Kolekcionarstvo preko interneta: Sva lica demokratije - Biznis i Finansije\nHome\tPosle 5\tKolekcionarstvo preko interneta: Sva lica demokratije\nInternet je uveo demokratiju i u kolekcionarstvo: prodavci i kupci sa raznih strana sveta mogu da kontaktiraju bez posrednika, što snižava i troškove kupovine. Druga strana demokratije je povećani rizik od prevara, ali i otrežnjenje u kakvom svetu živimo i šta su sve ljudi spremni da papreno plate, poput vazduha sa koncerta slavnog rep pevača.\nNa internetu se danas mogu naći razni kolekcionarski predmeti za trgovanje, od krajnje bizarnih, poput kamenja u bubregu filmskih zvezda, pa do luksuznih i istorijski veoma vrednih. Ono što im je zajedničko su – niže cene. Naime, kako piše američki investitor Džejms B. Klunan, ranije su ulagači u umetnine i druge kolekcionarske stvari imali dodatne trškove za plaćenje posrednika, koji su rasli zajedno sa vrednošću željenog predmeta, a neposredan kontakt kupca i prodavaca je bio retka privilegija tek u nekim kolekcionarskim krugovima, poput filatelista. Zahvaljujući mogućnostima direktne komunikacije, internet je ne samo snizio troškove nabavke, već i širom otvrio vrata za trgovinu najrazličitijim kolekcionarskim predmetima po celom svetu.\nKolkecionari mogu da pretražuju sajtove određenih brendova (kolekcionarske odeljke na svojim sajtovima imaju, na primer, Koka Kola i Dizni), ili specijalizovane kolekcionarske stranice za igračke, figurice, oružje preostalo iz ratova širom sveta, magnete za frižider, stripove i još mnoštvo drugih stvari. U poslednje vreme, za te namene se u velikoj meri koriste sajtovi specijalizovani za prodaju i kupovinu stvari, poput eBay-a, od kojih najveći broj ima i odeljak „kolekcionarstvo”.\nPomenuti eBay je, šta više, i nastao zahvaljujući jednom kolekcionaru. Programer iz Kalifornije Pjer Omidijar je 1995. godine, više iz hobija nego iz želje za zaradom, napravio sajt AuctionWeb i preko njega prvo ponudio na prodaju svoj pokvareni laserski pokazivač za prezentacije. Ubrzo se javio kupac, koji je na upozorenja vlasnika da je pokazivač pokvaren, odgovorio da je kolekcionar neispravnih laserskih pokazivača i da mu baš takav model nedostaje. Američki programer je prodao pokazivač za 15 dolara, ali mu je daleko više vredelo otkriće da svaka roba ima kupca. Ozbiljno se posvetio razvoju sajta eBay, preko kojeg se samo u prvom kvartalu ove godine trgovalo robom u vrednosti od 2,22 milijarde dolara.\nKod nas kolekcionari u ove svrhe posećuju sajtove poput KupujemProdajem i Limunda. Na njima se mogu naći razne kategorije proizvoda, od poštanskih markica, preko starih automobilskih tablica, starih fotografija, časopisa, vojne opreme, vremešnih uređaja, pa sve do predmeta koji su pripadali istorijskim ličnostima, među kojima najviše cene postiže Tito.\nOlga Mirković Maksimović, izvršna direktorka LimundoGrada koji čine sajtovi Kupindo i Limundo, za B&F kaže da kolekcionarski predmeti u ukupnoj ponudi Limunda učestvuju sa 13, a u ukupnoj prodaji sa 14 odsto, dok je na Kupindu, Limundovom partnerskom sajtu, to učešće 15 i 25 odsto, sa trendom rasta. Maksimalno trajanje aukcije je 10 dana, tokom koje se na Limundu proda svaki četvrti predmet. Među kolekcionarskim predmetima najviše se nude razglednice, albumi sa sličicama i značke, a naša sagovornica ističe da se u ponudi igračaka proda svaka treća. Prosečna cena predmeta prodatih preko Kupinda je 250, a preko Limunda 350 dinara. “Najjeftiniji predmeti se prodaju za 10 dinara, a najskuplji predmet ove godine je prodat za 702.000 dinara, to je bila aukcija LOT od 222 umetničke slike”, kaže Olga Mirković.\nKolekcionarski predmeti na sajtu KupujemProdajem čine pet odsto ukupne ponude, što čini oko 25 800 oglasa ali broj ovih oglasa se iz godine u godinu povećava. U ovoj kategoriji je 47 grupa, a najveća je ponuda razglednica sa preko 3.600 oglasa, zatim domaćih znački sa više od 1.500 oglasa i replika automobila sa preko 1.000 oglasa. “Cene proizvoda dosta variraju, pa tako imamo predmete poput domaćih markica koji se prodaju po 10 dinara, ali i predmete koji se prodaju za 1.000.000 dinara, kao što je bio slučaj sa bronzanom figurom Tita”, kaže za B&F Maja Keča, marketing menadžer ove kompanije. Od zanimljivih predmeta koji su se našli u ponudi na sajtu, naša sagovornica izdvaja “Sveti Gral“, šlemove iz Prvog svetskog rata i knjige optočene zlatom, a jedan od najneobičnijih je set protiv vampira, oglas koji je imao preko 40. 000 pregleda. Na KupujemProdajem prodaja svih oglašenih predmeta traje u proseku 10 dana, mada se često dešava da se pojedini rasprodaju za nekoliko minuta.\nIako su umetnička dela verovatno prva asocijacija na pojam “kolekcionarstvo”, preko interneta se, zapravo, daleko više prodaju druge stvari. Među popularnim predmetima izdvajaju se autogrami poznatih ličnosti, koji ponekad dostižu neverovatne cene. Tako je, na primer, najskuplja potpisana fotografija Bitlsa dostigla cenu od 38.734 evra, autogram Džejmsa Dina 25.336 a Brus Lija 15.488 evra. Sa procvatom „autogramskog“ biznisa na internetu su se pojavili i oni koji prodaju “lažnjake”, a sajtovi poput eBay-a svojim korisnicima nude savete kako da ih izbegnu: ne treba kupovati autograme od onih koji koriste privatnu opciju za nadmetanje; treba plaćati preko PejPala jer se tako može dobiti novac nazad (kompanija, inače, gasi naloge prodavaca falsifikata zbog rasta broja zahteva za refundaciju); treba izvršiti proveru šta je prodavac sve prodao ranije i da li je bilo reklamacija. Naravno, tu su i zdravorazumski saveti poput onog da ne treba kupovati autograme koji se nude po cenama daleko ispod tržišnih.\nPodatak da neko izdvaja sumu u vrednosti garsonjere za jednu potpisanu fotografiju slavne ličnosti je samo kap u moru kolekcionarskih bizarnosti. Tako je, na primer, na onlajn prodaju dospela krv Ronalda Regana, nekadašnjeg predsednika SAD, koju je nakon neuspelog atentata na njega iz bolnice prokrijumčarila medicinska sestra. Kada je preminula, njen sin ju je ponudio na aukciji za 3.500 dolara, a anonimni kupac ponovo ponudio na akciji gde je dostigla cenu od čak 30.000 dolara. Međutim izbio je javni skandal i aukcija je otkazana, a krv je vraćena u Reganovu predsedničku fondaciju.\nJoš neverovatnija je ponuda vazduha sa koncerta američkog repera Kanje Vesta. Ponuđač je ovako opisao „proizvodni proces“ ove jedinstvene robe: “Otvorio sam kesu na koncertu i onda je zapečatio”. I prodao je za 60.000 dolara (?!), što je sigurno duboko povredilo drugog ponuđača, koji je teglu sa dahom Anđeline Džoli i Bred Pita uspeo da utrapi za “samo” 530 dolara. Daleko bolje se kotirao kamen iz bubrega glumca Vilijama Šatnera, legendarnog Kapetana Kirka iz „Zvezdanih staza“ koji je prodat za 25.000 dolara, a nakon ovakvih kolekcionarskih kurioziteta, gotovo normalno deluju osobe koje se nadmeću za vozčaku dozvolu Frenka Sinatre ili kreditnu karticu Kurta Kobejna.


Autobusima “Laste” do Kopaonika, Zlatibora i Tare – Plodna Zemlja\nTara Foto: Danijela Nišavić\nLastini putnici, ljubitelji zimskih sportova i svih čari planine, moći će njenim autobusima da putuju i ove zime do Kopaonika, Zlatibora i Tare u perodu od od 25. decembra 2021. do kraja marta 2022. godine.\nPolasci na liniji Beograd – Kopaonik održavaće se svakodnevno, polaskom iz Beograda u 8:45 h i povratkom sa Kopaonika u 13:30 sati. Ovaj polazak održavaće se u periodu od 25. decembra tekuće godine do 31. marta 2022. godine.\nZimska sezonska linija Novi Sad – Kopaonik održavaće se u dane vikenda, subotom i nedeljom polaskom iz Novog Sada u 07:00 h, a povratak sa Kopaonika je u terminu 13:30 h u periodu od 25.12.2021 – 15.03.2022. godine.\nSezonska linija Beograd – Zlatibor počeće da saobraća od 25. decembra 2021. godine, svakodnevnim polaskom iz Beograda u 08:00 h (preko Lučana) i povratkom sa Zlatibora u 14:00 h. Poslednji polazak u ovoj sezoni održaće se 28. februara 2022. godine.\nLinija Beograd-Valjevo-Tara počinje sa održavanjem polazaka 25. decembra 2021. godine iz Beograda u 08:00 h i povratkom sa Tare u 16:15 h.\nTagoviAutobus Autobuski prevoz Kopaonik Lasta Planinski centri SP "Lasta" Tara Zlatibor


KK Gradina Srebrenik dovela tri pojačanja - Radio Srebrenik\nVelika policijska akcija širom Tuzlanskog kantona\nHomeSPORTKK Gradina Srebrenik dovela tri pojačanja\nKK Gradina Srebrenik dovela tri pojačanja\n9 Septembra, 2017\nProzivkom trenera Mićanovića košarkaši Gradine iz Srebrenika sluzbeno su započeli pripreme za narednu sezonu.\nVeć na prvom treningu pojavilo se par provjerenih igračkih pojačanja koji su iz uprave KK Gradine već najavljeni. U pitanju su centar Mirza Hrnčić (1986) i playmaker Dino Radić (1993) koji dolaze iz tuzlanske Slobode te mladi krilni igrač Atif Hadzimuratović (1998) koji je došao i ekipe Lukavca.\nTakođe, tu je jos par mladih igrača iz susjednih klubova koji će kroz treninge pokušati da se izbore za odredjenu minutažu. Iz uprave naglašavaju da će u narednom periodu pokušati da ojačaju igrački kadar kako bi sto spremniji usli u novu sezonu.\nTreba napomenuti da je Gradine ove sezone znatno podmladila ekipu te će sve više vremena dobijati mlađi igrači na kojima ostaje buducnost kluba. Pored iskusnih Tanasilovića i Golijanina i uz već najavljena pojačanja možemo očekivati da Gradina i ovu sezonu bude najozbiljniji kandidat za ulazak u viši rang takmičenja.\nPrevious articleDanas se obilježava Svjetski dan prve pomoći\nNext articleU Gornjem Srebreniku svečano otkriven spomenik stradalim Jevrejima u toku II svjetskog rata\nU Potočarima će ove godine biti ukopano 49 žrtava\nAviosaobraćaj u haosu zbog nedostatka radnika\nJohnson: Velika Britanija će pomoći BiH u borbi protiv secesionizma koji raspiruje Rusija\nBIH I SVIJET11541


Naslovna strana za petak, 20. januar 2017.\nBeta 20. januara 2017. 08:05\nDnevni listovi na naslovnim stranama od petka, 20. januara najviše pišu o sukobu lidera Nove Srbije Velimira Ilića sa premijerom Aleksandrom Vučićem a bave se i predsedničkim izborima kao i drugim društvenim i ekonomski temama.\nALO – Pod naslovom „Tadić ucenio Jeremića“ list piše da je bivši predsednik Boris Tadić traži funkciju od budućeg predsedničkog kandidata Vuka Jeremića. List saznaje: „parlamentarnih izbora neće biti“. U tekstu „Obraz ko djon“ o razmiricama izmedju Velimira Ilića i premijera Vučića.\nBLIC – U tekstu „Velja Ilić napao Vučiće, prelazi kod Jeremića“ o odluci lidera Nove Srbije Velimira Ilića da napusti vladajuću koaliciju. U tekstu „Raspisuje se konkurs za 11 direktora javnih preduzeća“ o nameri Vlade Srbije da uskoro objavi konkurse za izbor direktora javnih preduzeća.\nVEČERNJE NOVOSTI – U tekstu „Ovo su napadači na Vučića“ o napadačima na premijera Srbije pre dve godine u Potočarima. U tekstu „Neredi na severu KiM su nedopustivi“ o razgovoru premijera Srbije Aleksandra Vučića i nemačke kancelarke Angele Merkel.\nDANAS – U tekstu: „Velimir Ilić: Nemam više šta da pričam sa Vučićem“ o odnosima lidera Nove Srbije Velimira Ilića i premijera i lidera Srpske napredne stranke Aleksandra Vučića. U tekstu „Premijer razmišlja o brzoj pobedi“ o spekulacijama o datumu održavanja predsedničkih izbora.\nINFORMER – O finansiranju predizborne kampanje za predsedničke izbore „Jeremić: Tajkuni mi daju milione“. Povodom neuspeha Novaka Djokovića u Australiji: „Izgubio sam, pa šta“.\nKURIR – List piše da je počeo rat za mesto pemijera „Zorana: Ja ču biti premijer“. O dogovorima pred predsedničke izbore „Velja pravi koaliciju sa Jeremićem“.\nPOLITIKA – U tekstu „Zbog funkcije Velja zatvori koridor prema Vučiću“ o sukobu lidera Nove Srbije Velimira ilića i premijera Aleksandra Vučića. U tekstu „Akademce školujemo da odu, srednjoškolce da ostanu“ o kadrovskoj politici stranih kompanija koje rade u Srbiji.\nSRPSKI TELEGRAF – List piše o tome da se Dragan Djilas vraća u politiku „Djilas se kandiduje na izborima u Beogradu“. Povodom osporavanja doktorata gradonačelnika Siniše Malog „Radulovićevi ljudi pakuju afere Malom“.


