Brnabić čekaju i neugodna pitanja o vladavini prava i Rusiji - European Western Balkans\nBEOGRAD – Kako Danas nezvanično saznaje, evroparlamentarci su pripremili niz pitanja koja će postaviti Ani Brnabić, a koja će se “najviše ticati vladavine prava, političkih sloboda, slobode medija, te odnosa sa Rusijom”.\n“Očekuje se da će tradicionalno hrvatski poslanici, ali poslanici evroskeptičnih i krajnje desnih stranaka u EP postaviti i pitanja koja se neće odnositi samo na sam proces evropskih integracija i stanje u Srbiji, već i na širi domen”, ističu naši sagovornici.\nPoznavaoci prilika navode za naš list da se posete zvaničnika različitih zemalja Odboru za spoljne poslove EP na dnevnom redu vode kao “razmena mišljenja” i da će premijerka Srbije imati na raspolaganju petnaestak minuta za uvodnu reč, nakon čega će uslediti poslanička pitanja. Pravo da se prvi obrate i postave pitanje Ani Brnabić imaju koordinatori poslaničkih grupa unutar Odbora, a potom i svi ostali zainteresovani poslanici. Na ovakvim sednicama mogu učestvovati i poslanici koji nisu članovi Odbora. Praksa je da svaka poslanička grupa ima pravo da postavi najmanje jedno pitanje.\nNemanja Todorović Štiplija, glavni i odgovorni urednik portala European Western Balkans, koji je pre nekoliko godina bio i stažista u Evropskom parlamentu, kaže za Danas povodom gostovanja srpske premijerke u EP-u da je “ovo dobra prilika da se poslanici EP i članovi Odbora upoznaju sa Anom Brnabić”.\n“Verujem da će premijerka biti spremna na sve, za nju nezgodne situacije, a na prvom mestu pitanja poslanika koji dosta dobro poznaju realnu sliku stanja u Srbiji, i interesuju se za pojedine teme poput vladavine prava i slobode medija. Sednica će se direktno prenositi putem interneta”, objašnjava naš sagovornik.\n“Mi smo u potpunosti saglasni sa stavom Evropske komisije i to što je Komisija rekla, sve je u pravu, ali zašto to ne važi za nas”, poručila je premijerka. Napomenula je da je u tom pismu i pitanje šta znači stav Evropske komisije da li je neko članica EU ili nije kada je u pitanju teritorijalni integritet. Podsetimo, ministarka pravda Nela Kuburović izjavila je ranije da je u tim koji piše pismo uključeno više ministara.\nAFETAna BrnabićEvropski parlamentNemanja Todorović ŠtiplijaRusijaSrbija


Anastasiades izrazio zadovoljstvo usvajanjem zaključaka EU o Turskoj\nSpecifične ciljane mere protiv pojedinaca i kompanija će biti primenjene prvi put\nPredsednik Republike Kipar, Nicos Anastasiades, pozdravio je izraženu solidarnost evropskih partnera i usvajanje zaključaka Evropskog saveta i Saveta za spoljnu politiku o ciljanim merama zbog ilegalnih bušenja koja provodi Turska u Ekskluzivnoj ekonomskoj zoni Kipra. Na tematskom sastanku Evropskog saveta, predsednik Kipra je rekao da je ovo razvoj diplomatske borbe protiv turskih provokacija.\n“Na jučerašnjem sastanku Evropskog saveta imali smo široku diskusiju o situaciji sa provokativnim akcijama Turske kako u vezi sa ilegalnim bušenjima u kiparskoj EEZ, tako i u vezi s invazijom na Siriju,” rekao je Anastasiades.\n“Imao sam priliku da iscrpno obavestim šta Turska radi na štetu Kipra, kako bušenjima u EEZ tako i pretnjama naseljavanja Famaguste, ili narušavanja tampon zone. Kao rezultat ove informacije i solidarnosti koja je jedinstveno izražena od strane svih učesnika, uspeli smo da se zaključci o Turskoj usvoje onako kako je zaključeno na Savetu ministara spoljnih poslova. Kao rezultat, zaključci o FAC su usvojeni, čime se osuđuje kontinuirano kršenje suverenih prava Republike Kipar, solidarnost sa Kiprom je ponovo afirmisana ali i možda još važnije je to što će po prvi put biti primenjene ciljane mere protiv pojedinaca i korporacija,” istakao je Anastasiades.\n“Ono što nas raduje je jednoglasna podrška naših partnera te izražena solidarnost kao rezultat šire političke zone,” zakjučio je on./ibna


