Za inkluziju smederevskih Roma 40.000 evra – Semendria\n11. jun 2011. DRUŠTVO – Smederevske vlasti i predstavnici romskih organizacija, predškolskih i školskih ustanova iz te opštine danas su potpisali ugovor vredan 40.000 evra, čijom realizacijom bi trebalo da bude poboljšan materijalni i socijalni položaj te nacionalne zajednice.\nUgovor za projekat “Zajedno do uspeha” je potpisan u okviru projekta “Pružanje unapređenih usluga na lokalnom nivou (DILS)” Ministarstva prosvete i nauke.\n“Direktne aktivnosti planirane u okviru ovog projekta odnose se na materijalnu podršku porodicama, nabavku udžbenika učenicima od četvrtog do osmog razreda, užinu, celodnevni boravak”, rekla je koordinatorka za romska pitanja u smederevskoj opštini Đulijeta Suljić.\n“Takođe, tokom raspusta biće održane sportske i kreativne radionice”, navela je Suljićeva i dodala da je za ovaj projektni tim najvažnije uključivanje roditelja dece romske nacionalnosti u Savete roditelja.\n“Dok smo radili analizu stanja, došli smo do zaključka da ni u jednoj školi u Smederevu nema roditelja romske nacionalnosti u savetima roditelja”, istakla je ona i naglasila da ni u đačkim parlamentima nema učenika romske nacionalnosti.\n“Takođe, jedan od ciljeva je izrada, odnosno dorada akcionog plana za obrazovanje, koji smo već uradili, uz insistiranje na obavezni deo školovanja”, rekla je Suljićeva.\n“Mislim da inkluzija Roma nije ‘kamen spoticanja’ već jedna dobra navika u Smederevu za koju smo pohvaljeni i na nedavnom sastanku ambasadora EU u Smederevu (16. marta)”, kazao je on.\nUgovore su potpisali predstavnici osnovnih škola “Jovan Jovanović Zmaj”, “Dr Jovan Cvijić” i “Dimitrije Davidović”, sve tri iz Smedereva, “Branko Radičević” iz Lugavčina, predškolske ustanove “Naša radost” iz Smedereva i Saveza romskih nevladinih organizacija “Smederevski forum”.\n« Kućni pritvor za Goricu Petković\nSmederevo obezbedilo protivgradne rakete »


Zamenik generalnog sekretara: NATO ima pravo da ojača pozicije na istočnom krilu - 30.05.2022, Sputnik Srbija\nZamenik generalnog sekretara: NATO ima pravo da ojača pozicije na istočnom krilu\nZbog specijalne operacije Rusije u Ukrajini NATO nema ograničenja za jačanje pozicija na istočnom krilu, izjavio je zamenik generalnog sekretara NATO Mirča... 30.05.2022, Sputnik Srbija\n„Oni (Rusi) su doneli odluke, obavezali su se (U Osnivačkom aktu Rusija-NATO) o nenapadanju svojih suseda, što oni i čine, i održavanju redovnih konsultacija sa NATO-om, što ne čine… Stoga mislim da ovaj Osnivački akt u suštini ne funkcioniše zbog Rusije“, rekao je Joana za agenciju Frans pres.Osnivački akt o odnosima, saradnji i bezbednosti između Rusije i NATO je politički dokument koji fiksira obaveze strana u oblasti osnovnih sfera, normi i mehanizama odnosa među njima.Ranije je generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg izjavio da nova strategija NATO-a, o kojoj će alijansa razmatrati na samitu u Madridu u junu, neće smatrati Rusiju kao strateškog partnera.Ranije je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov izjavio da Zapad ne pokazuje spremnost da Rusiji pruži pravno obavezujuće, dugoročne bezbednosne garancije, konkretno, da odbija dalje širenje NATO-a, uključujući povlačenje „bukureštanske formule“ da Ukrajina i Gruzija postanu članovi Alijanse. On je ukazao na potrebu da se vojni kapaciteti, uključujući udarne, i infrastruktura NATO-a vrate na stanje iz 1997. godine kada je potpisan Osnivački akt Rusija-NATO.\nrusija, savet rusija-nato, nato\n08:23 30.05.2022 (Osveženo: 09:32 30.05.2022)\nZbog specijalne operacije Rusije u Ukrajini NATO nema ograničenja za jačanje pozicija na istočnom krilu, izjavio je zamenik generalnog sekretara NATO Mirča Joana.\n„Oni (Rusi) su doneli odluke, obavezali su se (U Osnivačkom aktu Rusija-NATO) o nenapadanju svojih suseda, što oni i čine, i održavanju redovnih konsultacija sa NATO-om, što ne čine… Stoga mislim da ovaj Osnivački akt u suštini ne funkcioniše zbog Rusije“, rekao je Joana za agenciju Frans pres.\n„Sada nemamo ograničenja da jača pozicije na istočnom krilu i garantujemo da će svaki kvadratni centimetar teritorije NATO-a biti zaštićen članom 5 (Povelje NATO-a) i našim saveznicima“, dodao je on.\nOsnivački akt o odnosima, saradnji i bezbednosti između Rusije i NATO je politički dokument koji fiksira obaveze strana u oblasti osnovnih sfera, normi i mehanizama odnosa među njima.\nRanije je generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg izjavio da nova strategija NATO-a, o kojoj će alijansa razmatrati na samitu u Madridu u junu, neće smatrati Rusiju kao strateškog partnera.\nRanije je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov izjavio da Zapad ne pokazuje spremnost da Rusiji pruži pravno obavezujuće, dugoročne bezbednosne garancije, konkretno, da odbija dalje širenje NATO-a, uključujući povlačenje „bukureštanske formule“ da Ukrajina i Gruzija postanu članovi Alijanse. On je ukazao na potrebu da se vojni kapaciteti, uključujući udarne, i infrastruktura NATO-a vrate na stanje iz 1997. godine kada je potpisan Osnivački akt Rusija-NATO.


Srbiju tuže za ono što traže – SveVesti.net\nSrbiju tuže za ono što traže\nList prenosi da su se u isto vreme kljucni ljudi “Adrie” sastali sa slovenčkim premijerom Marjanom Šarecom i drzavnim sekretarom Vojmirom Urlepom, a pored priče o planovima i viziji, kako tvrde mediji, trazili su i drzavnu pomoć.\nNemački vlasnici očekuju da im zemlja pomogne, a u suprotnom, prema navodima Siol.neta, predviđaju da će zatvoriti kompaniju, otpustiti stotine zaposlenih i odseći Sloveniju od ostatka sveta neposredno pre početka predsedavanja EU.\nKako ovaj portal tvrdi, tražili su od premijera pomoć da regulišu pitanja sa državnim kompanijama i bankama.\nKako navode Novosti, “Adria ervejz” privatizovan je 2016. godine i prvu godinu sa novim vlasnikom završio je u plusu od 3,2 miliona evra, ali je te godine prodao ime za 7,6 miliona evra. Nerednu , 2017. godinu završio je sa gubitkom od 5,4 miliona evra, a prošlu u minusu od oko pet miliona evra.\nMučeći se sa svojom likvidnosčhu Adria je “uprla prst” u Er Srbiju. Lane su od srpske Komisije za kontrolu državne pomoći trazili ocenu da li je pomoć koju naš avio prevoznik dobija od drzave, koja je njen većinski vlasnik, nezakonita, napominje list.\nPrevious Dinar usidren, kurs 117,77\nNext Tabaković: U 2018. ostvarena dobit od 30,66 milijardi dinara


Faktor | Budžet FBiH: Manje novca za plaće i političke stranke, stotine miliona za oporavak privrede\n20.04.2020. / 10:53\nManje novca za javni sektor, političke stranke, razvoj turizma ili kinematografiju, a više za borbu protiv pandemije koronavirusa i saniranje njenih ekonomskih posljedica. Ovako bi se najkraće moguće mogao rezimirati Prijedlog izmjena i dopuna Budžeta Federacije Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, kojeg je Vlada FBiH utvrdila prošle sedmice i uputila u parlamentarnu proceduru.\nPlanirani transfer za razvoj turizma u FBiH, "težak" 2,5 miliona KM, je u potpunosti izbrisan, dok je budžet Akcijskog plana Strategije okoliša reduciran sa 1,5 miliona KM na 500.000 KM. Transfer za finansiranje obrazovanja je umanjen sa 1,9 miliona KM na 650.000 KM, dok su sredstva predviđena za kinematografiju umanjena za 2.340.000 KM, odnosno sa četiri miliona KM na 1.660.000 KM. Transfer za sport od značaja za FBiH bit će manji za 200.000 KM i iznosit će 1.420.000 KM. Transfer za kulturu od značaja za FBiH bit će izdvojeno 1.480.000 KM, 50.000 KM manje u odnosu na prvobitno predviđeni iznos.\nTekući transferi kantonima i općinama, koji su planirani u iznosu od 21 milion KM, su u potpunosti "izbrisani" u predloženom rebalansu Budžeta za 2020. godinu. Isto se odnosi i na tekuće transfere općinama i gradovima koji su prvobitno trebali iznositi dva miliona KM.\nBit će umanjena sredstva zatekuće transfere pojedincima kojima raspolažu članovi rukovodstava oba doma Parlamenta FBiH. Jedna pozicija dopredsjedavajućeg još uvijek nije popunjena, te tih 15.000 KM neće biti utrošeno, dok će drugom taj iznos biti "prepolovljen" na 7.500 KM. Predsjedavajući Doma naroda Tomislav Martinović, umjesto sa 30.000 KM, raspolagati sa 17.250 KM. Predsjedavajući Zastupničkog doma Mirsad Zaimović će imati 9.000 KM manje u odnosu na prvobitno predviđenih 30.000 KM, dok će dopredsjedavajućim iznosi biti umanjeni za po 6.000 KM i iznosit će po 14.000 KM.\nZa rekonstrukciju i adaptaciju zgrade Vlade FBiH u Sarajevu i objekta poslovne zgrade "Staklena banka" u Mostaru je u ovoj godini predviđeno 12 miliona KM, ali će ta sredstva biti umanjena za čak 10,5 miliona KM.\nUblažavanje mjera: Entitetski premijer Radovan Višković najavio šta će se prvo otvoriti, a šta posljednje


"Kurtijev cilj je ujedinjenje sa Albanijom" - B92\nBeograd -- Na KiM je prisutan agresivan albanski nacionalizam koji želi da etnièki oèisti KiM i pripoji ga Albaniji, kaže Slobodan Zeèeviæ iz Instituta za evropske studije\nIzvor: RTS ponedeljak, 12.04.2021. | 08:25\nZeèeviæ je, gostujuæi u Jutarnjem programu RTS-a rekao da je krajnji cilj premijera privremenih institucija u Prištini Aljbina Kurtija - ujedinjenje sa Albanijom.\n"Aljbin Kurti je doveo novu garnituru politièara koji govore ono što Albanci govore decenijama - njima je cilj da se ujedine sa Albanijom, njima nije krajnji cilj nezavisno Kosovo. Nezavisno Kosovo im je samo jedna etapa ka ujedinjenju sa Albanijom", navodi Zeèeviæ.\nDodaje da je u južnoj srpskoj pokrajini prisutan agresivan albanski nacionalizam decenijama i da najnoviji napadi to potvrðuju.\n"Oni su praktièno oèistili dobar deo Kosova i Metohije i dalje nastavljaju sa tim. Pre nekoliko dana napali su dva mladiæa srpske nacionalnosti u severnom delu Kosovske Mitrovice. Zatim hoæe da vode postupke i protiv sveštenika SPC igumana manastira Visoki deèanI save Janjiæa zbog navodnih ratnih zloèna", istièe Zeèeviæ.\nOn dodaje i da je identitet i opstanak srpskog naroda vezan za Srpsku pravoslavnu crkvu i da su se iz tog razloga obrušili na sveštenike i svetinje.\n"Oni shvataju da je praktièno identitet srpskog naroda vezan za Srpsku pravoslavnu crkvu i uopšte opstanak srpskog naroda na nekom prostororu je vezan za SPC i onda su se obrušili na sveštenike i svetinje", ocenjuje Zeèeviæ.


„Problemi u Hitnoj pomoći su krenuli da se gomilaju od kako je ustanova 2004. godine prešla u nadležnost grada. Umesto da plaća potraživanja, grad je dozvolio da se gomilaju i da se na sudovima udesetostručuju“, rekao je Milosavljević.\n„Tražimo, takođe, da se hitno razreši dužnosti direktor Zavoda jer je podneo ostavku još marta, i da se za direktora izabere stručna i nestranačka ličnost“, rekao je Golubović.\n„Uprkos teškom finansijskom stanju i blokadi računa, Zavod funkcioniše i ne nalazi se pred kolapsom. Imamo razumevanje svih poverilaca“, kazao je Milutinović.\nUkrao dostavno vozilo Kliničkog centra pa izazavao udes


Izvor: Blic sport arhiva vesti 26.02.2016 - Naslovi.net\nBlic sport 26.02.2016\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović ističe da na mitingu u Beogradu, povodom otvaranja nove Atletske dvorane, želi da publici pokloni skok preko sedam metara. Foto: Tanjug/AP Ivana Španović - Moj trener i ja često razgovaramo o tome koliko… »\nHidinku Našli Naslednika: Konte potpisuje trogodišnji ugovor sa Čelsijem\nČelsi je blizu pronalaska rešenja za mesto menadžera. Kako prenosi "Skaj Sports", čini se da je Roman Abramovič prelomio i da je izbor pao na bivšeg stragega Juventusa i selektora Italije Antonija Kontea. Foto: Reuters Gus Hidink Konte je dobio… »\nBaklje I Pesma: Pogledajte dolazak "delija" u Milenijum /VIDEO/\nNešto pre 19 časova, u vršačku halu "Milenijum" stigla je veća grupa Zvezdinih navijača kako bi bodrili crveno-bele u utakmici 8. kola Top 16 faze Evrolige protiv Efesa. Pogledajte na Instagram-u Oni su ka hali došli u većoj koloni, koristeći… »\nBlic sport: Evroliga: Veliko obezbeđenje pred meč Zvezda - Efes, Vršac se boji u crveno-belo /FOTO/\n26.02.2016 Blic sport, kategorije


Platamon Apartmani 2022 | Club Paradiso\nPlatamon je mirno i šarmantno mesto smešteno između Leptokarije na severu i Nei Porija na jugu. Lep gradić pun zelenila koji se smestio uz dugu peščanu plažu. Ako je neko željan da doživi atmosferu dalmatinske obale, svakako treba da ode u Platamon. Šetalište pored obale, šljunkovita plaža sa čistom vodom, a u zaleđu drevni Olimp... A kada sunčevi zraci zađu za planinu, mesto se pretvara u veliki bazaar sa mnoštvo prodavnica, muzika dopier iz brojnih kafića a miris pržene ribe mami u mnogobrojne taverne.\nVile i apartmani su pažljivo birani, i predstavljaju verovatno najbolju ponudu koju Platamon ima da ponudi.