Prokuplje:Očekuju se dobri prinosi - Blace Info Press\nProkuplje:Očekuju se dobri prinosi\nVremenske prilike koje vladaju poslednjih mesec dana dobro su došle usevima pod kukuruzom. Ova poljoprivredna kultura, koja je na teritoriji prokupačke opštine tokom proleća zasejana na površini od skoro 2.300 hektara, trenutno se nalazi u fazi nalivanja zrna.\n– Česta promena vremena praćena padavinama i sunčanim danima doprinela je da se kukuruz nalazi u veoma dobro stanju. Nakon obilaska terena nije se moglo videti ni jedno oštećenje od strane insekata ili neke druge štetočine, izjavio je savetodavac za zaštitu bilja u Poljoprivredno stručnoj službi Prokuplja Marinko Jovičić.\nPrema njegovim rečima trenutna situacija na poljima kukuruza nagoveštava i dobre prinose koji bi trebalo da budu veći u odnosu na prošlu godinu.\nSledeća vest Blace info press prvi video portal u gradu…\nPredhodna vest Crveni krst Prokuplje- Paketi za najugroženija domaćinstva


Upotreba da, ali sa propisima - Crnogorski Portal\nTrotineti sve više osvajaju podgoričke ulice\nUpotreba da, ali sa propisima\nPodgorica. Trotineti kao novo prevozno sredstvo sve više su popularniji i sve prisutniji na podgoričkim ulicama.Osim što se njime brzo stiže na željenu lokaciju, ne zagađuje okolinu, ne treba mu parking prostor, lako se sklapa i može se držati na radnom mjestu,učionici,čekaonici i slično pa otud i veća upotreba trotineta.Međutim ono što ne valja je što trotineti predstavljaju, i to ne malu opasnost za pješake. Naročito je rizično za djecu i starije sugrađane pošto vozači trotineta voze prilično brzo,ne posjeduju nikakvu signalizaciju,jednostavno iznenade pješaka pa je mogućnost povrede pješaka prilikom „susreta" s trotinetom veoma velika.To se često dešava na pješačkim prelazima ali i na trotoarima o čemu smo se imali prilike i sami se uvjeriti u nekoliko navrata.\nKorišćenje trotineta kod nas zakonski nije regulisano pa su zato nedavno i Minsiatrstvo untrašnjih poslova i Uprava policije apelovali na upravu Glavnog grada da zaustavi subvnicionisanje prilikom nabavke električnih trotineta dok se ne upotreba trotineta definiše Zakonom o bezbjednosti saobraćaja.\nAkciju subvencionisanja nabavke trotineta Glavni grad nedavno je u okviru programa „Podgorica na dva točka" realizovao prvi put za trotinete dok je to bila treća akcija za subnecionisanje nabavke bicikla. Za subvencionisanje nabavke bicikla i trotineta vladalo je veliko interesovanje građana pa se umjesto 150 koliko je Glavni grad očekivao prijavilo ukupno oko 600 zainteresovanih. Svi prijavljeni građani koji su dostavili urednu dokumentaciju a njih je bilo 529, Glavni grad će subvencionisati za nabavku bicikla i trotineta. Maloprodajne cijene trotineta u Podgorici kreću se od 350 do 500 eura a interesoavanje za kupovinu, po tvrdnji trgovaca, svakim danom je sve veće.\nU mnogim evropskim zemljama koriščenje trotineta regulisano je zakonom o bezbjednosti saobraćaj dok neke tek pripremaju zakone o koriščenju istih.\nU zemljama regiona, npr. u Sloveniji dozvoljeno je kretanje električnim trotinetom trotoarom, a kazna je čak 500 eura ukoliko je trotinet u javnom saobraćaju. U Srbiji je u pripremi zakon kojim bi se regulisala upotreba trotineta u saobraćaju jer se i kod njih trotinet sve masovnije koristi, a učestale su i nezgode izazvane njegovom upotrebom.\nBrzina i do 40 km na sat\nStručnjaci za ovu oblast upozoravaju na opasnost od trotineta jer neki mogu da razviju brzinu i do 40 kilometara na sat mada se najviše koriste oni sa brzinom od 30 km na sat. Takođe poznavaoci ove problematike preporučuju da oni koji koriste trotinet na trotoaru ne voze brže od brzine hoda, to je otprilike šest kilometara na sat jer jedino na taj način neće ugroziti pješake. Međutim, ovu preporuku malo ko primjenjuje, vozači najčešče voze maksimalnom brzinom pa otud i zabrinutost naročite starije poulacije stanovništva za sopstvenu bezbjednost sasvim je opravadna.


Tema: Koštunica: Srbija ne da Kosovo\n12.12.2006., 11:56 #1\nPredsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica izjavio je u ponedeljak da Rusija ima principijelan stav i da ona neće dozvoliti da Savet bezbednosti prekrši Povelju UN i omogući rušenje postojećih država i prekrajanje međunarodno priznatih granica.\nU izjavi agenciji Beta, Koštunica je naveo da je za Srbiju pitanje statusa Kosova rešeno na referendumu, usvajanjem Ustava po kome je južna pokrajina neotuđivi deo Srbije.\n"Tom odlukom naroda poslata je u svet poruka da Srbija ne da i da nikada neće dati Kosovo. Uveren sam da je i međunarodna zajednica pažljivo čula glas građana Srbije i nema nikakve sumnje, pošto smo na referendumu kao narod iskazali neophodno samopoštovanje, da ćemo od naših prijatelja dobiti potrebnu podršku", izjavio je premijer.\nIzražavajući uverenje da Rusija neće dozovoliti da Savet bezbednosti prekrši Povelju UN, Koštunica je naglasio da bi "svako posezanje za rešavanjem statusa Kosova i Metohije izvan Saveta bezbdnosti predstavljalo najgrublju primenu nasilja i golu otimačinu".\n"Verujem da tako nešto nikome uopšte i ne pada na pamet. Posebno takve ideje ne bi smele da padnu na pamet nijednoj zemlji članici NATO, s obzirom na to da su grubo pogazivši međunarodno pravo bombardovale našu zemlju", naveo je Koštunica.\nPremijer je dodao da je "potpuno jasno" da Albanci "ne mogu imati dve države, odnosno ne mogu na teritoriji Srbije praviti svoju drugu državu".\n"Na našoj teritoriji, na Kosovu i Metohiji, albanska zajednica može i imaće najveću moguću autonomiju, imaće suštinsku autonomiju. To je tako i tako će biti", zaključio je Koštunica.\n12.12.2006., 12:01 #2\nRe: Koštunica: Srbija ne da Kosovo\nDecko,ovaj domacinsko-patriJotski pamflet zakucaj na plafon,pa se sa njim uspavaj i budi u virtualnoj nadi.\nUstvari,decak,a mozda da uzmes i neku nelicenciranu video igricu pa da se tesis.


Gradski odbor SNS: Kruševac ove godine imao budžet najveći do sada; velika podrška Vučiću | RTK\nGradski odbor SNS: Kruševac ove godine imao budžet najveći do sada; velika podrška Vučiću\nNajveći budžet koji je Kruševac do sada imao je ovogodišnji i iznosi 3 milijarde 840 miliona dinara, karakteriše ga izvršenje po planiranoj dinamici od 72,32 odsto, a to je i najbolji procenat izvršenja do sada, istakla je na konferenciji za novinare Gradskog odbora Srpske napredne stranke član Saveta za informisanje Katarina Milosavljević.\nOna je komentarisala i stav opzicije kad je u pitanju zdravstveno stanje predsednika Vučića, podsetivši da je on predsednik svih građana Srbije.\n-Velika podrška ukazana je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i ponosni smo na njega što je podigao Srbiju iz pepela, a radeći na njenom razvoju i modernizaciji jasno je stavio na prvo mesto Srbiju i građane – zaključeno je na konferenciji za novinare u Srpskoj naprednoj stranci.\nPrethodno : U okviru Roda festa organizovana tribina i muzičko poetski trenutak.\nSledeće : U „Razgovoru s povodom“ Vladan Gašić o investicijama u fudbalske objekte


"SAD podržavaju Srbiju na putu ka EU, ali..." - B92\nAmerièki ambasador Entoni Godfri izjavio je danas da SAD podržavaju Srbiju na njenom putu ka Evropskoj uniji.\nIzvor: Tanjug utorak, 13.04.2021. | 17:26\nOn je dodao da je od kljuène važnosti rešavanje teških politièkih pitanja, koja odlažu napredak u pristupnim pregovorima.\n"Predsednik Džozef Bajden i njegova adminstracija su posveæeni tome da rade blisko sa Briselom na svim pitanjima. Ona nisu laka i neæe se rešiti sutra", rekao je Godfri na konferenciji: pod imenom"Godinu dana kasnije, srpsko-amerièki odnosi pred izazazovima kovida 19".\nOn je naglasio da je Srbija "ekonomski, geografski i kulturno deo evropske porodice i nadamo se da æe naæi svoje mesto u EU".\nGovoreæi o saradnji u regionu i ekonomiji, on je naveo da Amerika podržava napore Srbije da se uspostavi mini-Šengen.\nOn je naveo da su bilateralni odnosi Srbije i Amerike mnogo više od pokazane dobre zajednièke borbe protiv korone.\n"Vlada Srbije je prepoznala kljuènu važnost da dobije vakcine iz razlièitih izvora. Srbija je delila vakcine sa svojim regionom, jer je zaista važno da graðani regiona budu zaštiæeni kako bi graðani Srbije bili zaštiæeni", rekao je Godfri.\nKako je naveo, Srbija je "impresionirala sa ekonomskom otpornošæu u proteklih godinu dana", kad je bila "najbolja u Evropi".\n"To sve je proizvod mudrih odluka tokom nekoliko godina koje su održale budžet u jednom balansu i stabilne cene. To je dozvolilo vladi Srbije da ubrizga neophodna sredstva u ekonomiju, da saèuva radna mesta i da doprinese tome da budžet i dalje radi", rekao je Godfri.