Siva zona politike - Istraživanje – Finansiranje izbornih kampanja - Nedeljnik Vreme\nZa skoro polovinu ukupno prijavljenih troškova izborne kampanje iz maja prošle godine, javnost i dalje nema saznanja o krajnjim izvorima ﬁnansiranja\nFinansiranje stranaka, naročito u vreme predizbornih kampanja, odavno je tema koja kod birača izaziva kontroverze i nepoverenje. Zbog teške sagledivosti tokova novca koji pristiže strankama, barem u Srbiji, moć korupcije u političkom životu čini se da je postala predominantna. Na stranu što je Srbija od 2011. dobila pravni okvir koji u dobroj meri uređuje ﬁnansiranje predizbornih kampanja, i na stranu što Zakon o finansiranju političkih aktivnosti sadrži obavezu izveštavanja o svim prihodima i rashodima kampanje, dok je kontrola tih izveštaja poverena nezavisnom organu. Zakon, radi bolje kontrole, predviđa i obavezu da se sva sredstva namenjena za ﬁnansiranje kampanje uplaćuju na poseban račun i da se sva plaćanja troškova obavljaju sa tog računa. Predviđaju se i sankcije za nepoštovanje tih pravila, međutim, jedno je zakonska regulativa, a drugo praksa. Zato su izbori u maju 2012. bili prvi ozbiljan test primene zakona.\nDa bi se utvrdilo koliko je sistem finansiranja kampanje imun na korupciju poslužilo je CRINIS istraživanje, koje je osmislio Transparency International. Na leto 2010, Transparentnost Srbija, zajedno sa ograncima u Hrvatskoj, Makedoniji, Albaniji, kao i na teritoriji Kosova, krenuo je u projekat istraživanja Zapadnog Balkana, uključivši i finansiranje kampanja na izborima prošle godine.\nZAKON DA, SANKCIJE NE: Generalno gledano, u kontekstu CRINIS istraživanja koje obuhvata procenu 75 indikatora odnosno propise i njihovo sprovođenje u praksi, zakonski okvir Srbije na skali od 0 do 10 ocenjen je sa 8,1, a praksa postupanja sa 5,5. U zakonskom okviru najviše ocene dobile su iscrpne zakonske odredbe o prijavljivanju izvora prihoda i troškova, kao i davanje širokih nadležnosti nezavisnom kontrolnom telu – Agenciji za borbu protiv korupcije. Najslabije ocene zakonskog okvira dobio je nedostatak mera koje bi omogućile masovnije prijavljivanje neregularnosti u ﬁnansiranju kampanje.\nU delu istraživanja koji se odnosi na praksu postupanja, kao najbolje ocenjene oblasti izdvajaju se takođe obim i detaljnost izveštavanja. Najslabije je ocenjeno potpuno odsustvo sankcija za nezakonito ﬁnansiranje kampanje još od uvođenja višepartijskog sistema 1990. godine. Tako se danas, i pored mnogih sumnji i međusobnih optužbi, vodi samo jedna istraga zbog zloupotreba javnih resursa u izbornoj kampanji (protiv bivšeg predsednika opštine Bojnik) i samo jedan postupak zbog sumnji u "kupovinu glasova" (u Novom Sadu). Slabo je ocenjena i "pouzdanost izveštavanja", ili grubo rečeno poštenje partija pri sastavljanju izveštaja, zbog nepostojanja sveobuhvatne kontrole kao i inače velikog nepoverenja građana u političke partije.\nTakvom stavu i te kako idu u prilog izveštaji o troškovima kampanje za parlamentarne izbore u maju 2012, koji pokazuju da za polovinu troškova javnost i dalje nema saznanja o krajnjim izvorima finansiranja (naime, 22 odsto troškova čine krediti a 26 odsto dugovi). U celini uzev, 41 odsto troškova kampanje, kažu partije u svojim izveštajima, namireno je sredstvima iz budžeta, 26 odsto nije plaćeno uopšte, dok je 22 odsto ukupnih troškova plaćeno sredstvima iz kredita, i za ovih 48 odsto ostaje nepoznat krajnji izvor finansiranja; samo 11 odsto troškova, tvrde partije, plaćeno je sredstvima iz privatnih izvora.\nDalje, Agencija za borbu protiv korupcije mesecima nakon kampanje nije završila temeljnu kontrolu. Tek krajem prošle godine, posle smene direktorke, Agencija je ubrzala postupak i podnela prve prekršajne prijave protiv političkih partija koje nisu podnele izveštaj o prihodima i troškovima kampanje. Jedan od zaključaka istraživanja glasi da iako Agencija za borbu protiv korupcije, Državna revizorska institucija, Republička radiodifuzna agencija i javno tužilaštvo imaju široka zakonska ovlašćenja za ispitivanje nezakonitog finansiranja kampanje, oni nemaju jasno postavljene obaveze i rokove da se to ispitivanje i obavi.