Petković: Violu fon Kramon niko nije ovlastio da se meša u dijalog Beograda i Prištine\nOktobar 23, 2020 17:57\n"Violu fon Kramon niko nije ovlastio da se meša u dijalog Beograda i Prištine i iznosi stavove o tome da li je potrebno da neko menja ustav ili ne", naveo je u svom saopštenju direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković reagujući na objavu fon Kramon, izvestioca Evropskog parlamenta za KIM, da ne podržava promenu Ustava tzv. Kosova..\nPetković je napomenuo da je "neverovatno da Evropski parlament toleriše da njen izvestilac za Kosovo i Metohiju otvoreno nastupa kao lobista najekstremnijih albanskih političkih predstavnika".\n"Ona bi kao izvestilac Evropskog parlamenta trebalo da tu instituciju izveštava o raznim političkim i društvenim devijacijama, o napadima na ljudska prava nealbanskog stanovništva, kriminalu, korupciji, glorifikovanju ratnih zločinaca i raznim drugim "neevropskim" pojavama na Kosovu i Metohiji, a ne da otežava sprovođenje sporazuma postignutih upravo uz posredovanje EU", istakao je Petković.\nPriština je dužna da, naveo je Petković, poštuje sporazume potpisane u Briselu, i da svoje pravne akte uskladi sa dogovorima o Zajednici srpskih opština, kako bi ona imala sve definisane nadležnosti.\n"Ako gospođa Fon Kramon misli da je nepoštovanje dogovora evropsko i demokratsko ponašanje, onda to mnogo govori o njoj, ali i instituciji kojoj pripada, a koja joj dozvoljava da honorarno lobira za albanske separatiste u Prištini", zaključio je direktor Kancelarije za KiM.\nKiMKancelarija za KiMPetar Petkovićfon Kramondijalog Beograda i Prištine


Vesti > Sastanak predstavnika reciklažne industrije u Vladi Republike Srbije\nU Vladi Republike Srbije 26. 12. 2012. održan je sastanak svih većih predstavnika reciklažne industrije o postojećim problemima u ovoj grani i predlogu rešavanja istih naredne godine. Pored direktora kompanije „Božić i sinovi“ Nikole Egića, sastanku su prisustvovali i direktorka kompanije „FARMAKOM M.B.“ Jasmina Milutinović, direktor „Jugo-Impex-a“ Vujadin Šćekić, direktor kompanije „Eko-metal“ Veselin Kankaraš, direktor „Eco-recycling-a“ Boško Palkovljević, asistent direktora „SET RECIKLAŽA“ Zorana Nikolić i Igor Divković ispred kompanije „Ekosekund“.\nNa sastanku je bilo reči o postojećim problemima nefunkcionisanja finansijskog sistema nastalih ukidanjem Fonda za zaštitu životne sredine, isplaćivanju sredstava koje država duguje operaterima u 2012. godini i predlaganje rešenja za funkcionisanje sistema u narednoj, 2013. godini.\nNa sastanku je postignut dogovor sa predstavnicima Ministarstva za energetiku, razvoj i zaštitu životne sredine da se operaterima, koji imaju ugovor sa Fondom za zaštitu životne sredine, a koji su neisplaćeni po tom ugovoru, isplate u što kraćem vremenskom periodu, najverovatnije prvih radnih dana u novoj godini. Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine će zajedno sa Vladom Republike Srbije na prvoj sednici nakon Nove godine da precizira proceduru potpisivanja ugovora sa operaterima, koji imaju uredno potpisane inspekcijske zapisnike tokom 2012. godine, da se isti potpišu do 15. januara, a do kraja januara da budu isplaćeni.\nPostavljen je i problem načina funkcionisanja u narednoj godini. Dogovor je da svi operateri daju svoja mišljenja i predloge, kako bi predstavnici Ministarstva mogli da te predloge stave na sajt, kako bi ih svi imali na uvid i mogli da daju svoja naknadna mišljenja i predloge (u formi javne rasprave). Takođe, dogovoren je sledeći sastanak sa ministarkom Prof. dr Zoranom Mihajlović i njenim timom i predstavnicima Ministarstva finansija i privrede za 3. januar 2013. godine.\n„S obzirom da smo u prethodne tri godine, na osnovu zakonske regulative projektovali svoj biznis i napravili višegodišnje planove, investirali u razvoj sakupljačke mreže i postrojenja i koristili kreditna sredstva, koja se isplaćuju u više godišnjih anuiteta i s obzirom da je Nova godina za par dana, da menjamo nešto suštinsko što se sistema tiče, nema se ni vremena, a i sve ovo prethodno navedeno bi uticalo na organizaciju, funkcionalnost i finansiranje svega toga. Smatramo da je najjednostavnije da se definišu procedure koje su urušene i koje nisu pokrivene zakonskim aktima nakon usvajanja Zakona o prestanka rada Fonda i da se nastavi rad po starom principu, a ako se želi suštinska promena da se to odradi u toku naredne godine za 2014. godinu“, izjavio je direktor BiS-a Nikola Egić.


by Marija Dedić\t28/11/2020\nKompanija Filips (Phillips) odlučila je da hotelima i drugim uslužnim sektorima koji poseduju njihove televizore, ponudi besplatan softverski apdejt kako bi produžila životni vek uređaja. Tako će stari uređaji imati pristup servisima dostupnim novijim modelima, pa kupci više neće morati da kupuju nove modele kako bi uživali u svim pogodnostima, saopštila je kompanija. Kako kažu, na ovaj korak su se odlučili iako su svesni da će to značiti manji broj prodatih uređaja, ali veruju da će odluka o unapređenju starijih modela pomoći ugostiteljskom sektoru da smanji elektronski otpad.\nU kompaniji kažu da se godišnje dva miliona TV uređaja u ispravnom stanju baci samo u Velikoj Britaniji.\n– Posvećeni smo kreiranju održivijeg puta za AV industriju, puta koji će doneti koristi svim našim mušterijama, smanjiti ugljenični otisak, od osmišljavanja novog koncepta pakovanja do produžetka životnog ciklusa proizvoda. Održivost je ključna za naše kupce – kaže Franck Racape, komercijalni potpredsednik za tržište Evrope, Bliskog istoka i Afrike.\nOdgovornost proizvođača za elektronski otpad\nInače, ovo je veliki napredak za kompaniju Fillips koja se 2008. godine našla na udaru međunarodne organizacije Grinpis (Greenpeace) zbog nespremnosti da preuzme odgovornost za elektronski otpad. Na skupu koji je Fillips organizovao u Moskvi da proslavi 110 godina prisustva na ruskom tržištu, aktivisti Grinpisa su delili liflete prolaznicima i pozvali kompaniju da preuzme odgovornost za svoj elektronski otpad.\nInsistirali su da kompanija preuzme i reciklira proizvode u svakoj zemlji gde se oni prodaju. Do tada je Fillips preuzimao elektronski otpad jedino u zemljama koje su ga na to zakonski obavezale, dok su drugi proizvođači prihvatali individualnu odgovornost proizvođača i uspostavili sisteme za dobrovoljno preuzimanje svojih proizvoda.\nKoliko je veliki ovaj problem bio, govori i istraživanje Grinpisa iz tog perioda o bačenom elektronskom otpadu u Gani, kada je na otpadu pronađeno mnogo Filipsovih proizvoda. Grinpis se zalagao da sve elektronske kompanije preuzimaju svoje proizvode u svim državama u kojima ih prodaju, da plate za reciklažu svojih proizvoda i da spreče da troškovi budu prebačeni na krajnje kupce.\nJer, tek kada plate, onda imaju interes da prestanu da upotrebljavaju otrovne materijale u dizajnu svojih proizvoda, da ih učine izdržljivijim i reciklabilnim, smatrali su aktivisti. I uspeli su u svojoj akciji jer je Filips početkom 2009. godine prihvatio da preuzme odgovornost za recikliranje svojih proizvoda.\nDanas, u ovoj kompaniji kažu da je trenutna stopa reciklaže otpada 81 odsto, većinu energije dobijaju iz obnovljivih izvora, a dve trećine prihoda od prodaje dolazi od zelenih proizvoda.\nTags: cirkularna ekonomija,elektronski otpad,filips,greenpeace,Grinpis,individualna odgovornost proizvođača,phillips,ugljenični otisak,zeleni proizvodi,životni vek proizvoda


MIŠLJENJE Predsjedavajući Predsjedništva BiH\nIstakao da BiH ni na jednoj strani nema potencijala za sukob, već da treba da se okrene političkom dogovoru i razgovoru\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da predsjednik Srbije Aleksandar Vučić vodi stabilnu regionalnu mirovnu politiku, te da bi to konačno trebalo da shvate svi u BiH.\n- Od Vučića ste mogli samo da čujete da poštuje teritorijalni integritet BiH, da je za dobru saradnju, ali isto tako da poštuje činjenicu da u BiH postoje dva entiteta i tri naroda i sve što se dogovore dva entiteta i tri naroda on stoji iza toga. Nije rekao da treba ovakva ili onakva mjera - izjavio je Dodik.\nOn je istakao da Vučić ima niz dobrih regionalnih mjera koje treba prihvatiti i u tom pogledu realizirati.\n- I vaši ljudi Bošnjaci često putuju u Tursku, pa se tamo sastaju sa predstavnicima tih državnih organa isključivo po nekoj etničkoj, da ne kažem vjerskoj osnovi. Zašto bi sad odjednom bio problem zato što smo mi iz regiona bili u Beogradu - upitao je Dodik.\nDodik smatra da BiH ni na jednoj strani nema potencijala za sukob, već da treba da se okrene političkom dogovoru i razgovoru, dodajući da RS nije protiv toga da bude u BiH, ali da je protiv miješanja stranaca i protiv rješenja koja su nametnuli visoki predstavnici i na taj način rušili Dejtonski sporazum.\n- Protiv toga jesmo, ali protiv ustavne BiH, onako kako je napisana u Ustavu, nismo. Mi se zalažemo za takvu BiH i meni je to savršeno jasno - poručio je Dodik.\nKomentirajući postignuti sporazum između Grčke i Republike Sjeverne Makedonije, Dodik je rekao da je riječ o dvije zemlje u kojima žive dominantni narodi, te da je ta situacija neuporediva sa specifičnom situacijom u BiH.\nMilorad Dodik Aleksandar Vučić BiH Srbija\nDodik u BiH želi izgraditi ustavnu poziciju koja će omogućiti RS-u samoopredjeljenje


Izvor: Mondo, 28.Avg.2019, 09:23\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović ocenio je danas da je maketi tenka, koju su Zvezdini navijači postavili ispred Marakane, dato previše pažnje.\nOn je ponovio da je u Tužilaštvu konstatovano da u tom slučaju nema elemenata krivičnog dela.\n"Radi se o maketi, što je potvrdilo i Ministarstvo odbrane, nekadašnjem vozilu koje je onesposobljeno, >> Pročitaj celu vest na sajtu Mondo << koje nema motor i koje ne može da ugrozi bilo čiju bezbednost", rekao je Stefanović za TV Hepi.\n"Žao mi je što su tada ćutali, žao mi je što su tada bili vrlo objektivni", kazao je Stefanović.\n"Očigledno da je ovo trebalo da posluži kao politička igra za neku vrstu napada pre svega na predsednika Aleksandra Vučića, jer sada je on kriv i za ovo, jer je kriv za sve što se desi. To je očigledno politikanstvo jednog dela opozicije koji nažalost nema šta drugo da pokaže", rekao je Stefanović.\nBlic: Stefanović: Maketi tenka dato previše pažnje, to je napad na Vučića\nRadio 021: Stefanović: Maketa tenka iskorišćena za novi napad na Vučića\nNezavisne Novine: Stefanović o Zvezdinom tenku: Nikog nije mogao da ugrozi\nRadio Televizija Vojvodine: Stefanović o "tenku": Nikog nije mogao da ugrozi


Američki mediji: Rusija gomila vojsku na granici sa Ukrajinom - 31.10.2021, Sputnik Srbija\nZvanična lica u SAD i Evropi izražavaju zabrinutost zbog, navodnog, gomilanja ruskih snaga na granici sa Ukrajinom, piše „Vašington post“, pozivajući se na... 31.10.2021, Sputnik Srbija\nU članku piše da su se, u poslednje vreme, na društvenim mrežama pojavili snimci na kojima se vide „ruski vojni vozovi i konvoji koji prevoze veliku količinu vojne tehnike, uključujući tenkove i rakete, na jug i zapad Rusije“.Prema ocenama izvora, „ruska zvanična lica, počevši od predsednika Vladimira Putina, pojačali su poslednjih meseci retoriku, napadajući veze Kijeva i Zapada“.List naglašava da Zapad primećuje da „konflikt između ukrajinskih snaga i separatista koje podržava Rusija u istočnom regionu Donbasa prelazi u novu fazu“.„Vašington post“ smatra da je ova situacija rezultat zaoštravanja odnosa Moskve i NATO-a nakon što je Rusija zatvorila svoju misiju pri Alijansi.\n© Foto : Ministarstvo odbrane SrbijeHelikopter Mi-35 na rusko-srpskim vojnim vežbama\nZvanična lica u SAD i Evropi izražavaju zabrinutost zbog, navodnog, gomilanja ruskih snaga na granici sa Ukrajinom, piše „Vašington post“, pozivajući se na neimenovane izvore.\n„Kretanje ruske vojske u ovom području se poklapa sa sve oštrijom politikom Kremlja prema Ukrajini“, navodi list.\nU članku piše da su se, u poslednje vreme, na društvenim mrežama pojavili snimci na kojima se vide „ruski vojni vozovi i konvoji koji prevoze veliku količinu vojne tehnike, uključujući tenkove i rakete, na jug i zapad Rusije“.\nPrema ocenama izvora, „ruska zvanična lica, počevši od predsednika Vladimira Putina, pojačali su poslednjih meseci retoriku, napadajući veze Kijeva i Zapada“.\nList naglašava da Zapad primećuje da „konflikt između ukrajinskih snaga i separatista koje podržava Rusija u istočnom regionu Donbasa prelazi u novu fazu“.\n„Vašington post“ smatra da je ova situacija rezultat zaoštravanja odnosa Moskve i NATO-a nakon što je Rusija zatvorila svoju misiju pri Alijansi.