Vreme 607 - Veliki backi kanal – 200. godisnjica: Vidi se s Meseca\nVeliki bački kanal – 200. godišnjica >\nVidi se s Meseca\nPoznati veliki bački kanal Dunav-Tisa, koji je izgrađen pre dva veka i koji je kasnije postao okosnica čitavog hidrosistema Dunav-Tisa-Dunav, u velikoj meri i sada "rasterećuje" Dunav od visokih voda. Uprkos tome on se u tekućoj "poplavnoj krizi" uopšte ne spominje\nČudnija od prećutkivanja trenutnog značaja kanala jeste činjenica da juna prošle godine uopšte nije adekvatno obeležena 200. godišnjica puštanja vode u njegovo korito dugo 100,5 kilometara (s pet prevodnica), pa se tek ove godine priprema prigodan skup – da se bar obeleži dvovekovni jubilej njegovog komercijalnog korišćenja. A reč je o evropski značajnom vodoprivrednom objektu, koji se lepo vidi i na fotosima američkih kosmonauta snimljenim s Meseca. Mnogi ga čak smatraju kanalom koji je stvorio Vojvodinu i povezao Srbiju s centralnom Evropom, još početkom XIX veka.\nPUSTINJA: Naime, malo je poznato da je Vojvodina, ta "žitnica" Srbije i Jugoslavije, gotovo iz ničega stvorena ljudskom pameću i političkim i ekonomskim planom na močvarnom i bolesnom terenu, praktično bez stanovništva, još pre samo dve stotine godina, a još manje je poznato da su glavni projektanti, nekada najvećeg hidromelioracionog poduhvata u Jugoistočnoj Evropi, projektanti velikog Francovog kanala, kanala Dunav-Tisa, bila dva brata – Jožef i Gabor Kiš (naši istoriografi su njihova imena preveli sa Josif i Gavrilo)\nVeliki bački kanal na neki način "proizveo" je ne samo ekonomsku bazu današnje Vojvodine već je neosporno u direktnoj vezi i s višenacionalnim karakterom Vojvodine. Do danas traju rasprave među istoričarima je li kanal građen da bi se osigurala materijalna baza za opstanak nemačkog kolonizovanog stanovništva Apatina, Sombora, Crvenke, Kule, Vrbasa, Srbobrana i Bečeja ili su ova mesta kolonizovana u XVIII veku da bi se obezbedila radna snaga za izgradnju kanala i za velike hidromelioracione radove koji bi od pokrajine oko Dunava i Tise napravili prehrambenu bazu čitave Habsburške monarhije. Strategijski razlog u prvom kolonizacionom planu, Mersijevom planu, pa i u nešto kasnijem Kotmanovom planu, kako smatra dr Borislav Jankulov (a to mišljenje zastupaju i mađarski istoričari), nalagao je da Nemci katolici što pre stvore populacioni klin i da se u Vojvodini užlebe između starih antiaustrijskih saveznika – Turaka i Mađara, a da se takođe stvori i privredna podloga za vođenje daljih ratova protiv Turske i za prodiranje Austrije preko Balkana na istok.\nOvo mišljenje ne deli Živko Vladisavljević, već u prvi plan kao razlog kolonizacije stavlja nedostatak radne snage za obradu ogromnih plodnih prostora i za velike hidroregulacione radove koje je bilo neophodno izvesti da bi se podvodna zemlja osposobila za zemljoradnju. Taj zadatak očigledno nisu mogli izvesti "večito na boj spremni i naoružani" Srbi, koji su se u ove krajeve doselili 1690. godine predvođeni patrijarhom Arsenijem III Čarnojevićem. U tom smislu, Vladisavljević podseća da su graničarske porodice morale raditi zemlju pod pretnjom batinanja, što je znak da nisu bile motivisane za proizvodnju viška hrane, a nisu bile ni za melioracione radove jer je za njih ionako suve zemlje bilo dovoljno.\nPo Miloševu i Dimitrijeviću, zbog čestih ratova i velikih močvara te nezdrave klime, u Bačkoj i Banatu krajem XVII veka gustina naseljenosti nije prelazila 2,3 stanovnika po kvadratnom kilometru, a, na primer, u južnoj Bačkoj močvare su zauzimale 54 odsto ukupne površine (u severnoj Bačkoj 35 odsto). Prema mađarskim istoričarima Babošu i Majeru, koje citira Slavko Bogdanović, tisko plavno područje bilo je široko 60-70 kilometara, pa se između retkih naselja saobraćaj odvijao uglavnom čamcima jer je u Banatu čak 500.000 katastarskih jutara najčešće bilo pod vodom. Nikola Mirkov smatra da su Turci posle osvajanja Bačke i Banata namerno upropastili sve dotadašnje (istina nedovoljne) vodoprivredne objekte, to jest, da su namerno stvarali močvare da bi lakše zaustavili evropske vojske. Vojvodinu su tada pokrivali beskrajni trstici i rojevi insekata, voda je bila nezdrava, zaraze su rasterale stanovništvo, pa je ona na pojedinim kartama obeležavana kao "deserta" (pustinja). Vasa Stajić, citirajući mađarskog istoričara Rajsiga, navodi podatak da je 1720. godine u Bačkoj bilo tek oko 30.000 stanovnika.\nBRAĆA KIŠ: Kako je došlo do gradnje velikog kanala? Nikola Petrović je među prvim jugoslovenskim istoričarima uočio povezanost prosvećenog apsolutizma Habsburške imperije i merkantilističke ideologije razvoja u potezima Beča u XVIII veku na području današnje Vojvodine. U našem habsburškom slučaju Leopold I 1670. godine osniva privilegovanu Trgovačku orijentalnu kompaniju, Karlo VI proglašava 1717. godine slobodu plovidbe Jadranom, proglašava Trst i Rijeku 1719. slobodnim lukama, a 1723. od ugarskog sabora traži da se izrade projekti velikih kanala koji bi povezali Dunav i Tisu. Nešto kasnije, 1750. godine, Marija Terezija osniva Privilegovanu kompaniju Trst-Rijeka, a zatim pokreće istraživanja (Maksimilijan Fremo) kako bi se region srednjeg Podunavlja saobraćajno povezao s ovim jadranskim lukama. Carica počinje hidromelioracione radove i gradnju kanalske mreže u Banatu kako bi se omogućila veza između temišvarske privilegovane trgovačke kompanije, koja je osnovana 1759, i jadranskih i dunavskih luka na zapadu i severu Monarhije (preko Tise ili Dunava, Save i Kupe). To je istorijski ambijent u kome se gotovo nužno, rekli bi deterministi, u glavama braće Kiš pojavila ideja gradnje velikog kanala i u kome je ona postala stvarnost.\nStariji od braće Kiš, Jožef, rođen je 18. marta 1748. godine u oficirskoj porodici u Budimu. Datum rođenja tri godine mlađeg brata Gabora nije poznat. Jožef se za inžinjerca obučio na akademiji u Beču, a zajedno s bratom posle školovanja duže vreme boravio je u Engleskoj gde je baš tada građen razgranat sistem plovnih kanala. Kada je napustio vojsku, Jožef je kao hidrotehnički inženjer na Dunavu prvo radio kod Bratislave, a kasnije je premešten u centralnu Bačku. Prvi njegov vodoprivredni poduhvat bilo je dreniranje blatišta oko Sivca, Kule i Vrbasa između 1875. i 1877. godine. Mereći nivoe vode na širem prostoru, uočio je da između kote Dunava kod Bačkog Monoštra i kote Tise kod Bačkog Gradišta, na razdaljini od oko 100 kilometara, postoji razlika od sedam metara i 27 centimetara. Palo mu je na pamet da bi se izgradnjom jednog kanala na tom pravcu plovni put preko Dunava – od rumunske soli i banatskih njiva do tržišta u Pešti i Beču - mogao skratiti za preko 230 kilometara. Tako je rođena ideja koja će se 12. decembra 1791. godine složiti u predstavku caru Leopoldu II, s tvrdnjom da je plan kanala tačno pripremljen i snimljen o njihovom trošku, i u kojoj je opisana "velika korist koju će od njega imati trgovina, fabrike, manufakture, i njegov doprinos ovoj, po svom položaju i kvalitetu zemlje, tako lepoj pokrajini".\nPosle izvesnog natezanja, na preporuku izvesnog Kempelena, pronalazača govorne mašine i šahovskog robota, jednog inteligentnog, obrazovanog i veštog prevaranta, car Franc II odobrio je 2. avgusta 1792. gradnju kanala braće Kiš, a oni su s državnim erarom zaključili ugovor o gradnji 27. marta 1793. godine. Za gradnju je osnovana Privilegovana brodarska kompanija u Beču, prvo akcionarsko društvo u Habsburškoj monarhiji. Radovi za koje je trebalo naći preko 3000 radnika, što je bilo najteže, odvijali su se uz mnogo muka, kako tehničkih, tako i finansijskih. Braća Kiš su unapred pokušala da ugarskoj vladi predlože i čitav sistem valorizacije kanala, pa su predložili svojevrstan mehanizam robnih rezervi koji bi u Kraljevini "zauvek sprečili skupoću i glad i obezbedili neprekidan izvoz poljoprivrednih proizvoda". Međutim, posle mnogo sukoba unutar kompanije, braća Kiš su smenjena s položaja polovinom 1797. godine, a kanal je građevinski završilo novo rukovodstvo juna 1801. godine. Gotovo ceo XIX vek će u Vojvodini biti obeležen ekonomskim napretkom koji je doneo veliki kanal, ali i političkim, pa i oružanim borbama za kontrolu dobiti od tog napretka.\nKada je Franc II 1792. overio odluku o izgradnji kanala Dunav-Tisa (i odobrio da on ponese njegovo ime) doneta je još jedna odluka značajna za ekonomsku istoriju podunavske monarhije. On je prihvatio da izgradnju i ekploataciju dobije Privilegovano kraljevsko brodarsko društvo sa sedištem u Beču, prvo akcionarsko društvo privatnog kapitala u Habsburškoj monarhiji (o čemu je 27. marta 1793. prvo potpisan ugovor između Ugarske komore i projektanata, a nešto kasnije zamenjen ugovorom države s kompanijom). Bez obzira na to što je državni erar u slučaju Privilegovane brodarske kompanije na 50 uplaćenih akcija, s prikupljenim kapitalom od 500.000 forinti, sam dodao kredit od 200.000 forinti – pre početka gradnje kanala Dunav-Tisa, niko u to vreme nije mogao imati ni elementarnu garanciju da će pokrenuti poduhvat doista opravdati očekivanja i donositi svojim akcionarima između osam i deset odsto dividende godišnje, tokom 25 godina koncesije.\nVODENA INFRASTRUKTURA: Zanimljivo je da je u ovom poduhvatu na teritoriji Ugarske, od 50 akcija s glasom u skupštini akcionara, 36 akcija bilo u rukama austrijskih aristokrata i magnata, a samo pet mađarskih magnata držalo je 14 akcija. Ako, dakle, pogledamo strukturu kapitala za osnivanje Prve brodarske kompanije koja je kretala u gradnju kanala Dunav-Tisa, vidimo da je 80 odsto angažovanih sredstava (računajući i subvencioni zajam Bečkog dvora) ušlo iz austrijskih izvora. Sličan odnos zadržao se i prilikom dodatnog zaduživanja ove kompanije posle 1798. godine kada je postalo jasno da će predračunska vrednost radova od oko 900.000 forinti biti daleko premašena – i kada je do kraja gradnje angažovano ukupno oko 4.000.000 forinti. Kako primećuje Nikola Petrović, dobar deo tog kapitala prelio se na prostor današnje Vojvodine iz centralnih i zapadnih zemalja Habsburške imperije i bitno je uticao na količinu novca u opticaju, dao snažan podsticaj trgovini i cirkulaciji robe i novca, dakle, formiranju unutrašnjeg tržišta i međusobnom povezivanju pojedinih regiona srednjeg Podunavalja.\nOvako veliki poduhvat, bez obzira na to što je, sigurno veoma doprineo povećanju ratarske proizvodnje u ovim krajevima i omogućio život kolonizovanom području, ipak je bio "iznad tekućih mogućnosti" samog regiona. Privilegovana brodarska kompanija bila je stalno u gubicima iako joj je dvor dodatno omogućio zakup četiri velika pribrežna komorska imanja, pa su se po isteku dvadesetpetogodišnje koncesije, čitavih 15 godina rastezali pregovori između erara, koji nije hteo da preuzme poslovanje kompanije, i vođstva te kompanije, koje je gledalo da se otarasi već zapuštenog kanala pošto nije bilo u stanju da za njegovo održavanje prikupi amortizaciona sredstva.\nPosle Austro-ugarske nagodbe 1867. godine, kanal je odlukom ugarskog sabora od 1870. godine ustupljen na eksploataciju Stefanu Tiru (na 75 godina), pod uslovom da osnuje akcionarsku kompaniju koja će rekonstruisati i produžiti kanal. Ovaj bivši mađarski revolucionar i general iz 1848. uspeo je da osnuje akcionarsko društvo Frances canal company s kapitalom od 13, 5 miliona forinti, ali je 78 odsto vlasništva u tom društvu pripadalo engleskom kapitalu, a samo 28 odsto je zadržala mađarska vlada. Ta, u suštini, engleska kompanija eksploatisala je kanal Dunav-Tisa (ali ga i produžila za 69 km) sve do 1945. godine - dakle, i za sve vreme postojanja Kraljevine Jugoslavije kada je on dobio novo prigodno ime: postao je Kanal kralja Petra I, a to ime dato je i privilegovanoj kompaniji koja je osnovana 1923. godine. Socijalistička Jugoslavija će ga temeljno obnoviti i dograditi u hidrosistem Dunav-Tisa-Dunav po projektu našeg čuvenog hidrologa Nikole Mirkova.\nInvesticije u vojvođansku zemljišnu i vodnu "infrastrukturu", dakle, u poslednja tri veka bile su ogromne. Prema podacima dr Žarka Miloševa, 1720. godine bare i močvare zahvatale su 35 odsto površine Vojvodine, dok danas pokrivaju samo 0,8 odsto površine. Od 1718. godine do danas u Vojvodini je iskopano preko 20.000 kilometara odvodnih kanala, s desetak hiljada mostova, propusta i crpnih stanica, a uz reke i kanale izgrađeno 1300 kilometara odbrambenog nasipa.\nKampanja 2002 >\nŠta nudi Labus\nKampanja na internetu >\nKPD "Valjevo" - deca poznatih na izdržavanju kazne >\nRibice u akvarijumu\nStrogo kontrolisane kuće\nPrete li poplave >\nDani velikog talasa\nDr Slavko Bogdanović, predsednik UO "Srbijavode" >\nHidrosistem u propadanju


Bela kuća odobriće preseljenje Avganistanaca saradnika SAD\nTanjug 2. avgusta 2021. 07:35\nVAŠINGTON – Administracija predsednika SAD Džozefa Bajdena pokrenuće novi program za preseljenje Avganistanaca, saradnika američke vojne i diplomatske misije u Avganistanu.\nOčekivalo se da će američki Stejt department danas objaviti aktiviranje takozvanog izbegličkog programa nazvan „Prioritet 2“, potvrdila su novinaru Rojtersa tri dobro upućena izvora koji su zahtevali anonimnost, ali Stejt department nije se za sada odazvao zvaničnom pozivu da prokomentariše ove navode.\nBajden se suočio sa pritiskom zakonodavaca i nezavisnih grupa da pomognu Avganistancima, koji su u opasnosti od talibanske odmazde zbog saradnje sa predstavnicima SAD tokom 20-godišnjeg američkog vojnog prisustva u toj zemlji.\nIzvor Rojtersa je potvrdio da će novi program za saradnike-izbeglice obuhvatiti Avganistance koji su radili na realizaciji američkih projekata, za nevladine organizacije i američke medije.\nOva grupa Avganistanca ne ispunjava uslove za program posebne imigracione vize (SIV), kojim su obuhvaćeni prevodioci i drugo pomoćno osoblje, angažovano na poslovima za američku vladu ili za porodice američkih predstavnika u Avganistanu.\nOko 200 podnosilaca zahteva za SIV, čije su vize u završnoj fazi obrade i članovi njihovih porodice, stigli su prošle nedelje u SAD, u okviru operacije evakuacije kojom je obuhvaćeno više od 50.000 ljudi.


Protokol 14 bis uz Evropsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda usvojen je na 119. sastanku ministara spoljnih poslova država članica Saveta Evrope, a stupiće na snagu prvog dana u mesecu nakon isteka tri meseca od datuma kada tri države ugovornice Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda izraze saglasnost da budu obavezane Protokolom. Protokol će po osnovu deponovanih ratifikacionih instrumenata drugih zemalja stupiti na snagu 1. oktobra 2009. godine.\nCilj ovog protokola je da se prevaziđe situacija nastala odlaganjem ratifikacije samog Protokol 14, kojim su inače predviđene šire mere za povećanje efikasnosti Evropskog suda za ljudska prava. Srbija je Protokol 14 potpisala 10. novembra 2004. godine, a ratifikovala ga je 6. septembra 2005. godine.\nProtokol 14 bis uvodi dve mere procesnog karaktera, predviđene i Protokolom 14 (sudija pojedinac i tročlano sudsko veće).\nSudija pojedinac će moći da odbaci očigledno neosnovane predstavke, povodom čega se do sada zahtevala odluka odbora od troje sudija.\nNadležnost odbora od troje sudija proširena je i na slučajeve prihvatanja predstavki kao dopuštenih i odlučivanje u meritumu tamo gde već postoji ustanovljena jurisprudencija Evropskog suda za ljudska prava. Trenutno, ovakvi slučajevi rešavaju se od strane sedmočlanog sudskog veća.\nUsvajanje Protokola 14 bis usloviće brže procesuiranje predstavki podnetih protiv Srbije kako u smislu njihovog odbacivanja, kada Sud proceni da su nedopuštene, ali i bržeg dostavljanja predstavki državi na odgovor onda kada Sud proceni da ima elemenata povrede Konvencije i dodatnih protokola zbog čega bi država Srbija mogla da odgovara. Od momenta stupanja na snagu Protokola 14 bis pojednostavljena procedura Suda bi se odnosila i na slučajeve koji su već podneti Sudu. Pri tome trebalo bi imati u vidu činjenicu da se, prema Statističkom izveštaju Suda za 2008. godine, Republika Srbija od marta 2004. godine, kada je ratifikovala Evropsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, do januara 2009. godine, kada je objavljen pomenuti izveštaj, našla na 13. mestu u Evropi po ukupnom broju predstavki pred Sudom.\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava pokrenulo je proceduru za ratifikaciju ovog protokola.\nProtokol 14bis na engleskom i srpskom jeziku (208.52 kB)