\nOpšti zaključci istraživanja, sa izbora u maju 2012, pokazuju da je nov zakonski okvir doneo neka poboljšanja u praksi, usled povećanja budžetskih izdvajanja, kao i najavljene povećane kontrole partijskih izveštaja od Agencije i organizacija civilnog društva. Sve je to uticalo da partije prijave veći iznos prihoda i troškova kampanja nego ikada ranije. Na primer, ukupno prijavljeni troškovi za parlamentarne izbore u maju 2012. iznosili su 1,9 milijardi dinara, a za izbornu kampanju u januaru 2007. iznosili su 730 miliona dinara, dok se obim kampanje nije puno razlikovao. Ipak, sa tim poboljšanjem, zapažena su i ozbiljna kršenja zakona, u popunjavanju ili nedostavljanju izveštaja, nenavođenju promotivnih troškova ili nepružanju informacija o prilozima što sve zajedno čini dobar osnov za sumnju.\nKNJIGOVODSTVO: Istraživanje analizira deset oblasti, ključnih aspekata za procenu zakonske regulative i njene propusnosti ka korupciji. Kao prva oblast navodi se knjigovodstvo. Istraživanje pokazuje da kada su u pitanju legalni prihodi i troškovi, partije uglavnom poštuju zakonske odredbe, dok se nelegalno stečen prihod ne beleži uopšte. Pritom, i zakonske odredbe ovu oblast dodatno komplikuju: političke partije su u obavezi da vode evidencije tokom budžetske godine a istovremeno su dužne da sačine posebne finansijske izveštaje za svaku kampanju u kojoj učestvuju. Kako bi ispunile ovu obavezu partije moraju da vode odvojene evidencije za svaku kampanju, pri čemu se prihodi prikupljaju i troškovi plaćaju sa posebnog računa. Tipični primeri kršenja zakona, pa time i netačni izveštaji iz kampanja, obuhvataju plaćanja sa računa za redovan rad partija, umesto sa posebnog računa za kampanju, kao i propuste da se evidencije vode odvojeno za svaki izborni proces (npr. za izbore u svakoj opštini). Ta kršenja zakona na poslednjim izborima zabeležena su u nekoliko izveštaja za lokalnu kampanju i pokrajinske izbore u Vojvodini.\nPODNOŠENJE IZVEŠTAJA: Tokom izbora 2012, glavna pravna praznina odnosila se na nedovoljno jasne odredbe o kreditima i obavezama koje nisu izmirene do dana podnošenja izveštaja. Kako su sve vodeće partije koristile kao izvor prihoda značajne iznose bankarskih kredita, a dve koalicije prijavile znatno veće troškove kampanje od ukupno raspoloživih prihoda, javnost je ostala uskraćena za informacije o krajnjim izvorima prihoda za polovinu troškova kampanje na parlamentarnim izborima.\nZakonom takođe nije utvrđena obaveza da se finansijski podaci o kampanji predstave dok kampanja traje, već tek mesec dana po okončanju. Tako ni na izborima 2012, partije nisu učinile ništa tokom kampanje, makar da se dodvore glasačima, kako bi predstavile svoje izvore finansiranja i strukturu rashoda. Ni sami donatori to nisu učinili.\nOBIM I DETALJNOST IZVEŠTAVANJA: Po zakonu, svi prihodi i rashodi trebalo bi da se nađu u izveštaju, međutim, uočljiva je velika disproporcija među izvorima finansiranja. U kampanji za parlamentarne izbore samo 11 odsto troškova, tvrde stranke, plaćeno je sredstvima iz privatnih izvora. Kada je u pitanju kampanja za predsedničke izbore 2012, udeo sredstava iz budžeta je još veći, dok je samo četiri odsto prihoda prikupljeno od priloga i prenošenjem sa redovnog računa stranaka.\nIzveštaji bi morali da sadrže i podatke o svim donatorima, iznos, datum svake donacije, podatke o primaocima. Tek tako prikazani omogućavaju da se proveri tačnost informacija i otkriju stranke koje u prevelikoj meri zavise od nekolicine donatora te da se uoči veza između budućih predstavnika naroda i stranačkih donatora. Prema rezultatima monitoringa, čak tri od ukupno šest najvećih partija nisu objavile podatke o prilozima tokom kampanje, iako su objavili imena donatora u izveštajima o kampanji.\nPOUZDANOST IZVEŠTAVANJA: Pouzdanost podataka je teško merljiva dimenzija i CRINIS metodologija se oslanja na podatke dobijene iz anonimnog upitnika na koji su odgovore davali predstavnici stranaka, revizori, stručnjaci, predstavnici nadzornih državnih organa i civilnog društva. Nalazi istraživanja pokazuju da se pouzdanost izveštaja o finansiranju kampanje u Srbiji smatra veoma niskom. Nekoliko razloga je u opticaju: kontrola izveštaja o prihodima i rashodima za kampanju za izbore 2012. još nije okončana, široko je nepoverenje u tačnost finansijskih podataka u izveštajima kao i u političke partije uopšte, uvreženo je mišljenje da političke stranke finansiraju moćni biznismeni i da se njihova imena ne pominju u izveštajima – pa se u celini uzev može zaključiti kako je finansiranje političkih partija u Srbiji još uvek u domenu "sive zone".