Služenje vojske nije više obaveza nego čast\nJunski odziv regruta bio je među najvećima u poslednjih nekoliko godina - navodi ministar\nPANČEVO - Ministar odbrane Dragan Šutanovac čestitao je juče mladim vojnicima na položenoj vojničkoj zakletvi u Pančevu, izražavajući uverenje da će najmlađa junska klasa služiti na čast i ugled Vojske Srbije, prenele su agencije.\n- Učinili ste veliku stvar za sebe i državu - poručio je Šutanovac vojnicima na polaganju zakletve u pančevačkoj kasarni "Narodni heroj Stevica Jovanović".\nNEĆE BITI KADROVSKIH POMERANJA U GENERALŠTABU\nNa rukovodećim mestima u Generalštabu Vojske Srbije neće biti kadrovskih pomeranja, izjavio je Šutanovac. Podsetivši da je u sistemu odbrane jedino upražnjeno mesto načelnika Vojnoobaveštajne agencije, on je rekao da je u Generalštabu i komandama "po dubini zatekao profesionalan i moderan oficirski kadar".\n- Imamo profesionalne oficire i moderan kadar sa kojim mi je zadovoljstvo da radim - rekao je ministar novinarima u pančevačkoj kasarni.\nOsvrnuvši se na zatečeno kadrovsko stanje u Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije, Šutanovac je potvrdio da je "smenio jednog generala koji je svom kolegi dodelio rešenje o dobijanju stana".\nMinistar odbrane nije želeo da kaže o kome se radi "jer su to stvari koje su ostale za nama", naglasivši da se taj slučaj dogodio pre njegovog imenovanja.\nPodsetivši da "služenje vojske više nije obaveza već čast", ministar odbrane je izrazio zadovoljstvo što je odziv regruta u ovogodišnjoj junskoj klasi bio među najvećima poslednjih godina. On je izrazio uverenje da će junska klasa nastaviti slavne tradicije srpske vojske, ali istovremeno i doprineti težnjama ka osavremenjivanju i modernizaciji naših oružanih snaga u skladu sa svetskim standardima. Šutanovac je kazao da su težnje da do 2010. godine Vojska Srbije bude profesionalna.\nMinistar odbrana je čestitao i roditeljima, rodbini i devojkama što su njihovi najmiliji položili vojničku zakletvu, dok je u obraćanju oficirima i podoficirama najavio niz aktivnosti na podizanju životnog standarda.\nŠutanovac je novinarima u pančevačkoj kasarni rekao da su budžetska sredstva za potrebe sistema odbrane ove godine realno manja zbog isplate vojnih penzija i plata.\nIz budžeta se isplaćuju plate za više od 30.000 vojnika, ali i oko 55.000 penzionisanih pripadnika vojske, rekao je on i precizirao da u sistemu odbrane plate prima i 12 aktivnih generala i da se iz tog izvora isplaćuje oko 750 generalskih penzija.\nOn je podsetio da je za Ministarstvo odbrane iz budžeta namenjeno nominalno 2,4 odsto bruto društvenog proizvoda (BDP), ali da "zbog izdataka za penzije i plate to praktično znači da dobijamo 1,6 odsto BDP". Zato je najavio da će učiniti sve da u idućoj godini realno budžetska izdvajanja budu dva odsto BDP, što je neophodno kako bi se završile predviđene organizacijske promene i dostigli standardi kojima težimo.\nIz budžeta za ovu godinu Ministarstvo odbrane dobiće 63,6 milijardi dinara.\nUz načelnika Vojne akademije general majora Vidosava Kovačevića, svečanosti su prisustvovali i zamenik načelnika Generalštaba VS general potpukovnik Miloje Miletić sa saradnicima, kao i predstavnici pančevačke opštine.


SAOPŠTENJE SA SEDNICE VLADE AP VOJVODINE ODRŽANE 28.11.2013. GODINE\nVlada Vojvodine, na sednici kojom je predsedavao potpredsednik Vlade prof. dr Dragoslav Petrović, razrešila je dužnosti dosadašnjeg direktora Specijalne bolnice za rehabilitaciju "Rusanda" u Melencima dr Milivoja Popova, a na mesto vršioca dužnosti direktora imenovala je prof. dr Nadu Naumović, doktora medicine, specijalistu fizikalne medicine i rehabilitacije.\nVlada Vojvodine prihvatila je i informaciju o saradnji između AP Vojvodine i Tuzlanskog kantona (Federacija Bosne i Hercegovine) sa predlogom teksta sporazuma o saradnji dvaju regiona. Tim dokumentom definisano je intenziviranje saradnje na polju privrede, nauke i tehnologije, stranih ulaganja, sporta, zdravstva, turizma, kulture, te u drugim oblastima koje su od obostranog interesa.\nČlanovi Vlade Vojvodine usvojili su informaciju o aktivnostima na pripremi uvođenja bilingvalne nastave na srpskom i francuskom jeziku u predškolske ustanove i osnovne škole u Vojvodini. Bilingvalna nastava na srpskom i francuskom jeziku trenutno se odbija samo u Gimnaziji "Jovan Jovanović Zmaj" u Novom Sadu, a plan je da se taj program proširi i na predškolske ustanove i osnovne škole - u prvoj fazi u Novom Sadu, a kasnije i na teritoriji cele Vojvodine. Za realizaciju tog projekta zadužen je Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, upravu i nacionalne zajednice u saradnji s Francuskim institutom u Srbiji.\nVlada Vojvodine usvojila je i informaciju o stanju u oblasti upravljanja čvrstim komunalnim otpadom u Vojvodini, sa pregledom aktivnosti Pokrajinskog sekretarijata za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine u toj oblasti. Kako je navedeno je navedeno problemi upravljanja otpadom nisu jednako i ravnomerno izraženi u svim lokalnim samoupravama i aktivnosti na uvođenju integralnog sistema se ne odvijaju istim intenzitetom, već prvenstveno zavise od mogućnosti pojedinih lokalnih samouprava. Ovakav nekoherentni sistem ne može adekvatno da funkcioniše, a promene ovakvog stanja u pravcu primene savremenih sanitarnih i bezbednih načina postupanja sa otpadom, ne mogu se očekivati bez značajnih materijalnih sredstava. Jedino ekonomski opravdano rešenje je formiranje regionalnih centara za upravljanje otpadom u okviru kojih će se otpad sakupljen iz više opština tretirati na postrojenjima za separaciju reciklabilnog otpada i ostatak odlagati na regionalnim deponijama.\nU cilju prevazilaženja problema prouzrokovanih neadekvatnim postupanjem sa otpadom i uspostavljanja dobre prakse u ovoj oblasti, aktivnosti Sekretarijata su usmerene i na uspostavljanje konstruktivne i uspešne saradnje sa svim lokalnim samoupravama u AP Vojvodini sa ciljem definisanja regiona i regionalnih centara za upravljanje otpadom.\nInače, količine komunalnog otpada na godišnjem nivou su proračunate na osnovu merenja otpada u referentnim lokalnim samoupravama. Na osnovu rezultata tih merenja navodi se da gradsko stanovništvo generiše prosečno 1 kg komunalnog otpada po stanovniku na dan, dok seosko stanovništvo prosečeno generiše 0,7 kg otpada po stanovniku na dan.\nNa d sednici utvrđen je i predlog sporazuma o saradnji između Univerziteta u Novom Sadu, Skupštine i Vlade Vojvodine na realizaciji univerzitetskog programa radne prakse u Skupštini, Pokrajinskoj vladi, organima pokrajinske uprave, upravi, službama i fondovima čiji je osnivač AP Vojvodina. Program se realizuje jedanaestu godinu za redom i omogućava mladim ljudima da se neposredno upoznaju sa radom pokrajinske administracije i steknu uvid u procese demokratskog odlučivanja i funkcionisanja. Pravo da konkurišu za učešće u tom programu imaju studenti završnih godina fakulteta i studenti koji su završili studije u periodu od 1. januara 2012. godine do dana zaključenja konkursa za učešće u programu.\nIzvor: Vebsajt Vlade Autonomne Pokrajine Vojvodine, 28.11.2013.


SVE SE ZNA: Ovo su ljudi i firma preko koje Vučić i Mali peru novac - Naša Borba\nSVE SE ZNA: Ovo su ljudi i firma preko koje Vučić i Mali peru novac\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je juče, u petak 19 februar da je Narodna stranka „objavila rat korupciji, čiji je najveći generator i gigant“ kompanija “Milenijum tim” koja služi za prelivanje novca iz budžeta u privatne džepove i koja je povezana sa porodicama predsednika Srbije Aleksandra Vučića i ministra finansija Siniše Malog.\nBeograd, 23. aprila 2015. – Premijer Aleksandar Vucic (L) i gradonacelnik Beograda Sinisa Mali na otvaranju Samita gradonacelnika. U beogradskom Centru Sava je, pozdravnim govorom gradonacelnika Beograda Sinise Malog, poceo Samit gradonacelnika gradova centralne i jugoistocne Evrope, koji se u prestonici Srbije odrzava u organizaciji Grada Beograda, a u saradnji sa Nacionalnom alijansom za lokalni ekonomski razvoj (NALED). FOTO TANJUG/ NEMANJA JOVANOVIC/ bk\n„Na izborima ćemo učestvovati isključivo ako budu fer i pošteni. Ako to ne bude slučaj, bojkotovaćemo ponovo Vučićeve lažne izbore“, rekao je Jeremić.\n„Nećemo im to dozvoliti, bez obzira da li je reč o Vranjskoj banji koju kupuju ili o vinogradima kod Leskovca. Kada Narodna stranka preuzme odgovornost, moraće da dokažu svaku ciglu, a ako ne budu mogli da dokažu, imovina će im biti oduzeta i prodata, a novac vraćen u državni budžet“, rekao je Aleksić u vezi Vučićevog kriminala.\nPrethodni tekstVUČIĆ: Rešili smo Jovanjicu\nSledeći tekstPATOLOG OTKRIVA: Ovo je je tačan broj žrtava u Jasenovcu, Srbe su žive kuvali


Svetski Dan sećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda biće obeležen u nedelju na gradskom trgu u Gornjem Milanovcu\nSvetski Dan sećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda biće obeležen, pored gradova i opština širom sveta i Srbije i u Gornjem Milanovcu u nedelju 16. novembra od 11 sati na gradskom trgu, na kome će aktivisti gornjomilanovačkog Crvenog krsta izvesti vežbu ukazivanja prve pomoći u saobraćajnim nezgodama. Istovremeno će se deliti promotivni materijal - flajeri sa statističkim i edukativnim sadržajima, a građani će biti u prilici da potpišu deklaraciju o bezebednosti saobraćaja na obezbeđenim punkotovima.\nSvakodnevno širom sveta, više od 3.000 ljudi gine, odnosno umire od posledica saobraćajnih nezgoda. Svake godine oko 1,2 miliona ljudi izgubi život u saobraćajnim nezgodama i oko 50 miliona biva povređeno. Žrtve do kojih dovode saobraćajne nezgode su velika trauma za pojedince, porodice, okruženje, a samim tim i društvo u celini.\nShvatajući veličinu problema, Ujedinjene nacije su 2005. godine usvojile rezoluciju kojom pozivaju na obeležavanje treće nedelje u novembru kao Svetskog dana sećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda (World Day Of Remembrance For Road Traffic Victims). Ovaj memorijalni dan obeležava se u velikom broju zemalja sveta kao sećanje na sve nastradale.\nU Republici Srbiji, Svetski dan obeležen je prvi put 2007. godine. Ove godine, Svetski dan sećanja obeležava se 16. novembra. Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i Agencija za bezbednost saobraćaja Republike Srbije stali su iza inicijative za obeležavanje Svetskog dana sećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda. Inicijativi su se priključile sve institucije, organizacije i pojedinci koji se bave bezbednošću saobraćaja i mnogi drugi.\nPrema poslednjim statističkim podacima u Srbiji je u saobraćajnim nesrećama tokom 2013. godine poginulo 650 ljudi, 3.415 osoba je teško povređeno, a 15.029 lakše povređeno. Na osnovu podataka kojima raspolaže Agencije za bezbednost saobraćaja, u 2014. godini, do početka septembra evidentirano je 288 saobraćajnih nezgoda sa poginulim licima, što je za 21,7% manje nego u istom periodu prošle godine (368). U 2014. godini evidentirano je 837 saobraćajnih nezgoda sa učešćem dece, u kojima je poginulo 8, a povređeno 962 deteta. U svojstvu putnika poginula su 4 deteta, u svojstvu pešaka 3, dok je jedno dete poginulo u svojstvu vozača bicikla. Najveći broj povređene dece je u svojstvu putnika, 472, dok je 355 dece povređeno u svojstvu pešaka, a 114 u svojstvu vozača bicikla. Iako je u 2014. godini broj saobraćajnih nezgoda i onih koji su u njima izgubili živote smanjen, neophodno je kontinuirano činiti sve da bezbednost svih učesnika u saobraćaju bude veća, i da žrtava bude znatno manje.\nPromotivni materijal Agencije za bezbednost saobraćaja će biti dostavljen i osnovnim i srednjim školama na gornjomilanovačkoj teritoriji. Prema preporuci Opštinske uprave goronjmilanovačkim obrazovnim ustanovanovama u toku naredne nedelje biće realizovan i čas posvećen bezbednosti saobraćaja u skladu sa dostavljenim materijalom.