Kraj "narandžaste" revolucije?\nUkrajinska «Narandžasta revolucija» iz prošle godine probudila je nade da bi poštena, nova vlada mogla da smanji zvaničnu korupciju i pusti da se razvija ogroman ekonomski potencijal zemlje. Medjutim, ukrajinska ekonomija je usporila, a predsednik Viktor Juščenko je šokirao naciju prošlog meseca kada je raspustio vladu pod optužbama za ne suprotstavljanje i visok nivo korupcije. Peter Fedinski istražuje da li je «Narandžasta revolucija» gotova ili tek počinje.\nTokom «Narandžaste revolucije» ime Viktora Juščenka odjekivalo je preko kijevskog Skvera nezavisnosti kada je stotine hiljada Ukrajinaca preokrenulo smer nepoštenih predsedničkih izbora i postavilo Juščenka na mesto šefa države. Ali posle samo devet meseci, predsednikov šef kabineta podneo je ostavku , nakon različitih optužbi za korupciju protiv najviših nivoa nove administracije. Sledeće krize razočarale su mnoge u Ukrajini.\nIzražavanje neslaganja sa političarima, ipak, je nešto za šta obični Ukrajinci nisu imali slobodu u prošlosti. Vekovima su ukrajinske političke borbe bile sakrivene od javnosti ili su vodile u krvave socijalne poremećaje. Sudeći prema mišljenju ukrajinskog istoričara Oresta Subtelnija, sa univerziteta Jork u Torontu, Kanada, trenutna kriza nije neuobičajena u ukrajinskoj istoriji, ali ne i u istoriji demokratija.\n«U parlamentarnim demokratijama , mi često vidimo da je vlada pala ili da je raspuštena. Na primer, imali smo veoma ozbiljnu krizu u Nemačkoj , za koju su svi znali da će biti rešena, pre ili kasnije, i da će sistem nastaviti da funkcioniše».\nPredsednik Juščenko je nakon imenovanja postavio Juliju Timošenko za predsednika vlade, uprkos činjenici što je njen socijalistički pristup ekonomiji bio suprotan njegovoj poziciji slobodnog tržišta. Nakon što je naglo smenio Juliju Timošenko, predsednik je , jer su mu trebali glasovi za novog premijera, potpisao politički sporazum sa Viktorom Janukovičem , čovekom koji je pokušao da ukrade prošlogodišnje predsedničke izbore. Andre Jusov, član Pora partije , koja je aktivno podržavala revoluciju, izjavio je da je ugovor kratkovid.\n«Januković neće voditi ni jedan politički proces u Ukrajini za još dugo godina. Ja sam razočaran da su Juščenkovi savetnici i sam on napravili takav potez zbog toga što su oživeli Janukoviča kao političkog lidera u Ukrajini».\nMedjutim, zbog optužbi za korupciju, čak i u Juščenkovoj administraciji , neki Ukrajinci odbacuju sve političare kao nepoštene. Aktivista partije Pora, Andre Jusov ipak , primećuje da izvesni stepen korupcije postoji u virtualno svakoj zemlji i poziva obične Ukrajince da se aktivno interesuju za rad njihove vlasti. Mnogi analitičari smatraju da ukrajinski lideri odražavaju zemljin korumpirani i socijalni sistem, koji je primorao i stare žene da trguju cigaretama na crnoj berzi.\nOni kažu da ideali «Narandžaste revolucije» nestaju u gustom oblaku korupcije i siromaštva sa dubokim korenima u sovjetskoj i carskoj prošlosti. «Narandžasta revolucija je zadivila širom sveta kao značajni pokazatelj demokratskih ideala. Istovremeno, teška politička realnost otežala je sprovodjenje tih ideala. Prema stepenu volje kojom će Ukrajinci otvoreno i aktivno tragati za poboljšanjem svog društva , kažu analitičari, biće moguće da sačuvaju svoju revoluciju živom.


Nadgledanje platnih sistema - CBCG\nHome Ključne funkcije Finansijska stabilnost Nadgledanje platnih sistema\nPlatni sistemi, kao skup instrumenata, postupaka i pravila za prenos novčanih sredstava između dva ili više učesnika, od vitalnog su značaja za ekonomske i finansijske aktivnosti u zemlji. U sistemima koji dobro funkcionišu platne transakcije se blagovremeno i na siguran način prenose i izvršavaju, pa su kao takvi podrška finansijskoj stabilnosti i promovišu rast. Nasuprot tome, greške i problemi u radu platnog sistema mogu da budu veoma skupi, štaviše, značajno skuplji za ekonomiju u cjelini, nego za vlasnika i učesnike u samom sistemu.\nNadgledanje platnih sistema je funkcija Centralne banke Crne Gore čiji je krajnji cilj da doprinese sigurnom i efikasnom funkcionisanju platnih sistema u Crnoj Gori, a time i finansijskoj stabilnosti u zemlji, što predstavlja jednu od ključnih odgovornosti Centralne banke.\nSigurnost se odnosi na to koliko dobro se razumiju, mjere i kontrolišu rizici povezani sa realizacijom procesa u platnom sistemu. Ovi rizici uključuju rizik likvidnosti, kreditni, pravni i operativni rizik, kao i opšti poslovni rizik, koji mogu da nose sistemsku komponentu, u situaciji kada nemogućnost jednog ili više učesnika da obavljaju posao kako se od njih očekuje uzrokuje nemogućnost ostalih učesnika da ispune svoje obaveze u roku, što dalje može imati niz negativnih posljedica. Nemogućnost platnog sistema da iz bilo kog razloga izvrši poravnanje platnih transakcija može imati značajne nepovoljne uticaje na tržišta kojima služi, kao i na privredu uopšte.\nEfikasnost se, uopšteno, odnosi na to kako - i koliko efektivno relevantni subjekti u platnom sistemu (operater, učesnici u platnom sistemu) koriste resurse u obavljanju svojih funkcija.\nCentralna banka Crne Gore vrši nadgledanje rada platnih sistema velikih plaćanja u Crnoj Gori i platnih sistema malih plaćanja koji su od značaja za dnevne operacije/aktivnosti crnogorskog društva i povjerenje javnosti u mehanizme i način obavljanja transakcija plaćanja. Pri tome, aktivnosti nadgledanja usmjerene su na platni sistem kao cjelinu.\nU obavljanju zadataka vezanih za nadgledanje platnih sistema, Centralna banka Crne Gore primjenjuje principe i praksu koji su bazirani na međunarodnim principima i najboljoj praksi i standardima i propisima koje je utvrdila Evropska centralna banka. Od početka 2016. godine Centralna banka Crne Gore u procesu procjene usklađenosti rada platnih sistema, primjenjuje set principa zasnovanih na principima koje su objavili Odbor za plaćanja i tržišnu infrastrukturu Banke za međunarodna poravnanja i Međunarodna organizacija komisija za hartije od vrijednosti - Principi za infrastrukture finansijskih tržišta.\nOperater platnog sistema primarno je odgovoran za pouzdano funkcionisanje platnog sistema i, saglasno tome, od operatera se očekuje da obezbijede usklađenost sistema kojima upravljaju sa usvojenim standardima.\nCentralna banka Crne Gore je transparentna u vezi sa obavljanjem funkcije nadgledanja i rezultate realizacije svojih aktivnosti u ovoj oblasti objavljuje u godišnjem izvještaju o radu Centralne banke.\nOkvir za politiku nadgledanja platnih sistema\nOdluka o nadgledanju rada platnih sistema\n(„Sl. list Crne Gore“, br. 48/14), primjenjuje se od 01. 01. 2016. g.\nRelevantni međunarodni standardi\nBanka za međunarodna poravnanja – Odbor za plaćanja i tržišnu infrastrukturu\nCentral bank oversight of payment and settlement systems (2005)\nRegulation ECB/2014/28. Unofficial consolidated text produced by the Publications Office of the European Union\nRevised assessment methodology for payment systems


Милан Влајић, Author at - Stranica 58 od 67\nManifestacija „Dani jagoda” po 13. put će u nedelju, 2. juna, okupiti proizvođače i ljubitelje ovog voća u porti gredetinske crkve.Na ovogodišnjim „Danima jagoda” očekuje se dvadesetak izlagača, a pored\nJoš jedan od šest projekata koje sufinansira fondacija „Ana i Vlade Divac” polako se privodi kraju. U toku projekta neformalne grupe „Mladi iz Trnjane”, pod nazivom „Svi na teren”, od\nStočari imaju još mesec dana da svoja tovna grla predaju klanici, a još dva meseca da podnesu zahtev za podsticaje Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.Po novom Pravilniku o uslovima i\nBesplatan trening za 15 motociklista\n21.05.2019. Milan Vlajić Društvo Ostavi komentar\nLjubitelji dvotočkaša, odnosno oni koji ih rado voze, imaće priliku da sredinom narednog meseca prisustvuju treningu bezbedne vožnje za motocikliste.Kako je, nakon apliciranja Saveta za bezbednost saobraćaja na putevima opštine\n20.05.2019. Milan Vlajić Društvo Ostavi komentar\nNa današnjem zasedanju članovi Saveta za bezbednost saobraćaja na putevima opštine Aleksinac počeli su sa pripremom Projekta treninga bezbedne vožnje za motocikliste. Kako je, nakon apliciranja ovdašnjeg Saveta, Agencija za\nU Jagodini je u nedelju održan Međunarodni džudo turnir „Jagodina openˮ, na kome su učestvovali i članovi Džudo kluba „Aleksinacˮ. Na ovom nadmetanju, koje je okupilo oko 350 takmičara iz\nAleksinčani se porodično odazvali akciji dobrovoljnog davanja krvi\n11.05.2019. Milan Vlajić Društvo Ostavi komentar\nAleksinčani su danas još jednom pokazali svoju humanost na delu. Na tradicionalnoj akciji dobrovoljnog davanja krvi povodom 11. maja – Dana davalaca krvi odazvalo se ukupno 85 dobrovoljnih davalaca. Od\nSedamdeset i peta godišnjica škole na Rudniku\n10.05.2019. Milan Vlajić Društvo Ostavi komentar\nPrigodnim programom danas je obeležen 75 rođendan osnovne škole „Jovan Jovanović Zmaj” na Aleksinačkom rudniku. Centralna proslava upriličena je u prostorijama ove ustanove bogatim programom, a uz prisustvo velikog broja\nUčenici i radnici Osnovne škole „Stojan Živković Stole” u Trnjanu, danas su obeležili Dan škole. Tim povodom, u prisustvu brojnih zvanica i gostiju, među kojima su bili narodni poslanik Dalibor


Još pet dana za prijavu na istraživačko putovanje u Japan - Mingl\nAko imaš želju da otputuješ u Japan, a deo si umetničke i kulturne scene, sada je prava šansa za to. Fondacija Novi Sad – Evropska prestonica kulture u saradnji sa organizacijom EU – Japan fest iz Tokija organizovali su Javni konkurs za finansijsku podršku lokalnim umetnicima i radnicima u kulturi za realizaciju studijskog i istraživačkog putovanja u Japan.\nOvo istraživačko putovanje u Japan donosi razvoj projekata saradnje, koji će biti realizovani 2022. godine u okviru projekta Novi Sad – Evropska prestonica kulture. Sa tim u vezi, tvoji predlozi ideja treba da budu u skladu sa programskim lukovima i temama pomenutog projekta, a sve detalje možeš da pronađeš na ovom linku.\nPrijave sa pratećom dokumentacijom možeš da pošalješ na international@ns2021.rs, do 30. aprila.\nKonkurs se sprovodi u dve faze koje obuhvataju predselekciju i selekciju. Predselekciju vrši komisija koju formira Fondacija Novi Sad – Evropska prestonica kulture, a selekciju organizacija EU – Japan Fest.


Profit PSA grupe skočio u prvom polugodištu bez obzira na slabiju prodaju - Auto Republika\nPSA grupa je značajno popravila profit u prvom polugodištu, što može da zahvali novim modelima i integraciji Opel/Vauxhalla, koji su više nego nadoknadili slabiju prodaju na tržištima u razvoju.\nDobit iz poslovanja je porasla 11 odsto na 3,34 milijarde evra, podižući maržu iz poslovanja na rekordnih 8,7 odsto, saopštila je PSA.\n„Ovo je izuzetno impresivan rezultat“, napisao je u napomeni analitičar iz Evercorea, Arnd Elinghorst, dodavši da je PSA sada reper po pitanju dobiti u premijum segmentu.\nAnalitičar iz Mainfirsta, Pjer-Iv Kumne, rekao je da PSA ipak neće izbeći ciklične padove i teškoće sa standardizacijom. „Ipak ćemo videti pad dobiti tokom 2021.“, rekao je on.\nPorast profita je došao uprkos padu globalne prodaje od 13 odsto.\nPrihodi su pali za neznatnih 0,7 odsto, na 38,3 milijarde evra, dok su novi modeli, kao što je Citroen C5 Aircross i trio komercijalnih vanova, doprineo povećanju cena.\nNeto dobit je skočila za 24 odsto na 1,83 milijarde evra u prvih šest meseci ove godine, kaže PSA grupa, koja je 2017. pripojila Opel, otkupivši ga od General Motorsa.\nVeći deo poboljšanja situacije s operativnim troškovima proizilazi iz konstantne integracije tehnologija i mehaničkih platformi novih modela kroz Peugeot, Citroen, DS i Opel brendove.\nPSA se pridružila rivalima u potvrdi slabije potražnje za vozilima, predviđajući pad od 1 odsto u Evropi i 7 odsto u Kini ove godine.\nFinalni finansijski napredak PSA je došao uprkos minusu od 302 miliona evra iz Kine, što uključuje otpis imovine od 139 miliona evra, odražavajući na taj način stalan pad prodaje u toj zemlji, koji iznosi čak 61 odsto u prvom polugodištu 2019.\nPSA grupa će pokušati da oživi poslovanje u Kini, gde za sada nije uspela da animira kupce. Glavni razlog je što modeli grupe nisu na odgovorajući način prilagođeni specifičnostima kineskog tržišta i kulture. PSA trenutno radi na redukovanju kapaciteta u najmnogoljudnijoj zemlji sveta, odnosno rentiranju objekata.\nFrancuska kompanija se užurbano priprema za proizvodnju električnih i hibridnih modela, prvenstveno radi usklađivanja flotne emisije sa strožom evropskom regulativom.\nŠef PSA, Karlos Tavarez, rekao je analitičarima da očekuje povećane troškove restruktuiranja među evropskim proizvođačima automobila, zbog proizvodnog imperativa koji podrazumeva električne i hibridne modele. Kako udeo električnih vozila u prodaji PSA raste, tako kompanija želi da neutrališe nižu profitabilnost koju oni donose, kroz ubrzane programe redukovanja troškova, rekao je on.\nElektrične verzije polovine portfolija će biti dostupne do 2021. , dok će kompletna gama PSA biti zahvaćena ovim programom četiri godine kasnije, saopštio je portparol kompanije.\nTokom 2018., na prodaju hibridnih i električnih vozila se odnosilo manje od jedan odsto registrovane prodaje PSA grupe.\ntags: automobilsko tržište EV hibridni automobili kinesko tržište psa grupa\nprevious Daimler dodatno "zateže kaiš"\nnext VW grupa beleži skok dobiti iz poslovanja u drugom kvartalu