\nDOSTUPNOST INFORMACIJA: Učesnici u izborima istina dostavljaju finansijske podatke, ali tek nakon održanih izbora i isključivo Agenciji za borbu protiv korupcije. Ove podatke nakon toga objavljuje Agencija. Izveštaji o izborima 2012. objavljeni su mesec i po dana nakon održanih izbora, i to kao skenirane kopije. Tek u avgustu 2012, Agencija je objavila ove izveštaje u elektronskom obliku, ali ni tada u obliku pretražive baze podataka. Pored toga, neki podaci iz izveštaja koji bi trebalo da budu javno dostupni, ostali su skriveni usled tehničke greške u izveštajnom obrascu.\nPREVENTIVNE MERE I SANKCIJE: U zakonodavstvu Srbije postoji nekoliko preventivnih mera protiv korupcije u izbornim kampanjama, kao što su obaveza korišćenja posebnog računa za finansiranje, zabrana prikupljanja priloga u gotovini, pravila koja se odnose na sprečavanje zloupotrebe javnih sredstava u svrhu finansiranja kampanje ili pristrasnosti medijskih javnih servisa. I pored obaveze da sve transakcije budu izvršene preko računa, nalazi istraživanja pokazuju da ovo pravilo nije u potpunosti poštovano. Kada je o medijima reč, u slučaju da odluči da emituje predizborni plaćeni termin, emiter je dužan da svim izbornim listama, odnosno kandidatima, "obezbedi pod jednakim programskim, tehničkim i finansijskim uslovima emitovanje njihovog priloga u okviru predizbornog plaćenog termina". U monitoringu koji je sprovela Transparentnost Srbija zabeležene su masovne zloupotrebe javnih sredstava tokom trajanja kampanje u vidu promocija javnih funkcionera, plaćenih reklamnih oglasa lokalnih organa vlasti i značajnog povećanja budžetskih rashoda. Ova pojava može se povezati i sa vlasničkom strukturom medija, ali je u većem broju slučajeva u vezi sa finansiranjem medija iz javnih izvora, koje nije transparentno, ili sa uticajem marketinških agencija koje su u vezi sa političkim partijama.\nPored toga što postoji solidan zakonski okvir, skoro da ne postoje slučajevi da je neki postupak vođen, pa čak ni pokrenut za mnoge vidove kršenja propisa o finansiranju političkih partija. Posle izbora 2012. broj pokrenutih prekršajnih postupaka ipak je značajno porastao u odnosu na ranije godine. Agencija je pokrenula 170 postupaka do kraja aprila ove godine protiv onih partija koje nisu dostavile izveštaje o prihodima i rashodima za lokalne kampanje.\nDRŽAVNA KONTROLA I JAVNI NADZOR: Istraživanje ocenjuje vrlo loše nezavisnost državnih kontrolnih organa. Pored Agencije koja nije obavila kontrolu i pokrenula prekršajne postupke mesecima nakon izbora, tu su i propusti drugih nadležnih organa, javnog tužilaštva i RRA koji se takođe nisu bavili kršenjem propisa tokom kampanje.\nKao jedan od problema Agencije navode se i njeni nedovoljni kapaciteti. To je, kaže se u istraživanju, delom greška same Agencije, jer nije zahtevala sva budžetska sredstva koja su joj opredeljena za ovaj posao (Agencija je za kontrolu zatražila samo 43 miliona dinara što je oko 390.000 evra, iako je bila ovlašćena da dobije deset puta veći iznos). Tako su dobijena sredstva korišćena samo za prikupljanje podataka tokom kampanje, ali ne i za dalju kontrolu i proveru podataka.\nNalazi istraživanja ukazuju takođe na preku potrebu razvoja mehanizama za prijavljivanje kršenja zakona, imajući u vidu da građani, udruženja, partije i drugi još uvek retko obaveštavaju Agenciju i javno tužilaštvo o slučajevima kršenja zakona. Iako su udruženja građana i mediji izveštavali o pojedinim vidovima nepravilnosti, još uvek ne postoje podsticaji za uzbunjivače. Usvajanje zakona, kažu u Transparentnost Srbija, koji bi ohrabrio aktivnije učešće građana, pogotovo onih koji imaju insajderske informacije o kršenju odredaba o finansiranju kampanje, očekuje se ove godine.