CVIJANOVIĆ: U SRPSKOJ DANAS BOLJA EKONOMSKA I FINANSIJSKA SITUACIJA | SRNA\nBANjALUKA, 19. SEPTEMBRA /SRNA/ - Predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović ocijenila je da je danas u Republici Srpskoj bolja ekonomska i finansijska situacija i da se ne može porediti sa periodom od prije osam godina kada se Srpska još teško borila sa krizom i posljedicama koje je donijela globalna kriza.\n"Republika Srpska danas izgleda izgrađenije, uređenije sa stabilnijim budžetom i prihodima sa mogućnostima da povećavate plate, penzije i socijalna davanja i da se uvode neka nova socijalna prava i to se već radi nekoliko godina", izjavila je Cvijanovićeva večeras za TV "K3".\n"U Republici Srpskoj danas smo u mogućnosti da svi relaksiranije živimo zato što izvršavamo svoje obaveze kao institucije prema svojim građanima na jednostavniji način", istakla je Cvijanovićeva.\n"Mnogo je još stvari koje moramo uraditi u Republici Srpskoj, mnogo je intervencija u kombinaciji sa nekim sistemskim mjerama koje institucije Republike Srpske moraju raditi", dodala je Cvijanovićeva.\nPredsjednik Republike Srpske je rekla da je apsolutno zadovoljna funkcionisanjem institucija Srpske, ističući da je važno da su institucije očuvane, stabilne, funkcionalne zato što samo takve mogu izvršavati svoje obaveze prema građanima.\n"Zadovoljna sam činjenicom da smo imali izbore, odmah nakon toga uspostavili smo novu Vladu Republike Srpske. Parlament Srpske radi sa širom većinom nego što je bilo u vrijeme kada sam ja vodila prethodnu Vladu", istakla je Cvijanovićeva.\n"To je proces, morate da se modernizujete i uvodite neke nove tehnologije, da budete više na usluzi građaninu i privredi, da razumijete da postoje potrebe na tržištu radne snage koje su drugačije od onog što mi obrazujemo danas i moramo se tome prilagođavati", naglasila je predsjednik Republike Srpske.\n"Sve su to veliki zahvati koji se dešavaju širom Republike Srpske. Republika danas izgleda drugačije, modernije, savremenije. Ima bolju putnu komunikaciju, ljepše škole, bolje studentske domove, zdravstvene ustanove kakve ranije nije imala", istakla je Cvijanovićeva.\n"Nabavili smo opremu u našim bolnicama za koju mnogi stručnjaci koji dođu ovdje iz Srbije kažu da je ona prvorazredna, definitivno najbolja ili u rangu sa zemljama u regionu", istakla je Cvijanovićeva.\n"Mi se danas ne možemo postidjeti kao Republika Srpska na način kako smo uređeni i što možemo da ponudimo nekome ko želi ovdje da dođe. Nemamo više problem da budemo povezani avio-saobraćajem sa svijetom. Imali smo nekoliko pokušaja da uspostavimo Banjaluku kao mjesto regionalno ili evropsko, kada je riječ o avio-saobraćaju. Danas je situacija sasvim drugačija, imamo nekoliko letova sedmično za neke važne evropske gradove po niskim cijenama", ukazala je Cvijanovićeva.\n"Bilo je mnogo teško i razmišljati o nekim strateškim projektima, infrastrukturnim ili nekim drugim s obzirom na to da ste prvo morali da vodite računa da izmirite svoje obaveze prema budžetskim korisnicima, da smanjite neka kašnjenja koja su postojala", dodala je Cvijanovićeva.\n"Ipak, i u tom teškom vremenu, ja sam jako ponosna na to što smo uspjeli da realizujemo određene projekte, radili smo na infrastrukturi, putnoj komunikaciji i auto-putevima. Sve su to projekti koji su se dešavali, rekonstrukcije škola, izgradnja novih i rekonstrukcija starih studentskih domova", navela je Cvijanovićeva.\n"Uvijek se može popravljati situacija. Ako posmatrate BiH, onda nas upućuje na to da živimo u ambijentu koji je pun nereda, nesređenih računa, pun intervencionizma stranaca, izmišljenih tema, nesređenih političkih i ekonomskih i finansijskih odnosa, a sve to otežava da bi mogla da se pozicionira kao neka normalna država", zaključila je Cvijanovićeva.\n"Pokrenula sam taj program i znam da će ga Vlada u najvećoj mjeri realizovati. Osjetila sam potrebu da angažujemo intelektualce kao podršku institucijama u koncipiranju određenih mjera, sa stručnošću koju oni imaju", rekla je Cvijanovićeva.\n"Potrebna je podrška instituta, univerziteta, ali i nevladinog sektora, kao i pojedinaca i ljudi koji su stručnjaci u svojoj oblasti da nam pomognu da ono što rade institucije bude bolje koncipirano i realizovano", rekla je Cvijanovićeva.


Crno-beli u novim Under Armour dresovima - ESQUIRE.RS\nPromo 18. septembar 2019.\nNa košarkaškim terenima KK Partizan zvanično je predstavljen novi dres košarkaškog kluba Partizan za sezonu 2019/2020, u prisustvu brojnih zvanica i predstavnika medija. Treću godinu za redom košarkaši Partizana nosiće dresove sa popularnim logom Under Armour brenda, a na kojima će dominirati boje kluba iz Humske. Svi posetioci sa nestrpljenjem su očekivali da među prvima vide novi dizajn dresova, ali i upoznaju neke od proslavljenih košarkaša Partizana poput Novice Veličkovića, Ognjena Jaramaza i Markusa Pejdža, koji su prisustvovali događaju.\nTom prilikom svim prisutnima su se obratili poznati muzičar Dragoljub Đuričić, glumac Zoran Cvijanović i pevačica Ana Stanić, koji su istakli da su neizmerno ponosni na dosadašnje rezultate KK Partizan i da veruju da će i u narednom periodu košarkaši Partizana nastaviti da iznenađuju svoje verne navijače, koji su uvek tu da ih bodre svim srcem.\nDogađaj je upotpunila i mini izložba slika na kojima su se našle najveće legende crno-belih, koja je ujedno i svojevrsna retrospektiva dresova Partizana kroz istoriju. Nakon svečane promocije novih dresova, naši poznati košarkaši odigrali su igru bacanja trojki, posle čega je usledio koktel i neformalno druženje.


Uniqa solidno poslovala u prvoj polovini godine\n31 Aug 2019 Komentara (0)Uniqa / Uniqa Grupa / Uniqa osiguranje /\nUkupna bruto obračunata premija Uniqa Grupe (uključujući deo štednje životnog osiguranja povezan sa investicionim jedinicama) porasla je za 0,6%, u odnosu na isto razdoblje prošle godine, na 2.814,9 miliona evra u prvoj polovini 2019. godine. Segment sa najvećom težinom u ukupnoj količini bruto obračunatih premija bio je segment imovinskih i osiguranja od nezgode(55%), a slede osiguranje života(25%) i zdravstveno osiguranje(20%).\nU srednjoj Evropi (Poljska, Slovačka, Češka, Mađarska), premije su doživele minimalan pad od 0,2%, na 484,5 miliona evra u prvih 6 meseci 2019. godine. U Istočnoj Evrope (Rumunija i Ukrajina) zabeleženo je povećanje od 11,8%, na 98,8 miliona evra. U jugoistočnoj Evropi (Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, tzv. Kosovo, Crna Gora, Severna Makedonija, Srbija) povećanje je bilo 8,1%, na 165,5 miliona evra. Samo je u Rusiji obim obračunate premije smanjen za 16,6%, na 42,6 miliona evra.\nPrihodi od ulaganja porasli su za 4,2%, na 301,0 milion evra u prvoj polovini 2019. godine (1. polugodište 2018. godine: 288,7 miliona evra). Ostvaren je i dobitak od prodaje nekretnina u iznosu od oko 45 miliona evra u ovom razdoblju.\nKoeficijent ukupnih troškova povećan je na 27,0% (1. polugodište 2018. godine: 25,3%), odnosno veći je za 1,7% u odnosu na prošlu godinu. Kombinovani koeficijent nakon reosiguranja porastao je na 97,3% (veći je za 0,2% u odnosu na prethodnu godinu).\nKonsolidovana neto dobit u ovom razdoblju smanjena je za 5,9%, na 105,6 miliona evra (1.polugodište 2018. godine: 112,3 miliona evra).


Otkrivena botovska mreža lažnih ekologa iz Saveza 90/Zelenih Srbije - Čivijaš Radio Šabac\nOtkrivena botovska mreža lažnih ekologa iz Saveza 90/Zelenih Srbije\nDan nakon što je pokret „Ne davimo Beograd“ upozorio na to da je „Savez90/Zelenih Srbije“ lažna zelena organizacija, napravljena sa ciljem zbunjivanja birača i skretanja glasova koalicije „Moramo“, naše društvene mreže preplavili su botovski komentari.\nProfili sa kojih su objavljivani napadi su imali srpska imena, ali su kao profilne slike koristili fotografije profesionalnih modela. Tako se lica komentatora mogu naći na sajtovima poput shopomania, istockphoto, pinterest, a neke su čak i domaći mediji bliski vlasti, kao što je „Na dlanu“, koristili za ilustracije pojedinih članaka, piše Direktno.rs.\nSrpska napredna stranka usavršila je korišćenje botova, lažnih profila na društvenim mrežama, koji po komandi napadaju ili veličaju zadatu temu. Pokret Ne davimo Beograd je već godinama na meti ovakvih napada, a ovaj novi pokušaj skretanja pažnje sa lažnom organizacijom zelenih je samo potvrda da se vlast plaši velikog potencijala koji ima zeleno-leva koalicija „Moramo“.\nPored pokretanja velikog broja botovskih profila, u organizaciju „Savez90/Zelenih Srbije” upumpava se ogroman novac za iznajmljivanje i brendiranje prostorija u velikom broju gradova, a plaćaju i veoma skupe reklame i plasiranje poruka kod influensera na društvenim mrežama, na šta je upozorila i Evropska zelena partija.\n„Svesni smo postojanja lažnih zelenih aktera u Srbiji koji koriste vizuelni identitet evropskih Zelenih i drugih evropskih zelenih partija, ali smo uvereni da će građani sami prepoznati legitimne zelene aktere, čije akcije govore više od populizma oportunistista“, poručeno je iz Evropske partije zelenih.\nBonus video: Tomas Vajc i Dobrica Veselinović o Rio Tintu


IMA ULICU U BEOGRADU, A MNOGI NE ZNAJU KO JE ON: Ko je ubio švedskog premijera ostaje i dalje misterija (VIDEO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 08.Jun.2020, 19:49\nMartin Palme, Ulofov sin i jedan od poslednjih ljudi koji ga je video živog, rekao je ranije ove godine da policija "ima dokaze koje još uvek ne želi da obelodani".\nU petak uveče pre više od 30 godina, premijer Švedske izašao je u bioskop. Kontroverzan i otvoren kod kuće i u inostranstvu, Ulof Palme bio je tada u drugom mandatu kao lider zemlje. Međutim, i dalje je insistirao da živi normalnim životom koliko je to moguće, i često je bio bez policijske zaštite, kao >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << i te kobne noći. Vraćajući se kući sa svojom suprugom Lizbet, premijer je upucan u leđa. Bio je mrtav pre nego što je pao na zemlju. Bilo je to 28. februar 1986. godine.\nUbica nikada nije pronađen, iako se atentat dogodio u jednoj od najprometnijih ulica u Švedskoj, a više od 10-ak svedoka reklo je da je videlo visokog muškarca kako puca pre nego što je pobegao sa lica mesta, prenosi BBC.\nSada, 34 godine kasnije, švedsko tužilaštvo saopštilo je da će predstaviti zaključke kriminalistične istrage na konferenciji za novinare u sredu ujutru.\n- Optimističan sam što ću predstaviti šta se dogodilo i ko je odgovoran za ubistvo - rekao je švedski tužilac Krister Peterson za nacionalnu televiziju u februaru.\nNije poznato da li će iko biti optužen ili će biti identifikovan novi optuženi. Međutim, postoji nada da je policija najzad blizu rešenja slučaja ubistva koje je decenijama mučilo zemlju i izazvalo brojne teorije zavere.\nOn misli da to verovatno ima veze sa oružjem kojim je počinjeno ubistvo, a koje još uvek nije pronađeno.\nUlof Palme rođen je 1927. godine u porodici sa aristokratskim vezama, a Socijaldemokratskoj stranci pridružio se 1949. godine, nakon čega je postao lider stranke i Švedske 1969.\nTokom svog premijerskog mandata Palme je povećao snagu sindikata, uveliko proširio zdravstvenu zaštitu i socijalnu državu, uklonio sva formalna politička ovlašćenja iz monarhije i mnogo uložio u obrazovanje.\nJedna od vitalnih reformi jeste stvaranje jaslica i predškolskih ustanova koje će ženama omogućiti da prvi put postanu radna snaga i poboljšaju rodnu ravnopravnost u Švedskoj.\nTakođe je bio snažan glas u međunarodnim poslovima, kritikujući i SAD i Sovjetski Savez. Palme se strastveno usprotivio invaziji SSSR-a na Čehoslovačku 1968., a 1972. uporedio je američko bombardovanje Severnog Vijetnama sa nacističkim koncentracionim logorima tokom Drugog svetskog rata - što je navelo kratko zamrzavanje odnosa između Vašingtona i Stokholma.\nPalme je u martu 1975. posetio Beograd, gde je duže od dva sata razgovarao sa Titom. Jugoslovenski predsednik nije krio utisak koji je Palme ostavio na njega, pa je zdravicu započeo sledećim rečima: "Ne obraćam Vam se sa – gospodine, već sa - dragi druže i prijatelju".\nGovoreći o Jugoslaviji, Palme se posebno osvrnuo na uspehe u radničkom samoupravljanju. U razgovorima je najavio da odmah po povratku u Stokholm ide na sastanak jedne grupe u okviru Socijaldemorkatske partije, čiji je predsednik, a koja treba da pripremi dokument o uvođenju nekih samoupravnih formi. Jedini Titov odgovor kojim Palme nije bio zadovoljan ticalo se otpuštanja profesora sa Beogradskog univerziteta.\n- Idu na Zapad - rekao je Tito - da u dobro plaćenim predavanjima klevetaju naš sistem.\n- Oni koje sam ja slušao nisu to činili - mirno mu je odgovorio Palme.\nU Beogradu jedna ulica na Zvezdari nosi ime ubijenog premijera, iako mnogi Beograđani verovatno ne znaju ko je bio Ulof Palme.\nPolicija je 1988. godine uhapsila Kristera Petersona, koji je 1970. na ulici ubio muškarca bez razloga i odgovarao je opisu osumnjičenog koji je ubio premijera.\nTokom policijskog ispitivanja, Lizbet je identifikovala Petersona kao ubicu. Osuđen je na doživotni zatvor 1989. godine. Međutim, njegov advokat odmah je uložio žalbu, a bez motiva i oružja sud ga je pustio posle tri meseca kazne i dobio je kompenzaciju od 50.000 dolara. Umro je 2004. kao slobodan čovek.