U EP usvojena rezolucija o ruskoj invaziji na Ukrajinu » Javni Servis\nTekst je usvojen sa 637 glasova za, 13 protiv i 26 uzdržanih Izvor: Anadolu Agency\n1 Marta, 2022 2 Marta, 2022 fadminLeave a Comment on U EP usvojena rezolucija o ruskoj invaziji na Ukrajinu\nEvropski parlament usvojio je rezoluciju kojom se osuđuje invazija Rusije na Ukrajinu.\nPoslanici Evropskog parlamenta zatražili su od zemalja Evropske unije da uvedu strože sankcije Rusiji i da pojačaju napore da se Ukrajini dodijeli status kandidata za članstvo u EU, navodi se u rezoluciji.\nParlament najoštrije osuđuje rusku ilegalnu invaziju na Ukrajinu i zahtijeva od Kremlja da prekine sve vojne aktivnosti u toj zemlji, dodaje se u tekstu kojim se osuđuje i uloga bjeloruskog predsjednika Aleksandra Lukašenka u napadu.\n„Poslanici Evropskog parlamenta kategorički odbacuju rusku retoriku koja nagovještava moguće pribjegavanje oružju za masovno uništenje”, podsjećajući Rusiju na njene međunarodne obaveze i upozoravajući na opasnosti od nuklearne eskalacije sukoba.\nOni, takođe, pozivaju Evropsku komisiju i zemlje EU da pruže dalju hitnu humanitarnu pomoć Ukrajini, u saradnji sa humanitarnim agencijama UN i drugim međunarodnim partnerskim organizacijama.\nTekst je usvojen sa 637 glasova za, 13 protiv i 26 uzdržanih.\nRezolucija poziva institucije EU da rade na davanju Ukrajini statusa kandidata za članstvo u EU.\nSvaki takav postupak treba da bude u skladu sa članom 49. Ugovora o Evropskoj uniji i zasnovan na meritumu, navodi se u tekstu.\nU međuvremenu, Brisel bi trebalo da nastavi da radi na integraciji Ukrajine u jedinstveno tržište EU, u skladu sa postojećim Sporazumom o pridruživanju između EU i Ukrajine.\nPozdravljajući brzo usvajanje sankcija EU, poslanici Evropskog parlamenta žele da vide šire restriktivne mjere čiji je cilj strateško slabljenje ruske ekonomije i industrijske baze.\nPosebno treba ograničiti uvoz najvažnijih ruskih izvoznih dobara, poput nafte i gasa, ističe se u tekstu.\nNova ulaganja EU u Rusiju i nova ruska ulaganja u EU treba zabraniti, a sve ruske banke treba blokirati iz evropskog finansijskog sistema, a Rusiji zabraniti pristup SWIFT sistemu.\nNiz sankcija, uključujući zabranu SWIFT, trebalo bi da bude proširen i na Bjelorusiju na osnovu njene direktne podrške ruskoj invaziji na Ukrajinu.\nPoslanici pozivaju zemlje EU da brže obezbijede Ukrajini odbrambeno oružje, u skladu sa članom 51 Povelje UN, koji omogućava individualnu i kolektivnu samoodbranu.\nParlament, takođe, pozdravlja posvećenost EU da aktivira svoju Direktivu o privremenoj zaštiti, kako bi svim Ukrajincima koji bježe od rata bio omogućen trenutni pristup zaštiti.\nOdgovornost za prijem izbjeglica koje stižu na spoljne granice EU trebalo bi da bude podjednako podeljena među članicama Unije.\nCiljane sankcije protiv pojedinaca odgovornih za korupciju na visokom nivou u Rusiji i Bjelorusiji, kao i oligarha i zvaničnika bliskih rukovodstvu zemalja, trebalo bi brzo da budu usvojene, zatražili su poslanici Evropskog parlamenta.\nEvropska unija i zemlje saveznice treba da preispitaju sve korisnike takozvanih “zlatnih viza” i da ukinu one koji se pripisuju ruskim licima sa visokom neto imovinom i njihovim porodicama, posebno onima koji su povezani sa sankcionisanim pojedincima i kompanije, zaključuje se u tekstu.\nTagged Bjelorusija Evropska unija Evropski parlament Globus N1 Rat u Ukrajini Rezolucija Rusija Ukrajina\nZašto sam izašla na ulice?


Razgradnja i biorazgradnja plastičnih kesa\nAktuelno / Štampa / Razgradnja i biorazgradnja plastičnih kesa\nObjavljeno 29.03.2013. na PKS\nDatum: 29.03.2013.Izvor: PKS\nPKS je inicirala istraživanje i traženje rešenja u ovoj oblasti, a sve što se čini u interesu je proizvodjača\nDokle se stiglo nakon godinu dana od primene Pravilnika o tehničkim i drugim zahtevima za plastične kese sa aditivom za oksidacionu razgradnju i biorazgradnju, o ocenjivanju usaglašenosti i uslovima koje mora da ispuni imenovano telo, bila je tema Okruglog stola u Privrednoj komori Srbije (PKS). Okrugli sto su organizovali Odbor za zaštitu životne sredine i održivi razvoj, Udruženje za trgovinu PKS i Udruženje za hemijsku, farmaceutsku i gumarsku industriju i industriju nemetala PKS. Moderator je bio savetnik predsednika PKS Siniša Mitrović.\nOtvarajući Okrugli sto na ovu temu Siniša Mitrović je naglasio da je PKS inicirala istraživanje i traženje rešenja u oboj oblasti. Sve što se radi u funkciji je održivog biznisa. Dakle, cilj je da se pomogne proizvodjačima u ovoj oblasti, naglasio je Mitrović. On je u obrazloženju još istakao da je ukinuta Agencija za hemikalije, ali da su ti poslovi preneti na druge organe u nadležnom ministarstvu. Govoreći o radu komorskog sistema Srbije, Mitrović je dodao da je on od 1. januara ove godine na tržištu, a to znači da je članstvo u njemu sad dobrovoljno.\nDa bi se videlo dokle se stiglo u ovom poslu za Okruglim stolom su podnete tri prezentacije. Profesor dr Vera Lazić sa novosadskog Tehnološkog fakulteta je naglasila da je sve u ovom poslu praktično počelo pre dve godine. Cilj projekta je da proizvodjači imaju od koga da dobiju dokaz od nadležnih laboratorija o razgradnji i biorazgradnji plastičnih kesa.Govoreći o radu u protekloj godini ona je istakla da je na analizu stiglo 73 uzorka od 65 proizvodjača (ukupno ih u zemlji ima oko 200). Ovaj obavljeni posao pokriva oko 80 do 90 odsto tržišta, a analiza uzoraka je obavezna jednom godišnje.\nZa Okrugim stolom analizirana je primena Pravilnika za proteklih godinu dana, bilo je reči o rezultatima njegove primene, doprinosu životnoj sredini, konkurentnosti domaće industrije i odgovornom odnosu prema trošenju energije kao i zaštiti životne okoline.Učesnicima Okruglog stola predstavljena su i evropska iskustva u rešavanju problema u upotrebi plastičnih kesa.


Zelenović: Našao sam infektologa za privremenu bolnicu ali ne i Lončara - Glas Zaječara\nHome Društvo Zelenović: Našao sam infektologa za privremenu bolnicu ali ne i Lončara\n„Uspeo sam da pronadjem infektologa i hteo sam o tome da obavestim ministra, zvao sam ga i poslao mu nekoliko poruka, medjutim od ministra ni traga ni glasa“, rekao je Zelenović na konferenciji za novinare, koji je i komandat lokalnog Štaba za vanredne situacije.\nOn je istakao da nije dobio nikakav zvanični odgovor na pismo koje je u ponedeljak poslao tražeći od Lončara i premijerke Ane Brnabić da se otvori privremena bolnica u Šapcu za smeštaj pacijenta sa lakšim simptomima infekcije korona virusom.\n„Izjava ministra Lončara na konferenciji za medije da je za privremenu bolnicu u Šapcu potreban infektolog nije u skladu sa upustvom šabačkog Zavoda za javno zdravlje. Iako ne treba infektolog, ja sam uspeo da ga nadjem i hteo sam o tome da razgovaram sa ministrom“, naveo je Zelenović i dodao da je na Sajmu danas 23 pacijenta iz Šapca.\nZelenović je danas podsetio da ni u Opštoj bolnici u Šapcu nema infektologa zbog infekcije virusom korona, a ocenio je da bi dolaskom novog infektologa u grad mogao da se prevazidje i taj problem.\n„Zvao sam ministra da ga pitam šta dalje. Kako infektolog koji nije iz Šapca nije radno angažovan u drugim službama, može da se stavi na raspolaganje gradu. Mi nemamo infektologa ni u Opštoj bolnici ‘Dr Laza K. Lazarević’ već pozajmljujemo povremeno iz Sremske Mitrovice, a mogli bismo sada to da rešimo“, rekao je Zelenović.\nPošto se ministar nije javljao na telefon, Zelenović je napisao i-mejl i načelniku Mačvanskog upravnog okruga Vladanu Krasavcu da urgira kod ministra da se bar javi na telefon „pa da vide šta će da kaže“.\n„Nadam se da ću dobiti neki odgovor“, rekao je gradonačelnik Šapca Zelenović.\nPrethodni tekstDežurstva u zdravstvenim ustanovama tokom praznika\nPolicija po prijavi obišla crkve u Zaječaru i Grljanu, Tužilaštvo kaže da nema elemenata krivičnog dela


RIČARD BRENSON SAVETUJE POSLODAVCE Evo šta treba da radite da zaposleni ne požele nikad da odu od vas\nObučite ljude dovoljno dobro da mogu da odu, ali se ponašajte prema njima toliko dobro da ostanu, savet je, koji je milijarder Ričard Brenson, dao poslodavcima. To je, po njemu, jedini način da ljudi požele da trajno rade u nekoj kompaniji. A kako se to postiže?\nBez obzira na to kakav je posao, on zahteva od zaposlenih da se veći deo nedelje odreknu privatnog života i posvete njemu. Dobra vest je da mnoge kompanije danas razumeju koliko je važno da se njihovi zaposleni osećaju što bolje na poslu.\nMnoge kompanije razumeju koliko je važno da su zaposleni srećni\nNačin da to postignu je da im učine neke ustupke, što će i kompaniji doneti mnogo dobrog jer su srećni zaposleni mnogo produktivniji, prenosi časopis Business&Finance.\nEvo koje benefite zaposleni najviše cene:\nOvo je jedna od najpoželjnijih mogućnosti na poslu za većinu zaposlenih. Kad god je moguće treba pustiti zaposlene da rade od kuće jer to pomaže njihovoj produktivnosti.\n2. Klizno radno vreme\nDruga najpoželjnija mogućnost na poslu je upravo to - da ne moraju tačno u minut da dolaze na posao i odlaze s njega. Čak 88 odsto zaposlenih ovo smatra veoma važnim.\nPOREZ NA "STAN NA DAN" Zavisiće od tri faktora, a ovako će izgledati FORMULA po kojoj će se obračunavati\n3. Slobodan dan na godišnjicu dolaska zaposlenog\nZaposlenima dajte plaćeni slobodni dan na godišnjicu njihovog dolaska u kompaniju. Ne samo da će im biti drago što pamtite te datume, nego će vas videti kao nekoga kome je stalo do njih.\n4. Virtuelni sastanci\nOvakvi sastanci postali su najefikasniji način za održavanje sastanaka. To je jeftin, a vrlo efektan način da povežete svoje zaposlene gde god da su na svetu. Oni im pomažu da razmene što više informacija o tome.\n5. Muzika i slušalice na radnom mestu\nMogućnost da mogu da slušaju muziku na radnom mestu povećava njihovu produktivnost i zadovoljstvo.\nŠest OSOBINA idealnog kandidata za POSAO\nČERI PARADAJZ MOŽE BITI JOŠ LEPŠI Dva Somborca razvila biznis sa ovim povrćem i prave ga SUŠENOG U ULJU\nSomborci Igor Olujić i Davor Demonja petnaeset godina su se bavili proizvodnjom rasada, a onda odlučili da proizvode sušeni čeri paradajz u ulju. Ovi vredni mladi ljudi kažu da je prošla godina bila eksperimentalna u pogledu traženja najboljeg recepta i ispitivanja tržišta.\nStartap mala i srednja preduzeća iz Srbije koja se bave proizvodnjom hrane, energijom i životnom sredinom, imaju priliku da učestvuju u velikom evropskom programu PARSEC, vrednom 2,5 miliona evra, u kojem je jedan od partnera novosadski Biosens institut.\nRASPISAN KONKRUS ZA POSAO U NEMAČKOJ Nova šansa za medicinske sestre i tehničare iz Srbije\nU Kragujevcu danas borave predstavnici "Triple Win" projekta nemačke Organizacije za međunarodnu saradnju GIZ, koji, zajedno sa Nacionalnom službe za zapošljavanje Srbije i Nemačke, sprovode konkurs za posao medicinskih sestara i tehničara opšteg i pedijatrijskog smera u Nemačkoj.\nSrbija je prva u Evropi po proizvodnji DUNJE, i to je još jedna VELIKA ŠANSA koju nismo iskoristili\nSrbija je deseta u svetu prema rodu dunja, i prva u Evropi po njihovoj proizvodnji, čak i ispred Španije.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić kaže da su uvođenjem paušalnog oporezivanja za građane koji izdaju stan, sobu ili kuću želeli da motivišu ljude da ne rade na crno, jer će kazne biti i više od pola miliona dinara.\nSAKUPLJANJE LEKOVITOG BILJA UNOSAN BIZNIS Za mesec dana zarada veća od 50.000 dinara, ali pod ovim uslovima\nBorivoje Bora Milenković (68) iz Ćuprije dokazuje da sakupljanje lekovitog bilja i šumskih plodova može da bude unosan posao na kučajskim planinama kod Despotovca.\nAKO PROMAŠITE, PLATIĆETE VIŠE Pravo vreme da iznajmite stan je samo DVA PUTA GODIŠNJE\nTokom juna i jula meseca vreme je kad se u Beogradu i svakom univerzitetskom gradu može najpovoljnije i najbrže iznajmiti stan. To je period kada jedni studenti odlaze a sledeća grupa upravo tada traži stanove za septembar i oktobar.\nSlavko je imao posao u Fejsbuku, hvalio ga je i ZAKEREBERG, a onda se vratio u Beograd da ostvari svoj DEČAČKI SAN\n"Nisam otišao tamo da bih ostao, već da bih se vratio", ovako priču počinje Slavko Fodor, IT stručnjak, koji je nekoliko godina proveo radeći u Fejsbuku i pokupio pohvale čak i Marka Zakeberga, a onda odlučio da se vrati u Srbiju ne bi li ostvario svoj dečački san i napravio jednu video igru.\nPOTPISAN PROTOKOL SA SEVERNOM MAKEDONIJOM Zajednička kontrola na graničnom prelazu Tabanovci-Preševo