\nDugovi za oglašavanje\nUkupni prijavljeni rashodi tokom kampanje 2012. iznosili su oko 3,5 milijardi dinara, pri čemu je oko tri četvrtine, što je gotovo 24 miliona evra, potrošeno na oglašavanje. Svi ti rashodi nisu bili pokriveni prihodima i nekoliko političkih subjekata imalo je dugove, ili rashode pokrivene kreditima. To samo znači da taj novac, iz bilo kog izvora da bude vraćen, neće biti prikazan u već podnetim izveštajima o finansiranju kampanje.\nReklama za političare\nMonitoring koji je Transparentnost Srbija radila na izborima 2012, pokazao je da su najviši državni funkcioneri u proseku bili 2,4 puta, odnosno 140 odsto aktivniji u poređenju sa istim periodom prethodne godine, dok je nivo aktivnosti bio manji samo u tri od osamnaest posmatranih slučajeva. Aktivnosti predsednika Republike tokom kampanje bile su povećane pet puta, predsednice Narodne skupštine jedanaest puta, ministra za infrastrukturu šest puta, a direktora javnog preduzeća "Srbijagas" sedam puta. Nijedna od ovih promotivnih aktivnosti nosilaca javnih funkcija tokom izborne kampanje, niti sa njima povezani troškovi, ne mogu se naći u izveštajima o finansiranju kampanje.\nZakon i zloupotrebe\nMa kako paradoksalno zvučalo, najveću korist sankcionisanje\nmože da donese samim strankama – sve dok se ne utvrdi ko\nje sve prekršio zakon i na koji način, mnogi građani će se\nprema strankama odnositi po načelu "svi su oni isti"\nNeka druga istraživanja još rečitije govore o tome da je stepen poverenja građana u institucije, naročito one koje spadaju u "politički sistem", na veoma niskom nivou. To je za društvo dvostruki problem – s jedne strane, ako se na političkoj sceni ili u vlasti pojavi neko ko se zalaže za neophodne ali bolne reforme, teže će dobiti podršku građana; s druge strane, nepoverenje u demokratski sistem pogoduje da snažnu podršku dobiju vaninstitucionalne prečice i rešenja koja će biti efikasna, bez obzira na to da li su zakonita.\nCRINIS istraživanje ne govori direktno o korupciji, ali jasno pokazuje da zakoni u oblasti finansiranja izbornih kampanja nisu obezbedili da dobijemo potpune informacije, a da je njihova dosadašnja primena još manje dovela do ostvarenja tog cilja. S jedne strane, govori se o pomacima napred zahvaljujući antikorupcijskim zakonima ali, s druge, gotovo dramatično deluje podatak da javnost nije upoznata s krajnjim finansijerima za oko polovinu prijavljenih troškova kampanje. Razlog za to su nedorečene zakonske odredbe. Zakon navodi kredit kao "izvor prihoda", iako svako zna da se kredit mora od nekud vratiti a taj izvor se iz izveštaja ne vidi. Zakon ne zabranjuje direktno da iza kampanje ostanu neizmirena dugovanja, ali posredno to čini, jer ne pruža mogućnost ni da se ti troškovi naknadno plate sa računa za finansiranje redovnog rada stranke, ni da se podnese dopunski izveštaj u kojem bi bili navedeni podaci o naknadnom plaćanju. Dakle, bez obzira na to da li će ovi troškovi biti izmireni na legalan način ili ne, postoji problem nedovoljne transparentnosti ali i pitanje smisla kontrole izvora finansiranja kampanje ako se veliki deo tih podataka iz izveštaja ne vidi.\nPored toga, postoji problem i sa poznatim izvorima prihoda. Oko trećine prijavljenih troškova kampanje na parlamentarnim izborima je plaćeno od novca koji su parlamentarne stranke dobile iz budžeta nakon što su izbori završeni, na osnovu ostvarenog uspeha. To nije suprotno zakonu, ali otvara nove nepoznanice – koji bi bili izvori finansiranja da je izborni uspeh bio manji ili da lista uopšte nije prešla cenzus, jer niko nije imao 100 odsto sredstava iz drugih izvora za pokriće rashoda.\nPored svega ovoga, u Srbiji, a i u mnogim drugim zemljama postoji još veći problem – sumnja u verodostojnost i potpunost prikazanih izvora finansiranja. Naime, iako Agencija nije dovršila kontrolu, očigledno je da neki troškovi nisu prikazani u izveštajima (npr. za prevoz učesnika pojedinih mitinga), pa tako ni prihodi iz kojih su oni finansirani. Postoji sumnja da su izvori lažno prikazani, npr. kada su donatori primaoci socijalne pomoći ili firme u dugovima. Takođe, očigledno je da su i u ovoj izbornoj kampanji obilato korišćeni javni resursi. Da ne govorimo o mnogobrojnim neispitanim sumnjama u kupovinu podrške birača kroz zapošljavanje u javnim službama, podelu socijalne pomoći i angažovanje javnih službenika za potrebe kampanje.