Dečji hor "Pokrov", Foto B. V.\nOni su se takmičili u recitovanju i pevanju srpskih pesama. Takođe je održano takmičenje u slikanju na temu srpskih motiva, od pejzaža pa do bajki.\nNa početku smotre ambasador Srbije u Moskvi Momčilo Babić pozdravio je svu decu i njihove nastavnike koji neguju prijateljstvo dva bratska naroda, a sa ruske strane učesnike je pozdravila J. A. Osipova, predsednik Društva rusko--srpskog prijateljstva.\nNa početku manifestacije ansambl srpske tradicionalne muzike "Žute kruške" izveo je više pesama iz raznih krajeva Srbije. Kao gost je nastupila i devojčica Paulina Radovanović iz Orahovca, koja je dobila veliki aplauz svojih ruskih vršnjaka, kao i njihovih nastavnika i roditelja.\nMotivi iz Srbije na radovima ruskih mališana, Foto B. V.\nU prepunoj dvorani ambasade u Moskvi od ruskih učesnika najbolji utisak je ostavio dečji hor "Pokrov" iz hrama u Dolgoprudnom, čiji je umetnički rukovodilac Aleksandra Luganova. Taj hor je prvo otpevao pesmu o Svetom Savi, a zatim je zajedno sa publikom otpevao "Oj Kosovo, Kosovo".\nFascinantno je kako ruska deca znaju o Srbiji i našoj kulturi, recituju pesme naših velikana. Osim đaka iz Moskve, na konkursu su bila i deca iz Orenburga, zatim sa Krima i iz drugih krajeva Rusije.\nU prostorijama ambasade je tim povodom organizovana i izložba đačkih slika sa motivima iz Srbije.


Turska: Hapšenja u medijskim kućama bliskim Gulenu – Minber\npro. 14, 2014 at 4:10 pm\nTurska: Hapšenja u medijskim kućama bliskim Gulenu\nadmin 7 godina ago 573 views\nTurska policija jutros je uhapsila 12 ljudi kao dio operacije protiv „organizacije koja sa vlasti želi svrgnuti Vladu Turske“, javlja Anadolu Agency (AA). Kako policija navodi, jutros je uhapšeno osam ljudi u Istanbulu, dva u Eskišehiru, jedna osoba u Erzrumu i jedna u Vanu.\nMeđu uhapšenima su glavni i odgovorni urednik dnevnog lista Zaman, Ekrem Dumanli i predsjednik televizijske grupe Samanyolu, Hidayet Kara, zbog sumnje da su povezani sa grupom Gulen.\nTurska vlada vjeruje da pokret predvodi propovjednik Fethullah Gulen u SAD-u, s ciljem infiltracije u državu.\nIz policije dodaju da u operaciji namjeravaju uhapsiti ukupno 32 osobe, među kojima su viši policijski službenici i uposlenici medija. Uhapšeni se, navodno, sumnjiče da su krivotvorili dokaze i kovali zavjere protiv Vlade Turske od 2010. godine, u okviru pokreta Gulen.\nU Eskišehiru su uhapšeni producent i direktor TV emisije Samanyolu, Salih Aslan i Engin Koc, te su poslani u zatvor u Istanbulu. Njihov advokat, Turgay Balaban, je rekao da su oni uhapšeni zbog sumnje u povezanost sa djelovanjem strane operacije.\nU Vanu je uhapšena Makbule Cam, koja piše scenarije za TV emisiju Tek Turkiye.\nadmin 14 prosinca, 2014\nPrve generacije muslimana i stjecanje znanja\nAlžir opozvao ambasadore u Belgiji i Holandiji


Vikend u Banjaluci\nPripadnici Policijske uprave Banjaluka uspješno su obezbijedili 24 javna okupljanja tokom vikenda na području grada, odnosno kulturno-sportske manifestacije, na kojima nije evidentirano narušavanje javnog reda i mira kao ni izvršenje krivičnih djela koja bi izazvala uznemirenost.\nIz ove uprave je saopšteno da je šest lica lišeno slobode i ispitano zbog posjedovanja marihuane, spida i ekstazija, tri lica su lišena slobode na osnovu raspisanih potraga, a šest lica zbog vožnje pod uticajem alkohola.\nU saopštenju se dodaje da su pripadnici Policijske uprave Banjaluka preduzeli i niz drugih mjera i radnji u kojima su sankcionisana lica zbog počinjenih prekršaja po Zakonu o javnom redu i miru Srpske i Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH.\nIz policije navode da će i u narednom periodu nastaviti slične aktivnosti s ciljem zaštite građana i njihove imovine i prevencije inkriminisanih radnji.\n"Policijski službenici su na području Policijske uprave Banjaluka, izvršili uviđaj u ukupno četrdeset sedam saobraćajnih nezgoda u kojima je pet lica lakše, a tri teže povrijeđeno", navode iz policije.\nIz Policijske uprave Banjaluka pozivaju vozače da se pridržavaju zakonskih propisa, da odgovornim ponašanjem vode računa o bezbjednosti svih učesnika u saobraćaju i time spriječe moguće posljedice.


ZVANIČNO: Željezničar bez licence, Radnik iz Bijeljine u kvalifikacijama za Ligu Evrope - Opcija\nZVANIČNO: Željezničar bez licence, Radnik iz Bijeljine u kvalifikacijama za Ligu Evrope\n28-05-2019 Fudbal, Pocetna, Sport\nFudbalski klub Željezničar nije dobio licencu za nastup u Evropi naredne sezone, saopštili su zvanično danas iz Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine (N/FS BiH).\n“Odbijena je žalba FK Željezničar na odluku Prvostepene komisije za licenciranje klubova, koja je potvrđena u cjelosti, te je odbijeno izdavanje licence FK Željezničar Sarajevo za učešće u UEFA takmičenjima u sezoni 2019/2020. godine”, saopšteno je iz N/FS BiH.\nIako na terenu nije izborio plasman u međunarodna takmičenja, Drugostepena komisija za licenciranje Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine nije dala saglasnost Željezničaru zbog kašnjenja sa plaćanjem bivšem treneru Slavku Petroviću, pa je uskočio Radnik umjesto plavih sa “Grbavice”.\nVijest o nastupu u Evropi semberskog kluba potvrdio je direktor Nebojša Tomić rekavši da će Semberci učiniti sve da se što bolje predstave u međunarodnim takmičenjima.\n“Želim da pohvalim nadležne komisije FS BiH koje su proteklih dana trpile pritiske kako bi odluka Komisije za licenciranje bila promijenjena. Savez je još jednom pokazao dosljednost i principijelnost, pa će FK Radnik igrati kvalifikacije za Ligu Evrope. Mi smo ispoštovali sve ono što je FS BiH tražio kako bi dobili licencu i kao prvi tim poslije Željezničara na tabeli predstavljaćemo Bosnu i Hercegovinu na evropskoj sceni. Nama predstoji aktivan odmor, jer želimo što bolje da se spremimo i reprezentujemo naš fudbal. U toku pauze pokušaćemo da dovedemo nekoliko pojačanja i organizujemo mečeve na Gradskom stadionu u Banjaluci koji smo prijavili kao domaći teren za odigravanje utakmica”, rekao je Tomić, a prenio “Faktor”.\nRadnik je prije dvije godine takođe bio domaćina na banjalučkom Gradskom stadionu, gdje je u revanšu poražen od bugarskog tima Beroe (0:2) poslije remija u Bugarskoj (0:0).


Ministri inostranih poslova Evropske unije i oni zaduženi za evropska pitanja zemalja članica EU nisu postigli dogovor oko davanja saglasnosti za otvaranje pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom. Sastanak održan danas u Luksemburgu je završen bez dogovora.\nDa na ministarskom sastanku nisu usvojeni zaključci koji se tiču ovog pitanja potvrdila je finska ministarka inostranih poslova, čija zemlja predsedava EU, Tytti Tuppurainen.\nMoglo bi vas zanimati: Francuska traži oštriji pristup prema proširenju EU\nNeusvajanje zajedničkih zaključaka je posledica tvrdog francuskog stava koji se protivio bilo kakvoj odluci o proširenju na današnjem sastanku. Francuska je blokirala usvajanje zajedničkih zaključaka zato što se protivila bilo kakvoj odluci o proširenju.\n"Žao mi je što nismo postigli saglasnost. Sastanak je bila prilika da razjasnimo stavove zemalja članica", rekla je Tuppurainen, istakavši da predsednik Evropskog saveta Donald Tusk namerava da pokrene ovo pitanje na sastanku lidera EU, koji će biti održan u četvrtak i petak, ove sedmice.\nFinska šefica diplomatije je priznala da su pokušali da razmotre sve opcije, uključujući i razdvajanje otvaranja pregovora za Albaniju i Severnu Makeodniju, kako bi se postigla bilo kakva poziitvna odluka, ali da to nije bilo moguće, jer kompromis nije bio moguć, "naročito zbog stava jedne članice koja je sve odbijala".\nPrema finskoj ministarki, biće ovo prvi put da se pitanja otvaranja pregovora razmatra na najvišem politčkom nivou - na predstojećem susretu šefova država i vlada zemalja članica. Ona je izrazila nadu da će se postići dogovor na samitu.\nFrancuska ministarka za evropska pitanja, Amelie de Montchalin je odbila novinarske opaske da je današnji sastanak okončan negativnim ishodom. Ona tvrdi da država koju predstavlja ne traži dodatne uslove, već razmatranje procesa.\n"Trebate imati u obzir da niko nije rekao 'ne'. Stav Francuske je da region ima evropsku perspektivu ali da trebamo reformisati pregovarački proces", istakla je de Montchalin.\nMinistarska rasprava održana je u okviru Saveta za opšte poslove, a u skladu sa preporukom Evropske komisije, koja smatra da su obe zemlje ispunile sve uslove za početak ovog procesa.\n'Trenutni okvir je veoma dugačak i frustrirajući', rekal je francuska ministarka Du Montchalin (na fotografiji sa predsednikom Emmanuelom Macronom)\nZemlje članice ni u ranijim pokušajima nisu mogle da se uslaglase oko ove odluke zbog tvrdog stava Francuske.\nPariz se, naime, u ovom trenutku protivi bilo kakvoj odluci o proširenju bez prethodnih reformi koje se tiču i načina kako će se u budućnosti pregovarati sa zemljama kandidatima.\nTo je i uoči danas održanog sastanka potvrdila francuska ministarka za evropska pitanja Amélie de Montchalin, koja je naglasila da je potrebno prvobitno preispitati pregovarački proces.\n"Trenutni okvir je veoma dugačak i frustrirajući. Pregovori moraju biti efektivni, stoga ih moramo preispitati", ocenila je ona, istkavši kako je Francuska mišljenja da države kandidati moraju prvenstveno preduzeti i sprovesti reforme na terenu, pa potom otpočeti pregovore o članstvu.\n"Poglavlja koja se sada otvaraju i zatvaraju se ne podudaraju sa situacijom u ovim zemljama", podvukla je De Montchalin.\nStalni predstavnici zemalja članica pri EU su se u prethodnim danima sastali u više navrata kako bi pokušali da približe stavove oko otvaranja pregovora sa Skopljem i Tiranom. Poslednji sastanak je održan sinoć, bez konkretnih rezultata zbog tvrdog stava zvaničnog Pariza.\nMinistri vanjskih poslova EU: 'Krenimo naprijed za Zapadnim Balkanom'\nU nedavno poslanoj tzv. neformalnoj noti zemljama članicama Unije, Pariz je zatražio da pristup prema procesu proširenja bude još oštriji, a ključni element u ovom predlogu je promena metodologije kako će se odvijati pregovori o pridruživanju. Tu se, između ostalog, predviđa mogućnost nazatka u pregovorima, ako zemlje koje pregovaraju ne pokažu konkretan napredak u neophodnim reformama, sa posebnim naglaskom na vladavinu prava.\nOd Evropske komisije Francuska je zatražila da do marta naredne godine izradi strategiju sa konkretnim predlozima za sprovođenje ove nove metodologije za pregovore o pridruživanju, kao i da izvesti o stvarnoj primeni reformi u svakoj zemlji koja je u procesu proširenja.\nOtvaranje pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom Francuska uslovljava, dakle, usvajanjem ovakve nove metodologije.\nPromena holandskog stava\nVećina zemalja članica EU smatrala je da odluka ministara o Albaniji i Severnoj Makedoniji ipak treba da bude doneta danas, tako da je i Tuppurainen pre sastanka podvukla da EU ima obavezu prema regionu Zapadnog Balkana.\n"Mi, kao Predsedništvo, u potpunosti podržavamo otvaranje pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom, ali moramo videti šta će reći zemlje članice, jer nam je za to potrebna jednoglasna odluka", rekla je uoči susreta Tytti Tuppurainen.\nNemački ministar za evropska pitanja Michael Roth je takođe pre sastanka izneo stav da se njegova država zalaže za otvaranje pristupnih pregovora u skladu sa nedavnom odlukom Parlamenta Nemačke.\n"EU ima odgovornost za mir, stabilnost demokratiju i pomirenje na Zapadnom Balkanu, a to znači da mi moramo održati data obećanja", podvukao je Roth.\nŠto se tiče Holandije, koja je donedavno bila u grupi sa Francuskom i nije dozvoljavala otvaranje pregovora ni sa Severnom Makedonijom niti Albanijom, nagovešten je malo drugačiji stav. Danas je, naime, holandski ministar inostranih poslova Stef Blok dao naznake da bi njegova zemlja pristala na zeleno svetlo samo za Severnu Makedoniju, kada ta država ispuni i poslednji uslov.\nBlok (na fotografiji) je rekao da kad Skoplje usvoji zakon o javnom tužiocu, što se Holandije tiče, pregovori o članstvu mogu otpočeti\n"Kada je u pitanju Severna Makedonija, mi smatramo da treba ispuniti još jedan uslov, zakon o javnom tužiocu. Kad se taj uslov ispuni, pregovori o članstvu mogu otpočeti. A oko Albanije smatramo da moraju još da urade i da nisu spremni za početak pregovora", izjavio je Blok.\nRasprava o otvaranju pristupnih pregovora, koja traje od leta 2018 godine, je tretirala obe države u paketu. Do sada nije bilo naznaka da bi se moglo desiti da se eventualna pozitivna odluka donese samo za jednu od ove dve države, u ovom slučaju Severnu Makedoniju.\nDominantan većinski stav zemlja članica je da je zvanično Skoplje već ispunilo sve neophodne uslove, uključujući ovde i rešenje spora oko imena države sa Grčkom. Međutim, u slučaju Albanije, više zemalja unutar EU ima rezerve o spremnosti albanskih zvaničnika da otpočnu ovaj proces.\nAko ne ministri, onda lideri članica EU\nS obzirom da danas ministri inostranih poslova zemalja članica nisu doneli odluku o otvaranju pristupnih pregovora za Severnom Makedonijom i Albanijom, kako je danas najavio i Donald Tusk, o ovom pitanju će se raspravljati na nivou lidera država članica EU, na samitu koji će biti održan 17. i 18. oktobra u Briselu.\nU slučaju da zemlje članice ponovo ne postignu saglasnost, bio bi ovo treći put da se odlaže odluka. Naime, ministri EU su na junskom sastanku usvojili zaključke u kojima obećavaju da će odluku doneti "najkasnije u oktobru 2019. godine".\nOva definicija je bila kompromisno rešenje za zemlje članice EU koje nisu bile u stanju da odobre otvaranje pristupnih pregovora, iako su godinu dana ranije, odnosno u junu 2018, obećali da će juni 2019. biti krajnji rok za preispitivanje tog pitanja.\nEvropska komisija smatra da su obe zemlje ispunile sve kriterijume, stoga je u više navrata pozvala zemlje članice da dozvole otvaranje pristupnih pregovora. Za Severnu Makedoniju ovo je deseta godina čekanja, a za Albaniju druga.\nSvesni podela unutar EU, čelnici ključnih evropskih institucija pozvali su početkom meseca zemlje članice Evropske unije da odobre otvaranje pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom, jer smatraju da su obe zemlje ispunile sve neophodne uslove za početak ovog procesa, te da se radi o celokupnom kredibilitetu evropskog bloka.\nZajedničko pismo su potpisali predsednik Evropskog saveta Donald Tusk, predsednik Evropskog parlamenta David Sassoli, predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker, kao i buduća predsednica ove institucije Ursula von der Leyen. U pismu je navedeno da se EU nalazi pred strateškim izborom.\n"To da li će EU sada odlučiti da otvori pregovore o pristupanju sa Severnom Makedonijom i Albanijom predstavlja test sposobnosti Unije da ispuni svoja obećanja i da gleda prema budućnosti", stoji u zajedničkom pismu.\nMerkel: Reforma EU neće blokirati proširenje Zapadnog Balkana\nDiplomate: Skoplje na putu za pregovore o pristupanju EU, ne i Tirana


