na sadašnjem njegovom “legalnom i legitimnom” prostoru, gdje je on i imenom svojim službeni jezik, u Republici Srbiji i Republici Srpskoj, književnojezička politika mora biti jedinstvena! Da je to moguće i da ne postoje ustavne barijere koje to mogu spriječiti, pokazuje i suštinska istost prijedloga Zakona o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličkog pisma u Republici Srpskoj i Zakona o upotrebi srpskog jezika u javnom životu i zaštiti i očuvanju ćiriličkog pisma u Srbiji. Formalna razlika u nazivima postoji da bi se u tekstu namijenjenom Republici Srpskoj ispoštovao sasvim ustavni naziv srpskog jezika kao jezika srpskog naroda. A ta terminološka “zamjena” moguća je upravo na osnovu toga što i jedna i druga sintagma znače jedno te isto, pa to da se jezik srpskog naroda zove srpski i obrnuto, da je srpski jezik jezik srpskog naroda - ne treba, valjda, nikome više dokazivati.\nPIŠE: Milanka Babić, redovni profesor na Univerzitetu u Istočnom Sarajevu