\nParadoksalno, nakon salvi optužbi za zloupotrebu javnih resursa i kupovinu glasova koje smo mogli čuti u kampanji, danas se vode samo dva krivična postupka, u Bojniku i Novom Sadu, što se očigledno nije moglo izbeći, jer postoje i TV snimci. Da su to jedini slučajevi zloupotreba u vezi sa kampanjom, onda bismo mi bili jedna veoma srećna zemlja. Presude nisu važne samo zbog toga da bi krivcima bile izrečene kazne i da bi oni ostali bez dela budžetskih prihoda u narednoj godini, kako Zakon nalaže. Važniji je njihov preventivni efekat, za veće poštovanje zakonskih obaveza na nekim budućim izborima. Međutim, ma kako paradoksalno zvučalo, najveću korist sankcionisanje može da donese samim strankama – sve dok se ne utvrdi ko je sve prekršio zakon i na koji način, mnogi građani će se prema strankama odnositi po načelu "svi su oni isti", što u praksi onemogućava da se na nekim budućim izborima opredele za koga će glasati, imajući u vidu i poštovanje antikorupcijskih propisa.\nPostoje neka dobra rešenja iz Hrvatske i Makedonije koja bi trebalo probati i kod nas, na primer, dužnost da se deo podataka objavi i tokom kampanje, obavezivanje medija da objave podatke o prihodima od političkog oglašavanja, poreski stimulansi za firme koje objave podatke o datim prilozima. Međutim, generalno gledano, najbolji lek za utvrđivanje izvora prihoda jeste temeljna kontrola, koja je zasnovana na praćenju rashoda izborne kampanje i ispitivanju svih sumnji u zloupotrebe javnih resursa. Pošto je kontrola finansiranja kampanje samo jedan deo u mozaiku suzbijanja korupcije jednako je važno da funkcioniše kontrola i u drugim oblastima – npr. kod javnih nabavki, planiranja budžeta, dodele subvencija i da bude javan proces donošenja zakona i drugih odluka. Naime, ukoliko je neka donacija bila data kako bi se kupio privilegovan tretman kod državnih organa, zloupotreba se može sprečiti kontrolom tog postupka, čak i ako su donator i njegovi motivi ostali skriveni.\nDŽABA ZAKONI KAD NEMA SANKCIJA: Finansiranje političkih partija i izbornih kampanja foto: milovan milenković


BiH reprenzentativac Armin Hodžić na posudbi u Kasimpaši – BHDINFODESK\nBiH reprenzentativac Armin Hodžić na posudbi u Kasimpaši\nby Urednik BiH Info Desk 04/10/2020 04/10/2020 0277\nTurski Fudbalski klub Kasimpaša potvrdio je transfer reprezentativca Bosne i Hercegovine Armina Hodžića.\nU saopćenju Kasimpaše navodi se da su na posudbu doveli 25-godišnjeg bh. napadača iz mađarskog MOL Fehervara.\nU Sportskom kompleksu Kasimpaše održana je ceremonija potpisivanja ugovora kojoj je prisustvovao i sportski direktor kluba Emir Sarac.\nIz Kasimpaše su naveli da je sa napadačem potpisan ugovor do kraja sezone, odnosno do 30. juna naredne godine.\nNYT: Gotovo cijela Evropa prešla na “švedski model”, ali odbija to priznati\n(Video) Riječ struke: BiH mora osporiti lokaciju gradnje nuklearne deponije na Trgovskoj gori\nSelektor Vedran Bosnić produžio saradnju sa Košarkaškim savezom Bosne i Hercegovine\nUrednik BiH Info Desk 14/07/2021 15/07/2021\nBHD Info Desk Administrator 16/07/2018 18/07/2018


Zdravstvo u Pomoravlju: Nema špriceva, igala, grejanja, a ni para – Društvo – Radio Sanja\nZdravstvo u Pomoravlju: Nema špriceva, igala, grejanja, a ni para – Društvo\nDok pedijatri u Ćupriji spremaju tužbe protiv Doma zdravlja, njihove kolege iz Paraćina ne mogu mališanima da daju terapiju dok roditelji sami ne donesu igle i špriceve. U Jagodini, sa druge strane, ima svega, osim neke manje nadoknade za spremačice koje samo rade u kovid sistemu.\nNakon tekstova u lokalnim medijima o „pobuni“ u Domu zdravlja Ćuprija zbog neisplaćenih kovid nadoknada, lekari ove ustanove nisu želeli zvanično da govore.\nKako kažu oni koji su i pokrenuli akciju, ne žele da se obrate medijima, nisu tražili pažnju, govorili za lokalni sajt i ne traže pomoć javnosti.\nIpak, kako kaže zaposlena čije je ime poznato redakciji Danasa, problem postoji.\n„Direktorka Doma zdravlja nije preko Fonda prijavila radnike pedijatrije za kovid nadoknadu i mi koji tu radimo očekujemo pravo na to i, jer radimo u kontaktu sa korona virusom, i deca su zaražena, ne samo odrasli“, objašnjava naš izvor.