Prijave na Takmičenje za najbolјu tehnološku inovaciju do 5.maja - Akta.ba\n07.04.2021. 08:58 / Izvor: Akta.ba\nMinistarstvo za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i infromaciono društvo Republike Srpske u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije 15. godinu zaredom organizuje Takmičenje za najbolјu tehnološku inovaciju i svi zainteresovani inovatori koji imaju realizovanu inovaciju ili inovaciju pred realizacijom mogu da se prijave do 5. maja 2021. godine na internet stranici www.inovacija.org.\n"Nagradi fond ovogodišnjeg takmičenja iznosi 30.000 KM. Pobjednik dobija 8.000 KM, drugo mjesto 6.000 KM, treće 5.000 KM, četvrto 4.000 KM, peto 3.000 KM i šestoplasiranoj ekipi pripada 2.000 KM. I ove godine imamo kategorije najbolјi srednjoškolski i najbolјi studentski tim koji dobijaju po 1.000 KM", rekla je stručna savjetnica u Ministarstvu za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i infromaciono društvo Republike Srpske Sanda Desnica.\nOna je naglasila da je cilј takmičenja za najbolјu tehnološku inovaciju podsticanje inovativnosti i preduzetništva, podrška inovatorstvu, pomoć u pokretanju poslova, promocija inovacija, te podsticaj njihove komercijalizacije.\n"Takmičenje promoviše preduzetnički način razmišlјanja i ponašanja tako što učesnicima daje podršku – edukativnu i finansijsku. Kroz takmičenje je za 14 godina prošlo ukupno 319 timova u kategorijama inovativnih ideja, realizovanih inovacija i potencijala i nagrađeno ukupno 114 timova u vrijednosti od 510.000,00 KM", dodala je Desnica.\nDirektor Inovacionog centra Banjaluka Drago Gverić rekao je da će takmičari biti upoznati, između ostalog, o osnovnim informacijama o intelektualnoj svojini i komercijalizaciji, te da će sve njihove radove pregledati i ocjenjivati nezavisni eksperti.\nGverić je napomenuo da će se obuke takmičara odvijati putem video-linka kako bi se ispoštovale epidemiološke mjere.\nVođa prošlogodišnjeg pobjedničkog tima „Nanoploče” Aleksandar Pajkanović je istakao značaj učestvovanja na takmičenju koji se ne sastoji samo u osvajanju prve nagrade, već i u tome što svi prijavlјeni imaju priliku da čuju stručne savjete i prođu obuke eksperata iz različitih oblasti, koji doprinose komercijalizaciji same inovacije.\nTakmičenje za najbolјu tehnološku inovaciju predstavlјa rezultat je saradnje Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije i Ministarstva za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i infromaciono društvo Republike Srpske, na osnovu Memoranduma o saradnji dva ministarstva i Sporazuma o specijalnim paralelnim vezama Srbije i Srpske.\nPartneri iz Republike Srpske su Inovacioni centar Banja Luka, Razvojna agencija Republike Srpske, Privredna komora Republike Srpske, Univerzitet u Banjoj Luci, Univerzitet u Istočnom Sarajevu i Savez inovatora Republike Srpske.\nTakmičenje za najbolјu tehnološku inovaciju\nGorivo skuplje iz dana u dan\nDoboj potvrdio status povoljnog poslovnog okruženja\nU narednim danima cijene na benzinskim pumpama bi mogle ići do 1,99 KM\nBFC SEE: Doboj potvrdio status grada sa povoljnim poslovnim okruženjem\nSavez inovatora Republike Srpske Banja Luka\nĐure Daničića 1/2 78000 Banja Luka\nNemanjina 22-24 11000 Beograd


Gordani Blagojević iz Telekoma nagrada za najbolju menadžerku\nNakon glavne nagrade Unije poslodavaca (UPCG) za društveno odgovorno poslovanje, u Crnogorski Telekom je ovog mjeseca stiglo još jedno veliko priznanje. Direktorica Sektora finansija u Telekomu, Gordana Blagojević, dobila je nagradu UPCG za najbolju menadžerku u sektoru privrede.\nNa svečanoj ceremoniji „Druženje sa najboljima“, koju su UPCG i Asocijacija poslovnih žena (APŽ) organizovale u hotelu CentreVille, Unija poslodavaca dodijelila je nagrade najboljim menadžerkama u Crnoj Gori u sektoru privrede, javnog i civilnog sektora i medija.\nDodjela nagrada uspješnim poslovnim ženama ima za cilj da dodatno podsjeti na snagu ženskog liderstva i značaj većeg učešća žena na pozicijama upravljanja i rukovođenja, saopšteno je tokom dodjele nagrade.\n„Mnogo sam srećna i zahvalna na prestižnoj nagradi. Hvala Uniji poslodavaca i Asocijaciji poslovnih žena na organizaciji ovakvog događaja, koji će, sigurna sam, pospješiti dalji razvoj žena u biznisu. Takođe, dugujem zahvalnost Crnogorskom Telekomu koji je omogućio moj poslovni rast i razvoj. Naravno, sve ovo ne bi bilo moguće bez podrške supruga i moje porodice, bez koje, sasvim sigurno, ne bih bila tu gdje jesam“, poručila je Blagojević.\nBlagojević je u Telekomu od 2009. godine obavljala različite rukovodeće poslove u sektoru finansija u toj kompaniji – od menadžera u odjeljenju računovodstva, preko korisničkih finansija, kontrolinga kao i direktora odjeljenja računovodstva. Za direktoricu Sektora finansija imenovana je u maju 2017. godine, kada postaje i članica Menadžment komiteta u Telekomu.


Publika iz celog regiona učestvovala u snimanju jedinstvenog videa "Svi smo iz istog filma" - Hello! magazin\nSarajevo Film Festival, po mnogo čemu prvi u ovom delu Evrope, i ove godine pomera granice filmske umetnosti. Jedna sasvim drugačija projekcija održala se u nedelju, 12. avgusta u Sarajevu, gde je premijerno prikazan prvi amaterski vertikalni film u čijem je stvaranju učestvovala publika iz celog regiona. SVI SMO MI IZ ISTOG FILMA – ime je i poruka ovog kratkog filma, koji je zasad jedinstveno ostvarenje u svetu kinematografije. Nastao je spajanjem kadrova koje su sopstvenim mobilnim telefonima snimali svi koji su poželeli da budu deo ove posebne umetničke priče iz Hrvatske, Slovenije, Srbije i Bosne i Hercegovine.\nDugogodišnji sponzor festivala Atlantic Grupa svake godine publiku odluči da iznenadi i uključi u Sarajevo Film Festival kako bi ideja kulture, umetnosti i otvorenosti živela i izvan granica grada, koji u punom smislu reči živi film svake godine sredinom avgusta. Ove godine projekat je još posebniji jer je oko stotinu kreativaca u svega nedelju dana kampanje poslalo svoje kratke video snimke sa željom da svoje običaje, kulturu, male dnevne rituale i emocije spoje u jedan film, jer SVI SMO MI IZ ISTOG FILMA.\nOstvarenja najkreativnijih našla su se u filmu koji je prikazan u sklopu Sarajevo Film Festivala u potpuno drugačijem, vertikalnom formatu. Otvorenost prema drugima i prema novom, univerzalna je poruka umetnosti, a otvaranje sveta filma prema amterskom filmu, koji danas može nastati jednostavno zahvaljujući mobilnoj tehnologiji uz samo malo mašte i kreativnosti, najbolje se može videti u kadrovima i pričama koje su zaživele kao jedinstvena celina i koje odišu duhom i emocijama karakterističnim za ceo region.\nUmetnost povezuje i spaja, a upravo je to bila želja Atlantic Grupe i Sarajevo Film Festivala koji su udružili snage kako bi što više ljudi motivisali za učestvovanje u ovom nesvakidašnjem poduhvatu. Među stotinu prijavljenih, izabrani su kadrovi 27 najkreativnijih iz celog regiona čije se ime može pronaći na odjavnoj špici filma, a na ovaj način su zauvek zapisani u istoriju Sarajevo Film Festivala. Projekat su podržali i poznati glumci\nEnis Bešlagić, Bojana Gregorić, Katarina Čas i Aleksandar Radojičić, a nakon zvanične premijere u Sarajevu, prvi vertikalni amaterski film može se pogledati na stranici http://svismomiizistogfilma.com/#film.\nMeđunarodna ekipa na crvenom tepihu: Serija BESA oduševila publiku Sarajevo Film Festivala (foto)


Tretmani protiv prekomernog znojenja\nSavremena medicina ovom problemu pristupa na nekoliko nivoa. Kreće se sa higijensko-dijetetskim režimima, zatim se u dijagnostiku i lečenje uključuju endokrinolozi i dermatolozi. Ukoliko se problem produbljuje, uključuju se i hirurzi, pa se obavlja incizija– prosecanje gnojnih cisti, i ekscizija – uklanjanje sektora kože koji je zahvaćen kod slučajeva hronične upale.\nU klinici Pekić se problemi prekomernog znojenja i pojava koje su sa njima povezane rešavaju na nekoliko načina; direktnim delovanjem na uzrok ili intervencijama koje doprinose da intezitet znojenja bude manji.\nRešite se svih neprijatnosti u vezi sa ovom neprijatnom pojavom, a najbolje rešenje Vam nudi poliklinika Pekić.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Do drugog bloka u skraćenom roku\nVLADA, EPCG i A2A 12. 02. 2014. 18:34 >> 18:36 0\nVLADA, EPCG i A2A\nDo drugog bloka u skraćenom roku\nPredstavnici crnogorske Vlade, EPCG i italijanske kompanije A2A postiglu su visok stepen saglasnosti po pitanju stava Vlade da se drugi blok TE Pljevlja realizuje po modelu koji skraćuje rokove i maksimizira performanse projekta, saopšteno je iz Ministrastva ekonomije.\nPotpredsjednik Vlade za ekonomsku politiku i finansijski sistem Vujica Lazović, ministar ekonomije Vladimir Kavarić i ministar finansija Radoje Žugić održali su danas sastanak sa predstavnicima EPCG i italijanske kompanije A2A.\n"Na sastanku je razgovarano o implementaciji člana 12 Zakona o budžetu koji se tiče dokapitalizacije EPCG, a kojim je predviđeno da se dug EPCG konvertuje u akcijski kapital države Crne Gore, i konkretnim aktivnostima koje bi trebalo realizovati u svrhu implemtacije tog člana", saopšteno je nakon sastanka.\nTema sastanka bio je drugi blok TE Pljevlja i budući red poteza.\n"Ostvaren je visok stepen saglasnosti po pitanju stava Vlade, a to je da se projekat realizuje po modelu koji skraćuje rokove za njegovu realizaciju i maksimizira performanse projekta", saopšteno je iz Ministarstva ekonomije.\nPredstavnici Vlade i italijanske kompanije razgovarali su o pitanju dugoročne cijene po kojoj bi EPCG obezbjeđivala napajanje KAP-a električnom energijom u narednom periodu.\n"Razgovarano je i o mogućnostima EPCG u dijelu izgradnje HE na Morači i Komarnici i dogovoreno da italijanski partneri što prije dostave svoj stav o mogućim planovima vezanim za nastavak projekata", poručuju iz Ministrastva ekonomije.