Derek Hil za volanom Ferrarija 250 GTO - Video\nFerrarijevi modeli, bez obzira kojoj automobilskoj eri pripadali, imaju poseban „šmek“, a cene koje postižu na aukcijama dovoljno govore do koje mere predstavljaju predmet mašte.\nFil Hil, čuveni trkač, nekada se takmičio u Ferrariju 250 GTO. Sada je taj automobil provozao njegov sin, Derek Hil, u brdsko-brzinskoj deonici.\nMaterijal je snimljen tokom snimanja prethodnog klipa pod nazivom „The Ferrari 250 GTO Speaks for Itself“, koji je objavljen pre godinu dana. S obzirom da je ostao kao višak nakon produkcije, Petrolicius ga je podigao na YouTube, na radost svih nas. Da podsetimo, reč je o jednom od najtraženijih klasika ikada , a veštine Dereka Hila su sasvim adekvatne da se adrenalin podigne na visok nivo.\nPokojni Fil Hil je bio jedan od retkih Amerikanaca koji su bili uspešni u Evropi tokom šezdesetih. Bio je šampion Formule 1 i trostruki pobednik Le Mana. Derek možda nikada neće dostići uspehe svog oca, ali i on je pobeđivao u trkama i osvajao titule, kako u formulama, tako i vozeći sportske automobile. Jedan je među poslednjim vozačima koji su profesionalno vozili Bugatti (EB 110 na Dejtoni 1996.).\nAukcija: Ferrari 250 GTO - obaranje rekorda sledećeg vikenda!\nAukcija: Ferrari 250 GTO iz Maranello Rosso kolekcije se prodaje\nkakav zvuk, razigranih konjica!\nDa li je još neko primetio da kada auto ubrza, brisači počnu da se podižu na vetrobranskom staklu? :)


futures – Zlatibor.News\nDogađaji Manifestacije Sport Tenis Turizam Video\nZlatibor Open 2015 – dupla kruna za Petrovića\n14/09/2015 ZlatiborNewsComments Off on Zlatibor Open 2015 – dupla kruna za Petrovića\nJuče je na terenima Zlatibor Springs završen peti fjučers turnir Zlatibor Open 2015. U finalu su snage odmerili Danilo Petrović (prvi nosilac turinira) i Nico Matić (četvrti nosilac). Petrović je u meč ušao sa dosta samopouzdanja jer je dan pre već slavio u dublu. On je osvojio prvi gem, ali je njegov protivnik uspeo da […]\nZlatibor Open 2015 – Petrović i Serdarušić slavili u dublu\n13/09/2015 ZlatiborNewsComments Off on Zlatibor Open 2015 – Petrović i Serdarušić slavili u dublu\nJuče je na teniskim terenima Zlatibor springs odigrano finale Zlatibor Open 2015 u dublu. U finalu su snage odmerili Danilo Petrović/Nino Serdarušić i Luka Ilić/Darko Jandrić. Meč je počeo 17 časova, a gledaoci su mogli da uživaju u više od 90 minuta odličnog tenisa. Prvi set su Peterović – Serdarušić uspeli relativno lako da dobiju […]\n06/09/2015 ZlatiborNewsComments Off on Zlatibor Open 2015 – prvi dan kvalifikacija\nDogađaji Manifestacije Sport Tenis Turizam\n04/09/2015 ZlatiborNewsComments Off on Ovog vikenda kvalfikacije za Zlatibor open 2015\nOvog vikenda na teniskim terenima Zlatibor Springs počinju kvalifikacije za fjučers turnir Zlatibor Open 2015.godine koji startuje u utorak, 8.septembra. U kvalifikacijama će se nadmetati 64 tenisera za mesta u glavnom žrebu. U kvalifikacijama će između ostalih najverovatnije zaigrati Vladimir Filip iz Rumunije, Viktor Filipenko iz Mađarske, Chanchai Sookton – Eng iz Australije, Domagoj Biljesko iz Hrvatske, Klim […]\nDogađaji Manifestacije Sport Sport+ Tenis Turizam Video\nMiljan Zekić osvojio Zlatibor Open 2014\n01/09/2014 ZlatiborNewsComments Off on Miljan Zekić osvojio Zlatibor Open 2014\nJuče je na terenima teniskog kluba Zlatibor Springs završen četvrti Zlatibor Open. U finalu su se nadmetali Miljan Zekić i Danilo Petrović. Oba igrača su ove godine već osvojila po jedan fjučesers turnir. Petrović je već dva dana ranije osvojio titulu u dublu kada je zajedno sa Ilijom Vučićem slavio u protiv bugarskog dubla. U prvom […]\nPetrović – Vučić slavili u finalu dubla\n30/08/2014 ZlatiborNewsComments Off on Petrović – Vučić slavili u finalu dubla\nJuče je odigran finalni meč u dublu gde su snage odmerili srpski teniseri Danilo Petrović i Ilija Vučić sa bugarskim parom Halačev-Milušev. Prvi set je pripao bugarskim teniserima, ali su Petrović i Vučić uspeli u nastvku da preokrenu rezultati na kraju pobede u ovom meču. Što se tiče četvrtfinalnih mečeva u sinlgu danas će u […]\nČetvrti dan – Zlatibor Open 2014\n28/08/2014 ZlatiborNewsComments Off on Četvrti dan – Zlatibor Open 2014\nU petak, 29.avgusta na turniru Zlatibor Open 2014 se igra finale dubla gde će snage odmeriti dubl Danilo Petrović i Ilija Vučić sa Dinkom Halačevim i Plamenom Miluševim iz Bugarske. Par Petrović – Vučić je bio bolji od para Godry – Petrenko, a meč su dobili sa 2:0 (6:2 i 6:3). Bugarski dubl je u […]\nZlatibor Open 2014 – polufinale dubla\n28/08/2014 ZlatiborNewsComments Off on Zlatibor Open 2014 – polufinale dubla\nTrećeg dana teniskog turnira Zlatibor Open 2014 na programu su polufinalni mečevi dubla. U polufinale su se plasirali bugarski, crnogorski, mađarsko-ukrajinski i srpski par. Bugarski dubl Halačev – Milušev je bio bolji od dubla Ilić – Milivojević. Crnogorski teniseri Ivan i Igor Saveljić su savladali dubl Zekić – Zlatanović. Dubl Petrović – Vučić je savladao par […]\nDrugi dan Zlatibor Opena 2014\n27/08/2014 ZlatiborNewsComments Off on Drugi dan Zlatibor Opena 2014\nU deset časova će početi mečevi drugog dana Zlatibor Opena 2014. Juče je odigrano osam mečeva u singlu a u drugo kolo turnira su se plasiralo osam tenisera. Ilija Vučić koji je pobedio Luka Gerija (Luke Gerry) iza Australije rezultatom 6:2 i 6:3. Dejan Katić je bio bolji od Vuka Trbojevića, a Denis […]\n26/08/2014 ZlatiborNewsComments Off on Danas počinje Zlatibor Open 2014\nJuče su završene kvalifikacije za Zlatibor Open 2014 koji danas startuje u 10 časova. Tridesetdva tenisera će se nadmetati za nagradni fond od 10.000 dolara u singlu i dublu. Na turniru će pored takmičara iz Srbije učešće uzeti i teniseri iz Australije, Bugarske, Crne Gore, Italije, Makedonije, Mađarske, Nemačke i Španije. Prvi nosilac turnira je prošlogodišnji […]


Arhiva pravnih i ekonomskih vijesti 10.07.2018. - Paragraf Lex BA\nVISOKI SUDSKI I TUŽILAČKI SAVJET: Izabran predsjednik VSTS\nMilan Tegeltija će i u naredne četiri godine biti predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta /VSTS/ BiH, odlučeno je tajnim glasanjem na sjednici ove pravosudne institucije.\nBIH JOŠ UVIJEK BEZ GLAVNOG TUŽIOCA\nBiH još nije ispunila uslove za imenovanje glavnog državnog tužioca. Konkurs na koji se za tu poziciju početkom godine prijavilo trinaest kandidata, do kraja mjeseca će biti poništen, pa je krajnje neizvjesno koja imena će se naći na novoj listi.\nINSPEKCIJA RADA: Pojačana kontrola korišćenja godišnjih odmora i plaćanja radnika\nPored redovnih kontrola na suzbijanju rada na crno, Inspekcija rada u narednim danima pojačaće kontrole korišćenja godišnjih odmora i plaćanje radnika koji su bili angažovani tokom državnih praznika.\nPORESKA UPRAVA RS: Poreski obveznici koji izdaju stan na dan dužni su platiti porez na ostali dohodak u iznosu od 10% na ostvareni dohodak. Takođe su dužni plaćati i godišnji paušalni iznos boravišne takse koji iznosi od 15 do 30 maraka


Pripreme za Obaminu posetu Kini\nSavetnica za nacionalnu bezbednost Suzan Rajs tokom susreta sa kineskim državnim savetnikom Jangom Điječijem\nAmerička nacionalna savetnica za bezbednost Suzan Rajs nalazi se u trodnevnoj poseti Pekingu u okviru priprema za posetu predsednika Baraka Obame Kini, u novembru.\nRajs se danas sastala sa kineskim državnim sekretarom Jangom Điečijem. Ona je izjavila da je glavni cilj njene posete dogovor o agendi predsednika Obame i kineskog predsednika Ši Đinpinga, koji će voditi razgovore na marginama samita foruma Azijsko pacifičke ekonomske saradnje, odnosno APEK-a.\n“Kao što znate, američko-kineski odnosi su veoma važni za Sjedinjene Države, dok ovakvi nastavljeni razgovori na visokom nivou doprinosi produbljivanju i održavanju plodnih veza i povoljnog rada koji je u interesu kako SAD, tako i Kine, kao i za međunarodnu zajednicu u celini.”\nJang je se takođe založio za povećanu bilateralnu saradnju.\n“Naše dve zemlje treba da učvrste komunikacije i saradnju u oblastima ekonomije, trgovine, vojske, borbe protiv terorizma, energetike i očuvanja prirodne sredine. Neophodno je da pokrenemo efikasne mere na međunarodnom i regionalnom nivou u vezi sa severnokorejskim i iranskim nuklearnimg programom, pitanja Bliskog istoka, Avganistana, Južnog Sudana, klimatskih promena i borbe protiv terorizma.”\nRajs će sutra održati sastanke sa ministrima odbrane i spoljnih poslova.


MINISTARKA U UŽICU: Gasovodu dozvola za rad\nCena priključka biće prepolovljena\n20.01.2015. 14:05h 08.10.2016. 21:10h\nU Užicu ima 12.000 privatnih ložišta na čvrsto gorivo i prelaskom na gas zagađenje bi se znatno smanjilo, a četvrta gasna stanica je nedavno puštena u rad\nUŽICE - Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture izdalo je sve potrebne dozvole za rad četiri merno regulacione stanice gasovoda u Užicu, što je deo velikog projekta gasifikacije tog grada sa ciljem smanjivanja aerozagađenja, izjavila je ministarka Zorana Mihajlović tokom današnje posete tom gradu.\nMihajlović je tokom obilaska četvrte stanice izjavila novinarima da je sa tim dozvolama ispunjeno obećanje koje je ranije dato, kao i da je ostala još peta gasna stanica koja će tek dobiti dozvolu nakon dešavanja određenih imovinsko-pravnih odnosa.\nU Užicu ima 12.000 privatnih ložišta na čvrsto gorivo i prelaskom na gas zagađenje bi se znatno smanjilo, a četvrta gasna stanica je nedavno puštena u rad.\nGradske vlasti Užica su takođe najavile da će u dogovoru sa "Užice gasom" biti prepolovljena cena priključka za gas."Sve je ovo izgrađeno još 2008. godine i građani Užica su čekali godinama da budu priključeni na gasovod. Da je sve rađeno kako je trebalo 2008. onda bi i zagađenje sada bilo manje i koristilo bi se efikasnije gorivo", istakla je Mihajlović.\nPrema njenim rečima, sve dozvole za četiri stanice su donete u prethodnih godinu dana i proces njihovog dobijanja je započet kada je ona bila na čelu Ministarstva energetike.\nMihajlović je poručila da su sve te njene aktivnosti na lokalnom nivou deo starteškog cilja vlade- a to je održiva infrastruktura i bolji život građana."Ali, sve što radimo, moramo da radimo po propisima i tako da građani dugo ne čekaju", rekla je Mihajlović.Ona je takođe dodala da njeno ministarstvo ima odličnu saradnju sa gradskim vlastima Užica.\nGradonačlenik Užica Tihomir Petković rekao je da je za taj grad značajno što su posle dugo vremena uz podšku ministarke dobili dozvole za četiri merne regulacione stanice gasovoda i da će to omogućiti da gradska toplana koristi gas u punom kapacitetu."Mi ćemo u narednih nekoliko dana krenuti sa smanjenjem cene priključka gasa i "Užice gas" će doneti odluku da cena bude smanjena sa 980 na 490 evra", rekao je gradonačelnik.\nUŽICEgasovodZorana Mihajlovicdozvola za rad


EU platforma za povezivanje dobavljača i kupaca iz različitih sektora na međunarodnom nivou\nEvropska mreža preduzetništva (EEN) i EU klasteri pokrenuli su platformu za otportnost lanaca snadbevanja – The Supply Chain Resilience Platform, koja ima za cilj da odgovori na poremećaje nastale u lancima dobavljača i uspostavi međunarodne konekcije među dobavljačima i kupcima roba i usluga.\nDa bi odgovorila na izazove i poremećaje u lancima snadbevanja u Evropi, Evropska Unija pokrenula je nove mere za jačanje otpornosti jedinstvenog tržišta i izgradnju održive, digitalne i globalno konkurentne ekonomije.\nPovećanje sposobnosti preduzetnika, preduzeća i društava da se oporave od krize ključno je za brzi oporavak i budući uspeh Evrope. Evropska mreža preduzetništva (EEN) i klasteri EU igraju ključnu ulogu u ublažavanju ranjivosti u međunarodnim lancima snabdevanja. Da bi se pozabavila ovim hitnim problemima, EEN je uspostavila platformu za otpornost lanca snabdevanja. Platforma pomaže kompanijama da zadrže, restrukturiraju ili zamene postojeće lance snabdevanja, kao i izvorne sirovine, delove, komponente i/ili (polu)gotove proizvode ili usluge koje su im potrebne za održavanje proizvodnje.\nGlavni ciljevi platforme Supply Chain Resilience jesu objavljivanje ponuda za sirovine, delove, komponente i/ili (polu)proizvode ili usluge, promovisanje zahteva evropskih kompanija da održe svoje lance snabdevanja, potom usklađivanje međunarodnih dobavljača sa kupcima robe i usluga, uspostavljanje prekograničnih kontakata između preduzeća, industrija, organizacija za podršku, akademske zajednice, važnih aktera i ključnih donosilaca odluka.\nPlatforma se fokusira na sektore:\nElektro industrija i eletronika\nEnergetski intenzivne industrije\nPridruživanje ovoj platformi omogućiće firmama da se povežu sa međunarodnom poslovnom zajednicom, moći će da pronađu nove partnere za saradnju i identifikuju potencijalne dobavljače ili kupce. Takođe, platforma omogućava predstavljanje najuspešnijih projekata, inovativnih proizvoda i najsavremenijih tehnologija i ujedno je prostor za razmenu znanja, inicijativa i inovativnih rešenja, kao i razmatranja načina rešavanja problema sa kojima se susreću međunarodni lancima snabdevanja.\nPlatforma Supply Chain Resilience: https://supply-chain-resilience-platform.b2match.io/\nMore in this category: « B2B događaji