\nPocedura nalaže da rukovodilac treba da dostavi izveštaj o onima koji su ugroženi pandemijom, kako bi imali posebnu nadoknadu.\nZaposleni u dečijem dispanzru su više puta apelovali na direktorku, ali nisu dobili nikakav odgovor,\n„Čak su odlukom Vlade i zaposleni u ustanovi socijalne zaštite dobili nadoknade, to je najnormalnija stvar. Samo direktorka iz Paraćina neće da pošalje potrebnu dokumentaciju, ne znam zašto. Radimo u strašnim uslovima, angažovan je advokat iz Beograda i moje kolege se bore za svoja prava“, kaže naš sagovornik.\nDirektorka se nije oglasila ovim povodom. Na naša pitanja o ovoj temi, iz institucije kažu „ne znaju kada direktorka može da je javi, jer radi sa pacijentima, pa je zauzeta“.\nLekari koji žele da podnesu tužbe ne smeju da se potpišu imenom i prezimenom.\nParaćin: Nema osnovnog medicinskog materijala\nČitaoci lista Danas obratili su nam se žalbama da u Paraćinu ne postoje osnovna sredstva za rad medicinara.\nKako ističe naš sagovornik, Predrag Radunović, zdravsveni radnici šalju roditelje u apoteku po igle i špriceve.\n„Odveli smo dete kod lekara, tamo je prepisana terapija, ali su nam rekli da kupimo igle i špric. Kako bi smo što pre došli do toga, moja supruga je otrčala do Hitne pomoći gde ima poznanike da zatraži iglu i špric, a tamo su joj isto rekli da mora do apoteke, jer špriceva i igala nema nigde u paraćinskom Domu zdravlja“, reako je Radunović.\nKako kaže, često se priča o donacijama i usavršavanjima zdravstvenih ustanova, a pacijenti ne mogu da ostvare najosnovnije usluge.\nDirektorka Doma zdravlja u Paraćinu nije odgovorila na ove navode, dok direktor bolnice tvrdi da oni imaju materrijal, mada je spajanje ove dve institucije, odlukom Ministarstva zdravlja započeto u aprilu 2021. Godine i trebalo je da bude formalno završeno uvođenjem rukovodstva Zdravstvenog centra Praćin, ali taj proces još faktički nije završen, pa građani ni ne znaju kome da se obrate.\nJagodina: Ima materijala, nema para za čistačice\nIz jagodinskog Doma zdravlja kažu da materijala i zaposlenih ima, sve kovid i nekovid procedure obavljaju se regularno.\nIpak, više od deset spremačica navode se u tužbi protiv ove institucije, jer nisu dobile zaradu tokom korona virusa, a radile su preko omladinske zadruge „Duga“.\n„Mnogo žena je radilo u koroni, a ni jednoj nije plaćeno. Posle prve tužbe, dobile su nadoknadu za desetak meseci, a sad smo opet morali da podnesemo tužbu koja je kod izvršitelja za još dva neplaćena meseca rada“, rekla je Jadranka Vojinović, direktorka omladinske zadruge.\nKako je objasnila, reč je o radnicama koje su kasnije primljene u radni odnos, po odluci Vlade, ali taj prvi nije isplaćen do dan danas.\nDirektor Doma zdravlja, dr Darko Miletić, izjavio je za Danas da institucija radi sve što može da obezbedi plate i nadoknade.\n„To je nasleđeni dug od prethodnog rukovodstva. Sve što legne na račun, trudim se da ide na plate i najpotrebnije stvari, ostavimo uvek i za dodatni medicinski materijal i opremu. Raspodelimo uvek ono što imamo prema priotiretima“, objasio je.\nMeđutim, iz omladinske zadruge koja tuži Dom zdravlja tvrde da je reč o dugovima iz februara i marta 2020. Godine kada je Miletić već bio direktor.\nĆuprija: Nema ni grejanja\nOsim navoda o neisplaćenim kovid nadoknadama, u istim lokalnim medijima pojavili su se navodi o nedostatku grejanja, takođe bez potpisanih izjava.\nKako tvrdi izvor Danasa, sve je tačno, ali niko ne sme da se oglsi u medijima. U tom periodu vršeni su sistematski pregledi dece.\n„Deca su se tresla. Za nas nije problem, ali da li je normalno da se svuče dete na sistematskom pregledu u ledenim danima bez grejanja?! Tako smo radili osam dana“, objašnjava.\nOsim toga, kako tvrdi, u istom Domu zdravlja nema dezinfekcije, kroz ista vrata sa „krpom natopljenom apsesolom“ prolaze i bebe i kovid pacijenti, a poslednje mere odbrane desile su se pre više od godinu dana kada je došla međunarodna poseta i samo je tada denzifikovan prostor u koji svakondevn dolaze i kovid i nekovid pacijenti.