Timermans: Izbeglice moraju da napuste EU ako ne poštuju zakon\nIzbeglice koje u Evropskoj uniji (EU) ne poštuju zakone zemlje koja im je dala azil moraju dobro znati da će izgubiti medjunarodnu zaštitu i napustiti EU, izjavio je danas Frans Timermans, potpredsednik Evropske komisije koja je razmotrila nužne mere za rešavanje izbegličke krize.\nCiljajući jasno na nasilje nad ženama koje su za Novu godinu u Nemačkoj počinile izbeglice, Timermans je podvukao da Evropska unija ne želi da se vrati "na način kako su u srednjem veku postupali prema ženama".\nPotpredsednik EK je time na konferenciji za štampu odgovorio na pitanje da li bi i cela EU trebalo da posegne za snažnim pooštravanjem zakona prema izbeglicama koje krše zakone, kao što je to učinila Nemačka.\nKomesari Evropske komisije su, kako je saopšteno, posebno pažnju posvetili daleko bržoj primeni mera da se zaustavi nekontrolisani priliv imigranata, zaštite spoljne granice EU i šengenski prostor bez unutrašnjih medja.\nZa postizanje ovih ciljeva ključno je da Turska potpuno saradjuje sa EU, ali je zaključeno da vlasti u Ankari nisu dosad učinile bitnije napore da zatvore svoje granice prema žarištu izbegličke krize naročito u Siriji, kao i granice s Grčkom, pa je Timermans juče o tome ponovo razgovarao s vlastima u Ankari.\nPotpredsednik EK je saopštio da je dobio obećanje turskih vlasti da će priliv migranata preko Turske biti osetno zaustavljen do susreta vodja EU u februaru i ocenio povoljnim to što su turske vlasti od prošlog petka uvele pasošku kontrolu i zahtevaju vize za ulazak lica iz Sirije, ali i mere da se olakša položaj sirijskih izbeglica u Turskoj.\nOn je rekao da jučerašnji atentat u Istanbulu jasno pokazuje da Turska deli sudbinu s Evropom kad je reč o izazovima terorista i nasilju koje oni čine nad nevinim ljudima.\n"U 2016. EU se mora vratiti normalnom funkcionisanju šengenskog režima i učiniti sve u svojoj moći da države članice ne osećaju potrebu da uvode unutrašnje granične kontrole", rekao je potpredsednik EK.


Iako nije najjeftinije, ulaganje u „zelenu gradnju“ je dokazano najpametnije Solarna Dolina\nIako nije najjeftinije, ulaganje u „zelenu gradnju“ je dokazano najpametnije\nObjavljeno 27/10/2021 u Vesti\nPametni domovi maksimalno koriste sunčevu svetlost i zračenje, kao i atmosferske padavine kao alternativne izvore energije. Svakako to nije najjeftinije, ali ulaganje u stanove i zgrade najnovije generacije, u zelenu gradnju, je bez sumnje najpametnije i srednjeročno najisplativije.\n– Ušteda energije vezana je, pre svega, za način kako ćete projektovati objekat, a to znači i da školovanje arhitekata bude “zeleno”. Ukoliko želite, primera radi, da uštedite svetlosnu energiju u poslovnom ili industrijskom objektu, to jest manje da trošite električne energije na sijalice, onda gledate kako da što više uvedete prirodne svetlosti u objekat – kažu na Arhitektonskom fakultetu.\nZeleni princip gradnje podrazumeva kako pitanje grejanja tako i način hlađenja objekta.\n– Svi oni freoni u klimama upropastili su ozonski omotač svojim sastavom i ostatkom koji izbacuju u vazduh. Kako bi uštedeli energiju, potrebno je što više otvoriti objekat, ali s druge strane to povlači sa sobom kupovinu brisoleja. U arhitekturu zelene gradnje potrebno je više uložiti, ali generalni stav je da će se kroz dugoročan period vratiti i da će štedeti energiju – naglašavaju arhitekte.\nKakav uticaj ima orijentacija objekata?\nZa pametnu gradnju neophodno je i pravilno orijentisanje objekta prema stranama sveta.\n– Otvaranje tamo gde ne postoji problem sa suncem, odnosno kasnije sa hladnoćom, da bi se svetlo dobilo direktno, a ne indirektno. Na taj način, štedelo bi se na električnoj energiji, a i na rashlađivanju – podvlače arhitekte, i dodaju da je projektovanje objekta gde postoji prirodno ventilisanje i toplo kretanje vazduha nešto što postoji već hiljadama godina.\nSvakome je bitno da mu zimi bude toplo, a leti dovoljno rashlađeno u kući ili u stanu, a to se najefikasnije postiže u objektima sa kvalitetnim spoljnim zidovima, krovom i prozorima. Da bi ovi delovi efikasno sačuvali energiju, moraju da budu sačinjeni od kvalitetnog materijala i odlične izolacije.\nPrimer Solarne doline\nImajući sve navedeno u vidu prilikom planiranja i izgradnje prve faze Solarne doline, pored pažljivo odabrane lokacije i planiranja objekata, posebnu pažnju smo obratili na korišćenje najkvalitetnijih materijala, među kojima je stolarija renomiranog proizvođača Schüco, Klimablok ACOUSTICBLOC i fasadna opeka proizvođača Röben. Pored prednosti koje obezbeđuju kvalitetni materijali, idealna lokacija i pozicija naselja, dodatnu pogodnost predstavljaju i toplotne pumpe renomiranog nemačkog proizvođača Viessmann. Svaka stambena jedinica ima zasebnu toplotnu pumpu, koja se koristi za obezbeđivanje energije za grejanje i hlađenje, kao i za pripremu sanitarne tople vode. Takođe, za zalivanje zelenih površina u naselju, kao i biobašti koristi se voda iz obnovljivih izvora, koja je besplatna za sve stanare.\nFoto: Solarna dolina\nSolarnu dolinu, čije će ulice nakon završetka druge faze obasjavati LED ulična rasveta, izdvaja i to što pruža pogodnosti života van gradskog jezgra, gde se prevashodno misli na redukciju saobraćaja i buke, dominaciju prirodnih elemenata, obilje otvorenih prostora, kao i visok nivo privatnosti i bezbednosti.\nUkoliko želite dom koji je izgrađen upravo na ovim principima i koji donosi sve prednosti koje zelena gradnja pruža savremenom čoveku, pre svega vodeći računa o životnoj sredini i zdravlju ljudi, pogledajte šta je planirano za Fazu II projekta Solarna dolina, čija izgradnja kreće uskoro.\nTagovi: energetska efikasnost, novi sad, solarna dolina, zelena gradnja


Rekonstrukcija vlade pod znakom pitanja - 2002-01-28\nSrpski premijer Zoran Ðinðiæ najavio je da u martu predstoji rekonstrukcija vlade koja æe biti mala ili velika u zavisnosti od odluke Demokratske stranke Srbije da li æe se vratiti u ministarski kabinet ili ne, ali da od te stranke još nije dobio nikakav odgovor na poziv da uðe u vladu. Mi smo otvorili vrata, na drugima je da proðu kroz ta vrata ako žele, rekao je premijer Ðinðiæ\nVisoki funkcioner Demokratske stranke Srbije Dejan Mihajlov smatra da je do medijske hajke na njegovu stranku došlo kako bi se otežali razgovori o rekonstrukciji Vlade i povratku Demokratske stranke Srbije u nju. ”Nekome ne odgovara da u Vladu uðu oni koji æe ogranièiti apsolutnu vlast te Vlade, koji æe uvesti savesniji i odgovorniji naèin rada u tu Vladu i koji æe pokušati da ispune obavezu datu graðanima decembra 2000. godine,“ rekao je Mihajlov.\nA potpredsednik Demokratske stranke Srbije i od danas njen kandidat za saveznog ministra finansija Dragan Maršiæanin ocenjuje da u takvim okolnostima nikakav kompromis nije moguæe postiæi unutar DOS–a.\nPovodom oštrih ocena ministara Evropske unije o nesaradnji zvaniènog Beograda sa Haškim tribunalom srpski premijer Zoran Ðinðiæ najavio je da æe vlada uèiniti sve radi integracije zemlje u Evropu što podrazumeva i punu saradnju sa sudom u Hagu, odnosno izruèenje optuženih jugoslovenskih državljana. Na konferenciji za novinare povodom godišnjice rada vlade, Ðinðiæ je rekao da za saradnju sa Tribunalom sasvim sigurno neæe biti ozbiljnih prepreka. ”Sasvim sigurno, posle godinu dana ulaganja u buduænost i samopožrtvovanja naših graðana, mi neæemo dopustiti da bilo koja pojedinaèna sudbina bivših funkcionera bude sudbina cele nacije,“ rekao je Ðinðiæ.\nSaradnja sa Haškim tribunalom jeste uslov za prijem Jugoslavije u èlanstvo Saveta Evrope, a ne kako se u poslednje vreme prièa - sudbina federacije, tvrde èlanovi delegacije jugoslovenskih parlamentaraca koji su prisustvovali prošlonedeljenom zasedanju Parlamentarne skupštine Saveta Evrope. Èlanovi te delegacije, savezni poslanici Radoje Prica i Ljiljana Èoliæ potvrdili su da je Vlada Crne Gore poslala pismo Savetu Evrope kojim traži obustavljanje prijema Jugoslavije u tu instituciju. Tim povodom poslanik Prica kaže da vlast u Crnoj Gori otvoreno zastupa stav da Jugoslavija ne može biti primljena u Savet Evrope jer ne postoji kao država.