Radnici nose kutije sa bananama na farmi u Meksiku\nPredsednik Donald Tramp rekao je u utorak da će naredne nedelje "najverovatnije" uvesti tarife od 5 odsto na proizvode iz Meksika.\nTramp je to saopštio na zajedničkoj konferenciji za novinare sa britanskom premijerkom Terezom Mej u Londonu, dok se u Vašingtonu nastavljaju razgovori američkih i meksičkih zvaničnika o tarifama i prilivu migranata iz Centralne Amerike, koji kroz Meksiko dolaze na američku granicu.\n"Meksiko bi trebalo da zaustavi tu invaziju na našu zemlju", rekao je Tramp, uz tvrdnju da "milioni i milioni" migranata iz Gvatemale, Hondurasa i El Salvadara ulaze u Sjedinjene Države da bi pobegli od siromaštva i nasilja u svojim zemljama.\n"Mislim da će Meksiko da uradi ono što je potrebno. Želim bezbednost na našoj granici i odličnu trgovinu", naglasio je američki lider, ali i dodao da će tarife verovatno stupiti na snagu narednog ponedeljka, a da će se razgovori nastaviti tokom tog perioda.\nMeđutim, pojedini članovi Kongresa iz Republikanske stranke razmatraju usvajanje zakonskog predloga kojim bi blokirali uvođenje tarifa Meksiku, jer strahuju da bi američki potrošači plaćali veće cene za niz proizvoda - od automobila do voća i povrća.\nTramp je poručio republikancima da bi bilo "nepromišljeno, ako bi to uradili" i pozvao se na svoju popularnost među republikanskim biračima, iako prema anketama, većina Amerikanaca ne podržava Trampa.\nRazgovori zvaničnika dve zemlje počeli su u ponedeljak, dok će se američki državni sekretar Majk Pompeo u sredu sastati sa svojim meksičkim kolegom Marselom Ebrardom.\nEbrard je u utorak rekao da veruje da može biti postignut dogovor da bi se izbeglo uvođenje tarifa, a da će u suprotnom, Meksiko u četvrtak objaviti svoj odgovor na američki potez.\nMeksiko je u ponedeljak upozorio da bi nove tarife mogle da nanesu štetu ekonomijama obe zemlje i da navede još veći broj migranata iz Centralne Amerike da pokušaju da se, kroz Meksiko, domognu američke granice.\nČlanovi Kongresa iz obe stranke oštro su kritikovali Trampovu pretnju da će uvesti tarife jednom od glavnih američkih trgovinskih partnera.\n"Tarife nisu popularan koncept. Meksiko je naše najveće izvozno tržište", rekao je republikanski senator iz Teksasa Džon Kornin.\n"Meksiko je kjučan trgovinski partner Sjedinjenih Država. Ako postavite barijere, to će koštati naše potrošače i dovesti do gubitka radnih mesta", naglasio je demokratski senator Ben Kardin.


Košarkaška reprezentacija BiH u Sarajevu s Belgijom, u Tuzli protiv Francuske – Haber.ba\nUpravni odbor Košarkaškog saveza BiH (KSBiH) odlučio je da se utakmica 3. kola kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo 2018. godine u Kini – grupa E, između BiH i Belgije, igra 23. februara u Sarajevu.\nKošarkaška reprezentacija BiH - Klix.ba\nSusret 5. kola protiv Francuske igrat će se 29. juna ove godine u Tuzli, saznaje “Fena”…\nIako je prvobitno rečeno da će se utakmica s Belgijancima, koja će možda biti i ključna za našu reprezentaciju za plasman na SP-u, igrati u tuzlanskom Mejdanu, od toga se odustalo na zahtjev stručnog štaba reprezentacije, potvrdio je za “Fenu” Sejo Bukva, potpredsjednik KSBiH.\n“Razlog za promjenu mjesta odigravanja utakmica je kratak rok između utakmice s Belgijom i naredne, dva dana poslije s Rusijom. Stručni štab na čelu sa selektorom Duškom Vujoševićem procijenio je da bi veliki napor bio igrati s Belgijom u Tuzli, zatim se vratiti u Sarajevo. S Rusima se igra već 25. februara, pa bi naši igrači morali letjeti 24. februara ujutro. Ovakvu odluku prihvatili su svi članovi UO, a saglasnost su potvrdili mailom”, izjavio je Bukva.\n“Prvi put u istoriji košarke u BiH naša reprezentacija sudjeluje u kvalifikacijama za svjetsko prvenstvo, a novi sistem s tzv. ‘prozorima’, u čijoj razradi sam sudjelovao, omogućava da se, recimo, s velelsilama kao što su Rusija i Francuska, sastanemo još u kvalifikakcijama, a ne samo na završnici SP-a. Mislim da se to u BiH nedovoljno shvata, pogotovo s marketinške strane”, kaže Đonlagić za “Fenu”.\n“Odluka je promijenjena nakon pisma Siniše Kovačevića, direktora svih muških selekcija KSBiH. Traženo je da se s Belgijom igra u Sarajevu kako naši reprezentativci do duela s Rusijom ne bi bili izloženi dodatnim naporima putovanja od Tuzle do Sarajeva i zatim do Rusije. Svi su se članovi UO KSBiH složili s ovom promjenom i tu nema ništa sporno”, kaže Đonlagić.\nTeme:izdvojeno, košarkaška reprezentacija BiH, KS BiH, Svjetsko prvenstvo u Kini


Udar na studente: Senat donio odluku o povećanju cijena školarina na fakultetima\nStudentski parlament Univerziteta u Sarajevu ovih dana pokrenuo je oštru kampanju, u kojoj osuđuju odluku Senata ovog univerziteta, kojom bi se povećale cijene školarina na većini fakulteta.\nTačnije, na većini fakulteta školarine bi mogle biti povećane između 20 i 40 posto, čime bi se itekako utjecalo na standard studenata Univerziteta u Sarajevu.\n"Senat Univerziteta u Sarajevu, na posljednjoj sjednici, preglasavanjem nas studenata koji se nalazimo u ovom univerzitetskom tijelu donio je odluku kojom se cijene školarina na pojedinim fakultetima povećavaju. U ovoj odluci izuzeti su Stomatološki i Medicinski fakultet u Sarajevu, a na ostalim fakultetima cijene bi mogle drastično porasti, što je neprihvatljivo", kazao je za Radiosarajevo.baMerim Serdarević, novoimenovani predsjednik SPUS-a.\nOn je dodao kako je ovo pokušaj udara na standard studenata, posebno one kategorije koja ionako teško plaća sve troškove, te da mu se čini kako članovi Senata nisu svjesni da "pojedini roditelji izdvajaju posljednji novac kako bi školovali svoju djecu".\nKako nam je kazao, ova odluka je pokrenula sve studente, a posljednja instanca koja će odlučivati o povećanju cijena jeste Vlada Kantona Sarajevo. Stoga se studenti nadaju da će Vlada imati razumijevanja za trenutnu socioekonomsku situaciju u državi, te da će odbiti povećanje cijena koje je neprihvatljivo.\n"Mi ne možemo finansirati troškove Univerziteta, kao ni basnoslovne plaće pojedinih dekana i profesora. Govorim uime svih studenata i obećavam svima njima, kao njihov predstavnik, da ćemo učiniti sve što je u našoj moći, a što je u skladu sa zakonima, propisima i statutom Univerziteta u Sarajevu, da spriječimo povećanje cijena školarina", zaključuje za Radiosarajevo.ba Merim Srdarević, predsjednik SPUS-a.\nObjavio: Čet, 04/05/2017 - 10:22\nOtvoren News Room Univerziteta u Tuzli, studenti odušeljeni\nSlovenija čini sve da privuče bh. studente: Besplatan smještaj, upis 30 eura…\nProfesori, saradnici i studenti UNSA odbacili nacrt Kodeksa ponašanja i odijevanja\nNa Univerzitetu u Bihaću “više” uposlenika nego studenata\nČestitka ministra Ramića povodom početka nove akademske godine\nSarajevo: "Vrata Studentskog centra su širom otvorena za studente"\nNikad manje brucoša, fakulteti gase odsjeke\nNovih 600 studenata na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu\nStudentica na Instagramu objavila "Niko ne zaslužuje da bude silovan", pa se ubila\nMigranti stižu u Cazin (VIDEO)


Nikolić: Idemo u Ligu Evrope bez obzira na sve - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\nNikolić: Idemo u Ligu Evrope bez obzira na sve\nSite Default 20.08.2014., 14:04\nTrener Partizana Marko Nikolić rekao je danas da očekuje da njegova ekipe eliminiše azerbejdžanski Nefči i plasira se u grupnu fazu Lige Evrope, uprkos finansijskim problemima sa kojima se suočava u poslednje vreme.\n„U seriji smo dobrih rezultata, iako smo ispali iz Lige šampiona, zbog gola u gostima. Bio bih svojevrstan podvig ulazak u grupnu fazu Lige Evrope. Jedini smo srpski klub u Evropi, a tako je bilo i prethodnih godina. Nefči zaslužuje respekt, imaju dosta kvalitetnih stranaca, ali naš cilj je ulazak u Ligu Evrope. Želim pobedu, bez primljenog gola“, rekao je Nikolić, prenosi Tanjug.\nOn je poručio da će crno-beli teško zadržati aktuelan tim do kraja prelaznog roka i dodao da mu smetaju novinarske spekulacije oko odlazaka igrača uoči meča sa Nefčijem.\n„Naravno da mi to smeta, ali navikli smo tako pred svaku bitnu utakmicu. To nije dobro, ali je realnost i navikli smo da radimo u takvim okolnostima. U Srbiji se krajem avgusta dešavaju najveće promene i to je postalo tradicija kod nas, ali i motiv više da damo veći doprinos. I pored toga osećam se privilegovano što sam trener Partizana i ovih igrača“, rekao je Nikolić.\nFK PartizanMarko Nikolić\nPrethodna vest Partizan i zvanično doveo novog štopera\nSledeća vest Nastavio se Ikerov i Arbeloin tihi rat (VIDEO)\nVukašin Cvetković 19.01.2021., 17:22\nJovan Dević 19.01.2021., 17:00\nVukašin Cvetković 19.01.2021., 16:46\nŽIGIĆ ZA HOTSPORT: ‘Otišao je kapiten Babić, imamo još dve-tri ponude!’\nVukašin Cvetković 19.01.2021., 16:30\nPartizan i zvanično doveo novog štopera\nNastavio se Ikerov i Arbeloin tihi rat (VIDEO)