Početna > Izdanja > Broj 105 > Edukacija - Dejan Jovović\nCEFTA nedelja 2017. u Beogradu\nCEFTA nedelja 2017. održana je od 21. do 24. novembra 2017. godine u Beogradu, u organizaciji Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Republike Srbije, sekretarijata CEFTA-e i Privredne komore Srbije, kao završna manifestacija predsedavanja Srbije ovim sporazumom u prošloj godini.\nNa panelima su govorili ministri trgovine iz regiona i ekonomski eksperti, kako bi se odlučilo u kom smeru bi dalje trebalo da kreće ova organizacija, te kako da se reše postojeći sporovi među članicama. CEFTA nedelja okupila je predstavnike nadležnih državnih organa, poslovne i akademske zajednice sa ciljem zajedničkog razmatranja dosadašnjih rezultata sporazuma CEFTA, kao i postojećih problema, odnosno, predstojećih izazova u primeni.U okviru ovog događaja održana su tri okrugla stola – olakšanje slobodne trgovine roba i usluga i harmonizacija tržišta CEFTA-e sa EU; ka agendi regionalne investicije; okrugli sto o analizi podataka.\nZajednički komitet CEFTA-e, kao upravno telo, sastoji se od predstavnika svih potpisnica sporazuma (ministri nadležni za ekonomske odnose sa inostranstvom i ovlašćeni predstavnici) i njegova osnovna funkcija je da nadgleda i upravlja primenom sporazuma. Zajednički komitet sastaje se redovno, najmanje jednom godišnje, i odluke donosi konsenzusom. Zajedničkim komitetom rukovodi jedna od potpisnica i ova funkcija se smenjuje na godišnjem nivou, po rotirajućem rasporedu. Srbija je pre 2017. godine predsedavala CEFTA sporazumom u 2010. godini. Predsedavanje ovim sporazumom u 2018. godini od Srbije je preuzeo UNMIK/Kosovo.\nSrbija je 19. decembra 2006. godine sa još osam zemalja (Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, Makedonija, Moldavija, Crna Gora, Rumunija, i UNMIK/Kosovo kao carinska teritorija po Rezoluciji 1244 SBOUN) postala članica CEFTA-e 2006 (Central European Free Trade Agreement), prvog jedinstvenog multilateralnog sporazuma o slobodnoj trgovini u jugoistočnoj Evropi. Sve članice CEFTA sporazuma otpočele su njegovu primenu 22. novembra 2007. godine. Rumunija, Bugarska i Hrvatska su po ulasku u EU istupile iz sporazuma.\nCEFTA sporazum zamenio је mrežu od 32 bilateralna sporazuma o slobodnoj trgovini u regionu JIE, koji su bili u primeni od 2001. godine i doprineli liberalizaciji i olakšanju uslova trgovine. Autor ovog članka bio je tada pomoćnik saveznog ministra za ekonomske odnose sa inostranstvom i naš glavni državni pregovarač za ove bilateralne sporazume, na osnovu kojih je nastao CEFTA sporazum.\nJedino formiranjem zajedničkog ekonomskog područja zapadnog Balkana može se značajnije ubrzati privredni rast svih zemalja u regionu, zbog čega je neophodno i unapređenje sporazuma CEFTA o slobodnoj trgovini u regionu, poručili su učesnici CEFTA nedelje.\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija istakao je na ovom skupu da sporazum CEFTA u sadašnjem obliku ne može opstati, da je on sada na prekretnici – da li ostati u ekonomskoj stagnaciji ili ići u pravcu veće ekonomske integracije. Vlada Srbije je potpuno spremna da napravi korak više i krene dalje u formiranje zajedničkog ekonomskog prostora – istakao je ministar. Na otvaranju CEFTA nedelje rekao je da je potrebno rešiti probleme slobodnog protoka ljudi i robe u zemljama CEFTA regiona koje imaju sporazume o slobodnoj trgovini, kao i da je to ključno pitanje ovog skupa.\nSrbija je predložila da se način glasanja u ovoj organizaciji promeni i da se primeni model „konsenzus minus jedan“. Ocenjeno je da je CEFTA sporazum dostigao svoj maksimum, te da se mora menjati kako bi se olakšala trgovina među zemljama regiona. Cilj predloga srpske strane je da se izbegne dosadašnja praksa da jedna zemlja blokira drugu prilikom glasanja o važnim sporazumima.\nSve zemlje regiona, članice CEFTA sporazuma, zajedno imaju udeo izvoza u BDP-u u visini od 26 odsto, a Srbija ima najveće učešće od svih zemalja CEFTA-e, sa oko 40 odsto. Problemi u ovoj organizaciji ilustrovani su podatkom da samo između Beograda i Prištine postoji 21 carinska barijera, te da je radi protoka roba i usluga neophodno menjati način rešavanja sporova u CEFTA-i. Sve članice CEFTA sporazuma načelno su podržale stav Srbije, ali smatraju da je potrebno i da se dogovor o načinu glasanja izmeni i konkretizuje, i „stavi na papir“.\nNijedna zemlja koja ima manje od 10 miliona stanovnika ne može da se ekonomski razvija ukoliko njen udeo izvoza u BDP-u nije najmanje 50 odsto. Podaci STO takođe pokazuju da je izvoz među svim zemljama CEFTA-e povećan za 75 odsto u odnosu na pre deset godina, kada je sporazum potpisan.\nNaveden je primer da kamioni i dalje na graničnim prelazima u regionu čekaju 48 sati, a da je u Gruziji prosečeno zadržavanje kamiona sedam minuta. Godišnje se izgubi 26 miliona sati zbog čekanja kamiona sa robom na granicama, dok se oko 800 miliona evra plaća za različite vrste usluga na graničnim prelazima, što je jedan odsto BDP-a zemalja CEFTA regiona. Ministar trgovine naglasio je da je CEFTA sporazum napravio ogroman uspeh i da je svaka od zemalja povećala izvoz, konkurentnost i potencijal proizvodnje i produktivnost. Istakao je da CEFTA sporazum ni na koji način ne znači alternativu i zamenu za evropski put, jer EU ne može da zameni bilo koja druga ekonomska integracija. Tri četvrtine robne razmene zemlje zapadnog Balkana ostvaruju sa EU. Rekao je da se stalno konstatuje da nisu iskorišćeni svi potencijali koje CEFTA pruža, a da se zanemaruje značaj udruživanja u okviru zapadnobalkanske šestorke. Ovde je prekretnica, i postavlja se pitanje da li ćemo da idemo dalje ili ćemo sve da svedemo na klasičan sporazum o slobodnoj trgovini, da svako može da blokira ovog drugog, uvodi vancarinske barijere, stvara prepreke i uvodi protekcionističke mere radi kratkoročnih interesa, rekao je ministar. To je ključna dilema i to pitanje je otvoreno na sastanku ministara CEFTA sporazuma. Status kvo je za Srbiju neprihvatljiv i zato su potrebne političke odluke da bi se omogućio slobodan protok robe i ljudi.\nČlanice CEFTA sporazuma usaglasile su Dodatni protokol 5 o olakšavanju trgovine u cilju smanjenja čekanja na granici, kako bi se uradilo više na usklađivanju rada carinskih službenika i priznavanju dokumenata. Ovim protokolom bi se izbegle vancarinske barijere i sprečilo višednevno čekanje na prolaz robe iz jedne u drugu zemlju. Treba da se ujednače rad carinskih službi, radno vreme, omogući priznavanje dokumenata i sertifikata, a sve da bi se izbeglo čekanje na granici. Radi se o čitavom nizu konkretnih koraka u okviru Dodatnog protokola 5, koji je usaglašen. Međutim, ovaj protokol se ne primenjuje jer se kasni sa ratifikacijom Dodatnog protokola 5, kako bi se pojednostavile procedure na granicama, a još nema saglasnosti o potpisivanju Dodatnog protokola 6, čime bi sve zemlje priznale razna dokumenta, od sertifikata, radnih knjižica, do fitosanitarnih dokumenata.Rešavanjem Dodatnog protokola 6 uspostaviće se standardi o priznavanju kvalifikacija, što će omogućiti funkcionisanje slobodnog tržišta radne snage, a radiće se i na ubrzavanju rešavanja sporova. Nema saglasnosti ni oko daljeg funkcionisanja sekretarijata CEFTA-e.\nČlanice CEFTA-e nisu iskoristile sve mogućnosti koje im ovaj sporazum pruža. One izvoze u proseku 27 odsto vrednosti BDP-a, umesto neophodnih 50 odsto.Nemaju trgovinske barijere prema zemljama EU, ali ih imaju u međusobnoj trgovini. Zbog toga su, na primer, zemlje zapadnog Balkana u 2015. privukle 3,5 puta manje stranih investicija nego Mađarska, odnosno 2,5 puta manje nego Češka.\nJedino formiranjem zajedničkog ekonomskog područja zapadnog Balkana može se značajnije ubrzati privredni rast svih zemalja u regionu, izjavio je predsednik PKS. Rekao je da poslovna zajednica traži što jednostavnija rešenja i naglasio da je CEFTA sporazum doprineo političkoj stabilnosti u regionu i podigao regionalnu saradnju i trgovinu na viši nivo (na primer, razmena u regionu povećana je 2,5 puta, a sa EU 3,6 puta). Takođe, malim i srednjim kompanijama CEFTA sporazum omogućio je izlazak na regionalno tržište, podizanje konkurentnosti, kao i priliv investicija. Ali, zemlje regiona su i dalje nedovoljno integrisane u globalnu ekonomiju. Ključni razlog je to što jedni drugima i dalje postavljamo prepreke u praksi dogovorene liberlizacije i ometamo je necarinskim barijerama. Podsetio je i da je Svetska banka predvidela da će zemljama zapadnog Balkana, ako ne ubrzaju rast, biti potrebno oko 60 godina da stignu nivo razvijenih evropskih zemalja.\nZamenik generalnog sekretara Saveta za regionalnu saradnju je na skupu rekao da je Akcioni plan za regionalni ekonomski prostor na zapadnom Balkanu ambiciozan i da predviđa slobodan protok radne snage, robe i usluga. Savet ima u tom smislu tri glavna stuba – povećanje konkurentnosti, razvoj veština i mobilnosti za povećanje protoka ljudi, robe i kapitala, uz unapređenje vladavine prava. Kako je najavio, do sredine 2018. trebalo bi da postignemo jasne dogovore o smanjenju troškova rominga u regionu i EU.\nPredstavnik Evropske komisije naglasio je da region treba da ubrza ekonomski rast kako bi se približio EU i da su u okviru CEFTA sporazuma potrebni konkretni rezultati u narednih 12 meseci. To takođe uključuje strukturalni dijalog sa privatnim sektorom. Rekao je da CEFTA sporazum jeste značajan i da Evropska komisija želi i dalje da prati i pomaže napredak u okviru tog sporazuma, kao i da je spremna da pruži finansijsku pomoć.\nNa CEFTA nedelji u Beogradu zaključeno je sledeće: zemljama zapadnog Balkana biće potrebno 60 godina da stignu nivo EU ako ne ubrzaju rast; svaka zemlja u regionu mora da ima bar 50 odsto učešća izvoza u BDP-u ako želi da ostvari brz napredak; zemlje u regionu trenutno imaju učešće izvoza u BDP-u oko 27 odsto; sporazum CEFTA ne znači alternativu za evropski put; zemlje zapadnog Balkana ostvaruju tri četvrtine svog izvoza sa zemljama EU; Srbija ostvaruje suficit u razmeni sa zemljama članicama te organizacije.\nČlanice CEFTA sporazuma su posle EU najvažnije tržište za našu zemlju. Srbija je 2016. u EU izvezla 66 odsto robe, u zemlje potpisnice CEFTA sporazuma oko 21 odsto, a u Rusku Federaciju preko 5 odsto. U 2016. godini srpski izvoz u CEFTA region iznosio je 2,7 milijardi dolara, a uvoz 758 miliona dolara, dok je suficit u razmeni bio skoro 2 milijarde dolara. Za šest meseci 2017. godine, Srbija je imala suficit sa CEFTA regionom od 943 miliona dolara, koji je rezultat, uglavnom, izvoza poljoprivrednih proizvoda (žitarica i proizvoda od njih, kao i raznih vrsta pića), gvožđa i čelika, drumskih vozila, proizvoda od metala, kao i izvoza raznih gotovih proizvoda.\nSrbija je u decembru 2017. otvorila novo poglavlje 30. u pristupnim pregovorima o članstvu u EU, koje govori o ekonomskim odnosima sa inostranstvom (od ukupno 35 otvoreno je 12 poglavlja, a zatvoreno samo dva). Ono se odnosi na propise o zajedničkoj trgovinskoj politici, propise koji se primenjuju na spoljnu trgovinu, uključujući carine, obaveze u Svetskoj trgovinskoj organizaciji, kao i sve trgovinske sporazume EU sa trećim zemljama.\nDo momenta pristupanja EU, svi potpisani trgovinski sporazumi Srbije su važeći i nesmetano se primenjuju. Danom pristupanja Srbije EU (procena je oko 2025.), staviće se van snage svi sporazumi o slobodnoj trgovini sa trećim zemljama i počeće da se primenjuju svi sporazumi o slobodnoj trgovini koje EU ima na snazi sa trećim zemljama (Kanada, Južna Koreja, Čile, Meksiko, zemlje južnog Mediterana, Singapur). Tada će za Srbiju prestati da važi CEFTA sporazum, sporazumi o slobodnoj trgovini sa Rusijom, Belorusijom i Kazahstanom, Turskom, kao i drugi sporazumi.


Razbijanje velikog mita: Nisu deca hiperaktivna, već se roditelji ne bave njima! | mojedete.rs\nNaslovna >> Saveti >> Razbijanje velikog mita: Nisu deca hiperaktivna, već se roditelji ne bave njima!\nPoslednjih godina možemo čitati o problemu hiperaktivnosti kod dece i očaju roditelja koji ne umeju da se uhvate u koštac. Kako je došlo do toga da živahnost i aktivnost prerastu u nešto za šta je potrebno angažovati stručnjaka?\nDok čitamo savete kako „smiriti“ dete i usmeriti ga na neku aktivnost, treba da se zapitamo: da li lečimo posledicu, a ne uzrok?\nOdgovorno tvrdim da ne postoje hiperaktivna deca, već deca kojoj nije pružena sloboda i prostor da se istrče, nadišu svežeg vazduha, socijalizuju s decom van svog okruženja – kaže Mirjana Ljumović Trejgut, profesor fizičke kulture.\nPrema njenom mišljenju, za pravilan razvoj deteta od krucijalne je važnosti da provodi vreme na svežem vazduhu kroz igranje, trčanje, istraživanje, a ne kao privezak majci dok sedi u kafiću ili obilazi tržne centre.\nSa njenim stavom se slaže Ana Babić, majka dve devojčice.\nDeca se danas vrlo malo igraju napolju, više nema „bezbednih površina“. U naše vreme smo mogli da izađemo napolje da se igramo, roditelji nisu ni znali gde smo, niti su brinuli. Danas, u ulici gde živim, predškolska deca se igraju na ulici isključivo kad su majke s njima. Kad malo porastu i krenu u školu, današnja deca ne idu napolje jer nemaju gde, roditelji ne smeju da ih puste. Sede i stondirano „bulje“ u uređaje ili imamo takozvani problem hiperaktivnosti, za koji se slažem da nije psihički problem.\nUzevši u obzir činjenicu da roditelji zbog tempa obaveza nemaju vremena da s decom idu na izlete, organizovane aktivnosti su logično rešenje. Naši sagovornici se jednoglasno slažu da treba poštovati afinitete dece, a ne sopstvene.\nZa decu uzrasta do 5, 6 godina najbolje je da idu u neku sportsku školicu. Tamo su usmereni na različite sportove i aktivnosti, a potom treba sagledati njihove afinitete i upisati ih na sport kom streme – kaže profesorka Trejgut Ljumović.\nOna još savetuje, da ako je dete aktivnije od ostalih, roditelji treba da razmisle o nekom od borilačkih sportova, jer je to sjajan način za postizanje koncetracije, usmeravanje snage i energije.\nDirektor modne agencije Select, Nebojša Grnčarski, u radu sa malim manekenima i modelima već dve decenije potencira koliko je važna fizička aktivnost.\nJako je važan sport, jer je mogeling takođe jedna vrsta kolektivne aktivnosti. Ima svoje zakonitosti, recimo ko izlazi prvi a ko posle njega, ko se prvi vraća, kad izlazimo zajedno… Modeling, dakle, poznaje postulate discipline Dalje, sport je važan zbog pravilnog razvoja. Potenciram da su dobri bazični sportovi u početku, kao što su atletika, gimnastika, plivanje, a posle nešto od kolektivnih sportova, na primer odbojka, koja je najkompletnija što se tiče mišićnog tonusa.\nBrojni načini za kanalisanje energije\nPored sporta, odnosno fizičke aktivnosti kao preduslova pravilnog razvoja, preporuka su aktivnosti koje pomažu deci da se izraze i savladaju discipline koje su im bliske.\nTo na primer, mogu biti: gluma, učenje jezika, školice crtanja i slikanja, muzika i ples. Naša sagovornica Ana Babić ima ubedljive argumente zašto su njena deca „angažovana“.\nZbog ritma zaposlenih roditelja, deca su prinuđena da provode vreme sama, zatvorena u kući. Dobijaju višak energije koji nema gde da se izbaci. Moja deca imaju dosta vanškolskih aktivnosti: svaka je odabrala sebi jedan sport, engleski i glumu. To je dobar način za socijalizaciju i trošenje energije, da nauče kako da organizuju svoj dan i dobaveze. Jedna od najbitnijih veština koje će im trebati u životu je umeće organizovanja manjka vremena. Naglašavam da nisam od onih majki koje forsiraju rezultate, briga me za to, dokle vole svoje aktivnosti, ja ih podržavam, ali bitno je da se deca „umore“.\nGrnčarski smatra da modeling može sjajno da usmeri decu, najpre jer kanališe energiju uz vesele scenske pokrete.\nDanas deca izbegavaju aktivnosti koje su fizički zahtevne, koreografski kanonizovane i podrazumevaju jaku disciplinu. U modelingu se ide na optimističku i kanalisanu kretnju na samoj pisti, u veseloj atmosferi. Izlasku na pistu prethode dve probe, generalna i koreografska, gde uživaju u pokretima i trude se da ih izvedu što lepše. Deca oponašaju naše top modele koji ih obučavaju, a izuzetno se trudimo da sa njima rade samo oni koji imaju iskustvo i strpljenje s decom, ili su sami roditelji. Inače, mi u Selectu radije sarađujemo s, kako kažete hiperaktivnom decom, nego s usporenom ili bezvoljnom. Lakše je kanalisati energiju, nego je inicirati tamo gde je uopšte nema – poručuje Nebojša Grnčarski.\nNe može se izvesti definitivan zaključak na ovu temu, jer je svako dete različito, a roditelj treba da osluškuje njegove potrebe. Naši sagovornici se jednoglasno slažu da dete nipošto ne treba da bude zatvoreno. Takođe ga naročito ne treba forsirati na aktivnosti koje mu ne „leže“.\nAko imate savet na ovu temu, javite nam u komentarima ili pišite na adresu redakcije. Rado ćemo objaviti svaki konstruktivan predlog.