2001/09/27 22:27 "Zetva" zavrsena, drzava jos duzna\nTHU, 27 SEP 2001 22:27:13 GMT\n"Zetva" zavrsena, drzava jos duzna\nPoslanik americkog predsednika Perdju jasnim upozorenjem premijeru i medijima raskrcio put generalnom sekretaru NATO-a Robertsonu, koji je dosao da makedonski drzavni vrh potseti da jos uvek nije odradio sve na sta se okvirnim sporazumom obavezao.\nAIM Skopje, 28.09.2001\nGeneralni sekretar NATO-a Djordj Robertson dosao je u Skopje da bi domacinima objasnio novu misiju Alijanse, koja po gotovo svim elementima nije po volji domacina. Sto se tice vremetrajanja misije (NATO nudi 9 meseci, Skopje je spremno da prihvati 3), broja vojnika... Istog dana general major Gunar Lange, komandant namenskih snaga NATO-a "Neophodna zetva" pismom obavestio makedonskog predsednika Borisa Trajkovskog da su njegovi vojnici sakupili oruzje kojeg je trebala predati Nacionalna oslobodilacka armija (NOA). Tako vojnici NATO-a su zavrsili jednu misiju, da bi odmah zapoceli novu � �Neophodna zetva� bice zmanjena �Crvenom lisicom �. NATO ovog puta, po zahtevu Nemaca, cijih ce oko 700 vojnika biti okosnica nove misije od najverovatnije ukupno 1000 (ocito vise od zelje domacina da prime maksimum 350 vojnika NATo-a u ovoj misiji), dobio je i podrsku Ujedninjenih naroda u vidu rezolucije Saveta bezbednosti. �Lisice� brinuce se za bezbednost 120 posmatraca OSBE koji su zaduzeni za pracenje implementacije nove faze okvirnog sporazuma lidera najvecih makedonskih politickih partija, u kojoj nejdelikatnija zadaca jeste ponovno uspostavljanje kontrole makedonske vlasti nad citavom teritorijom drzave.\nPoseta Robersona zbila se nakon kraceg boravka specijalnog poslanika americkog predsednika Djeordja W. Busa za Makedoniju i olaksivaca u pregovorima partiskih lidera Djejmsa Perdjua. Perdju je u Skopje pak dosao da donese dve vazne poruke Vasingtona makedonskom drzavnom vrhu. Prvo, da nema nikakve promene u americkoj politici u odnosu na Makedoniji i pored preokupiranosti onim sto joj se dogodilo u Njujorku i Vasingtonu i objavljenog rata terorizmu, sto zanci da ce SAD i dalje budno pratiti sto se dogadja u njoj i dalje igrati aktivnu ulogu u svemu tome. I drugo, da saopsti zabrinutost zbog pokusaja produzavanja rokova za implementaciju okvirnog sporazuma politickim �stosevima� kao sto su zloupotreba parlamentarne procedure, predlaganje referenduma u vezi ustavnih promena, ali i utiska da se za te ciljeve �zloupotrebljava americka tragedija�.\nPerdju upotrebivsi ove reci mislio je na seriju priloga u makedonskim medijima u kojima se NOA dovodi u vezi sa Osama bin Ladenom, sto za Amerikance jeste samo pokusaj manipulacije domacom javnoscu s ciljem da se oduzi realizacija obaveza koje proizilaze iz okvirnog sporazuma, cak da se isti anulira. �Kada su se nakon 11 septembra i dogadjaja u SAD pojavile mnoge tvrdnje o ovakvim vezama, a imajuci u predvid da takve tvrdnje niko ranije nije spominjao, ne mogu se oteti licnom utisku da i ovde jeste rec za upotrebu ovih tragicnih dogadjaja za unutrasnje politicke igre�, izjavio je visoki zapadni diplomat.\nPo Perdjuu neki potpisnici okvirnog sporazuma nepridrazvanjem i nesipunjavanjem obacenja i obaveza koi iz njega proizilaze stavljaju pod znak pitanje svoj kredibilitet ne pred medjunarodnom zajednicom, vec pred svojim narodom. �Ceo process se razvlaci i koriste se politicki manevri da bi oduzile ustavne reforme dogovorene u Ohridu� nadopunjuje Perdjua visoki zapadni diplomat.\nAmericku poruku pojacalo je i pismo Kolina Pauela koje je bilo suzdrzanije, ali u sustini upozoravalo na opasnosti po sprovodjenje sporazuma.\nRuku na srce, makedonska strana, bar sto se tice premijera Ljubco Georgievskog, nije se mnogo zabrinula intonacijom americkih poruka, iako je i bez pominjanja jasno da bas VMRO-DPMNE stoji iza svih komplikacija u sprovodjenju sporazuma. Georgievski je neposredno nakon susreta sa Perdjuom je otputovao u posetu Sofiji i Solunu gde je ponovio ono sto Amerikancima smeta � da nema razlike izmedju terorizma Bin Ladena i makedonske UCK i da je okvirni sporazum rezultat sramnog nametanja u korist terorista.\nU isto vreme u parlamentu jos uvek traje rasprava u vezi dva predloga za odrzavanje referenduma � prvi o ustavnim promenama i drugi o tome dali da se iz ustava izbaci izraz �makedonski narod�. Poslanici VMRO-DPMNE najavili su da ce glasati za sprovodjenje referenduma o ustavnim promenama, a neizvesno je i njihovo izjasnjavanje u pogledu usvajanja promena ustava. Tako potpuno neizvesno jeste dali ce makedonska strana ispuniti ono na sta se obavezala � usvajanje ustavnih amandmana, novog zakona o lokalnoj samoupravi i ostvarivanje obaveze koju je preuzeo predsednik Trajkovski o amnestiji pripadnika NOA koji su dobrovoljno predali oruzje i koji nisu pocinioci vojnih zlocina. U parlamentui je zatrazeno da lideri najvecih parlamentarnih politickih partija pristupe ponovo pregovorima radi revizije okvirnog dogovora, a u makedonskoj javnosti vec su se pojavile informacije o tome da svi "peru ruke" od amnestije, dok Trajkovski trazi osnov da bi ostvario obecano, ali po tumacenju strucnjaka on kao presednik nema legalni osnov za to.\nNa obavezu ostvarivanja datih obecanja i preuzetih obaveza upozorio je tokom svoje posete Djordj Robertson: "zavrsavanjem "Zetve" mi smo na kraju puta, ali uspeh ne treba da nam skrene paznju od opnog sto je ispred nas, a to je politicki proces i obaveze Parlamenta koje su ostale neispunjene. Pitanje Amandmana Ustava jeste pitanje integracije ove zemlje u evroatlanskim strukturama. Neuspeh Parlamenta moze dovesti zemlju u gradjanski rat i zato njegov zadatak je da nadu ljudi pretvori u realnost". Generalni sekretar NATO-aje izjavio da Alijansa nece vise tolerisati terorizam u Makedoniji, ali decidno podvukao da "amnestija mora biti deo finalnog dogovora" isticuci da je od predsednika Trajkovskog zatrazio ostvarivanje obecanja kojeg je preuzeo.\nONA pak i dalje ne samo sto hladno posmatra razvoj dogadjaja sa strane vec i najavljuje svoje rasformiranje i pored toga sto drzava nije ostvarila ono na sta se obavezala. Tako makedonska UCK prakticno kod medjunarodne zajednice dobija nove poene zbog svoje kooperativnosti, dok makedonske drzavne strukture i dalje gube kredibilitet pouzdanog partenera u krajnje delikatnoj situaciji po mir u zemlji


Bevanda o stanju u ekonomiji: Nužne reforme u svim segmentima društva | Srpskainfo\nZamjenik predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH i ministar finansija i trezora Vjekoslav Bevanda razgovarao je danas s predsjednikom Spoljnotrgovinske komore BiH Vjekoslavom Vukovićem o unapređenju poslovnog ambijenta u BiH i poboljšanju uslova za poslovanje domaćih privrednika.\nMinistar Bevanda naglasio je da su nužne reforme u svim segmentima društva kako bi se poboljšali uslovi rada poslovnoj zajednici u BiH te da je niz faktora koji na to utiču.\nTokom razgovara naglašeno je da Savjet ministara BiH koristi zakonske mogućnosti kako bi donošenjem određenih odluka olakšali poslovanje domaćim privrednicimadajući im odeđene olakšice čime se povećava njihova konkurentnost.\nMinistar Bevanda naglasio je da je vidan napredak u radu Spoljnotrgovinske komore BiH što je, svakako, zasluga njenog menadžmenta i savremenih metoda rada u zaštiti i promovisanju domaće privrede.\nS obzirom na to da je ministar Bevanda predsjedavajući Upravnoga odbora Uprave za indirektno oporezivanje govorilo se o potrebi tijesne saradnje prilikom donošenja novog Zakona o PDV-u, ali i drugih podzakonskih akata koji izravno utieču na domaću privreda.\nPrema riječima Vukovića u narednom periodu biće intezivne aktivnosti u sardanji s vladama, drugim privrednim komorama i poslovnom zajednicom kako bi se privrednici iz BiH nametnuli na domaćem i stranom tržištu.


Business Insider piše da, nakon što uređaji budu stigli u prostorije neprofitnih organizacija i udruženja za pomoć izbeglicama, volonteri će biti u mogućnosti da konfigurišu ove računare, te instaliraju relevantne aplikacije koje će izbeglicama pomoći tokom njihovog boravka u Evropi.\nDa su iz Google-a mislil na sve, dokazuje i činjenica da će web pretraživači na pomenutim uređajima u okviru početnih stranica generisati detalje o procesu potraživanja azila za državu u kojoj se migraniti trenutno nalaze. Na raspolaganju će biti i različite aplikacije za učenje jezika, koje bi trebalo da doprinesu lakšem stupanju u kontakt sa volonterima.\nSpremno i $5,3 miliona pomoći\nS obzirom na to da se Chromebook računari automatski ažuriraju, kao i da ne zahtevaju dodatne bezbednosne konfiguracije, jasno je da će njihovo korišćenje biti relativno jednostavno za ljude koji su pobegli iz ratom zahvaćenih područja.\nNaime, poznata kompanija je spremila i 5,3 miliona dolara pomoći iz Google.org ogranka, koja bi uz distribuciju 25.000 laptop uređaja trebala da pristigne u humanitarne organizacije širom Evrope, a koje rade na ublažavanju krize koja je zahvatila Stari kontinent.\nNa blogu ovog tehnološkog giganta između ostalog navodi se da izbeglice nakon iscrpljujućeg i opasnog puta kroz nekoliko zemalja, prvo potražuju sklonište, hranu i pristup medicinskoj nezi. Međutim, komunikacija sa porodicom i prijateljima koji su takođe raseljeni veoma je bitna, a kako bi svoj život mogli da nastave u pojedinim evropskim državama, oni moraju pre svega da nauče jezik i steknu veštine neophodne za traženje posla, školovanje i druge aktivnosti.\nChromebook računari izbeglicama mogu predstavljati neophodno ‘tehnološko utočište’ koje će im pomoći da svoj život što pre vrate u normalu.\nIpak, ukoliko se osvrnemo na brojku od milion azilanata koliko ih je registrovano samo u Nemačkoj, shvatićemo da je kontigent od 25.000 Chromebook uređaja i dalje zanemarljiv. Upravo iz tih razloga, Google nastoji da podigne i svojevrsne Internet kafiće i edukacione centre u kojima će se takođe nalaziti ovi računari, a koji će posetiocima omogućiti pristup Internetu.\nUkoliko saberemo sve što je tehnološki gigant do sada uradio kada je reč o izbegličkoj krizi, uključujući i unapređenje prevoda na arapski jezik na Google Translate servisu, dolazimo do zaključka da je komunikacija migranata sa stanovnicima država u kojima se nalaze podignuta na još viši nivo, što predstavlja odskočnu dasku na putu ka boljem životu ovih iscrpljenih i nesrećnih ljudi.


SRPSKA PRAVDA U GRADU HILARI KLINTON: Katarina svojim školskim zadatkom iz američkih udžbenika izbrisala laži o Srbima kao ubicama - SRPSKI POSLOVNI IMENIK\nOvo je, takođe, i priča o tome kako ništa nije nemoguće, ukoliko postoji dobra, jaka volja da se stvari menjaju i da se pravda istera do kraja. Po svaku cenu.A priča počinje u februaru 2017.godine, kada Katarina Ristić, tada učenica 8.razreda Emerson škole u čikaškom predgrađu Park Ridž, zajedno sa još četiri svoje školske drugarice (Carmen, Lindsay, Arely and Alyson), dobija zadatak da napravi rad/projekat na temu “Bosanski Genocid“.\nProjekat o kome je Katarina pisala.\nNa kraju su izvojevali pobedu, gde im se obratio pismom direktor škole u kome obaveštava Ranka Ristića da su njegove zamerke usvojene i da će školski Distrikt 64 pristupiti izmeni nastavnog gradiva za 8.razred\nKatarina je danas srednjoškolka Maine South škole Distrikta 207 i pomno prati časove istorije i literaturu koja se koristi. Po njenom uzoru isto čini i njen stariji brat Aleksandar na Loyola Univerzitetu, a dva mlađa brata Stefan i Filip uče istoriju u pomenutom Distriktu 64, gde im je njihova rođena sestra omogućila školovanje bez propagande. Ranko dodaje kako ne planira da se zaustavi na ovome, već ide dalje i traži uklanjanje profesora Mokaitisa sa mesta savetnika školskog ditrikta.Svi Srbi u Americi koji imaju školsku decu ujedno imaju mogućnost da urade nešto nalik onome što je uradio Ranko Ristić. I da ne dozvole da se njihovi potomci stide i pognute glave vraćaju iz škole, suočeni sa lažima i koje njihov narod prikazuju u lošem svetlu, kao “bad guys”.


Ratnici za „Islamsku državu“ ogromna prijetnja za BiH – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Politika/Ratnici za „Islamsku državu“ ogromna prijetnja za BiH\nNOVI SAD – Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Igor Radojičić smatra da će državljani BiH, koji odlaze da se bore na strani „Islamske države“, po povratku kući predstavljati ogromnu bezbjednosnu prijetnju, ne samo za BiH, već za cio region, pa i Evropu.\nRadojičić je istakao da je Republika Srpska godinama upozoravala međunarodnu zajednicu na realne terorističke prijetnje, da postoje fundamentalističke ćelije, pa čak i čitava sela u BiH koja predstavljaju potencijalnu opasnost.\n„Međutim, međunarodna zajednica je ta naša upozorenja uporno ignorisala i marginalizovana. Nisu htjeli da nas čuju“, rekao je Radojičić za novosadski „Dnevnik“.\nPodsjetivši da veliki broj državljana BiH učestvuje u ratovima u Sriji i Iraku na strani „Islamske države“, Radojičić je rekao da će ti ljudi po povratku u BiH donijeti sa sobom ono u šta su i ranije vjerovali, ali sada u još ekstremnijem obliku, što može da predstavlja ogromnu bezbjednosnu prijetnju.\nOn je kategorično odbacio tvrdnje nekih zapadnih medija da insitiranje Republike Srpske na referendumu o nezavisnosti može BiH uvesti u novi rat.\n„Da bude sasvim jasno – rat nikome ne treba, niti bilo kakvi sukobi u BiH.\nKada je riječ o Republici Srpskoj i njenom rukovodstvu, ne postoji avanturizam te vrste da bi bilo ko iz bilo kog razloga na bilo koji način isprovocirao ratne sukobe u BiH“, rekao je Radojičić.\nGovoreći o podizanju krsta na Zlatištu iznad Sarajeva kao znak sjećanja na 6.500 poginulih Srba u tom gradu tokom rata u BiH, Radojičić je istakao da taj čin nema nikakve veze sa predstojećim izborima.\n„Priča o krstu na Zlatištu uopšte nije vezana za predstojeće izbore u BiH, nego za način obilježavanja stradanja Srba u Sarajevu tokom rata u BiH. Najveći problem u vezi sa krstom je što nema saglasnosti, ali ni volje federalne strane da se o tome čak i razgovara, jer ona ni ne priznaje činjenicu da je veliki broj sarajevskih Srba stradao tokom rata“, rekao je Radojičić.\nOn je podsjetio da je proteklih godina bilo zahtjeva da se obilježi stradanje sarajevskih Srba u prethodnom ratu i da sve to vrijeme traje rasprava o lokaciji, ali i formi adekvatnog obilježja – da li je to kapela, crkvica, kamena ploča, krst.\n„Nažalost, kao i gotovo sve drugo u BiH i pitanje krsta na Zlatištu sada se pokušava iskoristiti u dnevnopolitičke svrhe. Sigurno da nije dobro da se politika na takav način upliće u priču o stradanju sarajevskih Srba u ratu u BiH“, rekao je Radojičić.\nOn je istakao da Beograd ne igra destruktivnu ulogu u BiH i da politiku Srbije „i Banjaluka i Sarajevo“ ne vidim kao kontroverznu, jer je ona formalno omogućena Dejtonskim sporazumom.\n„U međunarodnim medijima se često prenaglašava uloga Beograda u ovoj ili onoj političkoj krizi ili događanju unutar BiH. Inače, mislim da će u vremenima koja dolaze Srbija biti sve više fokusirana na vlastite evropske integracije, a manje na pitanje komšiluka, uključujući tu i BiH“, rekao je Radojičić.\nbih igor radojicic islamska država ogromna prijetnja\nPenzije u proteklih osam godina povećane za 30 posto