Predstavljena zbirka epskih pjesama „Uspješni ljudi“ | Palelive.com\nPočetna Novosti Kultura Predstavljena zbirka epskih pjesama „Uspješni ljudi“\nPredstavljena zbirka epskih pjesama „Uspješni ljudi“\nU Kulturnom centru Pale večeras je održana promocija zbirke epskih pjesama „Uspješni ljudi“ autora Saše Nikolića, koja govori o ljudima koji su u životu postigli značajne rezultate.\nNikolić je istakao da uspješnim smatra ljude koji su stekli porodice i da poseban prioritet daje višečlanim porodicama, te naglasio da ovom zbirkom pjesama pokušava da pošalje poruku omladini da trudom, zalaganjem, upornošću i snovima mogu da ostvare svoje životne ciljeve.\n„U ovoj zbirci napisano je 75 epskih pjesama u desetercu. Epska poezija treba da nosi jaku poruku i pouku, a to je i cilj ove knjige. Na promociji su učestvovali guslari, jer hoću da afirmišem omladinu da se posveti guslama i da čuvaju tradiciju“, rekao je Nikolić novinarima.\nOn je dodao da su stihove govorili Nevena Nikolić, Đurđina Gajović i Vasilije Nikolić, te najavio da će promocije biti održane u Čajniču i Sokocu.\nRecenzent i književnik Nedeljko Žugić istakao je da je ovo Nikolićeva sedma knjiga u izdanju Književnog fonda „Sveti Sava“, i da je on jedan od najaktivnijih epskih pjesnika na ovim prostorima.\nSaša Nikolić rođen je 3. januara 1975. godine u Olovu, a kao borac Vojske Republike Srpske učestvovao je u odbrambeno-otadžbinskom ratu, u kojem je dva puta ranjen.\nOd 1996. godine zaposlen je u Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srpske, na Palama, gdje živi sa porodicom, suprugom i četvoro djece.\nOd Udruženja srpskih književnika Slovenije Nikolić je dobio diplomu sa srebrnom plaketom u godišnjoj akciji „Zlatno pero LJubljane 2017“ i srebrni orden za knjigu „Pravoslavlje“, a na Petom međunarodnom takmičenju „Zlatne gusle LJubljana 2017“ osvojio je treće mjesto za epsku pjesmu „Republika Srpska“.\nPrethodni članakOdržana izložba dječijih radova i donatorsko veče\nNaredni članakTeže povrijeđen vozač „audija“


Evropske integracije i članstvo u Evropskoj uniji su nacionalni interes i strateško opredeljenje Republike Srbije, dok su vrednosti Evropske unije upravo one vrednosti koje Republika Srbija podržava i želi dalje da neguje. Republika Srbija posmatra pristupni proces Evropskoj uniji kao podsticaj za reforme i jačanje evropskih standarda. Dodatno, Evropska unija je najvažniji trgovinski i investicioni partner Republike Srbije i veoma značajan faktor ekonomske stabilnosti zemlje.\nRepublika Srbija potpisala je 29. aprila 2008. godine Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) sa Evropskom unijom, koji je stupio na snagu 1. septembra 2013. godine (link). Ovim Sporazumom je potvrđena perspektiva članstva Republike Srbije u Evropskoj uniji i regulisani su međusobni odnosi dve strane do realizacije punopravnog članstva. Tela nadležna za sprovođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju su: Savet za stabilizaciju i pridruživanje, Odbor za stabilizaciju i pridruživanje i odgovarajući pododbori, kao i Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje.\nZvanični zahtev za članstvo u Evropskoj uniji Republika Srbija je podnela 22. decembra 2009. godine, a status kandidata za članstvo stekla je 1. marta 2012. godine. Odlukom Evropskog saveta o otvaranju pristupnih pregovora od 28. juna 2013. godine, započinje najzahtevnija faza evropskih integracija - pregovori o članstvu, koja će rezultirati potpunim usaglašavanjem sa sistemom, vrednostima i zakonodavstvom Evropske unije. Tok pristupnih pregovora\nPočetak pregovora Republike Srbije i Evropske unije označen je prvim sastankom Međuvladine konferencije (Intergovernmental Conference – IGC) 21. januara 2014. godine. Tom prilikom predstavljen je Pregovarački okvir Evropske unije, koji sadrži principe, smernice i procedure za vođenje pregovora o pristupanju. Fokus u pregovorima je na uslovima pod kojima će država kandidat usvajati, implementirati i izvršavati pravne tekovine EU (acquis communautaire), podeljene na 35 tematskih poglavlja (link), odnosno u skladu sa novom metodologijom, u šest klastera.\nVlada Republike Srbije formirala je neophodna tela za koordinaciju procesa pristupanja Evropskoj uniji, odnosno Koordinaciono telo za proces pristupanja Evropskoj uniji i Savet Koordinacionog tela, kao i Pregovarački tim za vođenje pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji. U skladu sa podelom pregovaračkog procesa na 35 poglavlja, formirane su pregovaračke grupe za svako zasebno poglavlje. Značajan korak u institucionalnom jačanju procesa pregovora sa Evropskom unijom ostvaren je 2017. godine, formiranjem Ministarstva za evropske integracije (link). Pored državnih institucija Republike Srbije i njenih predstavnika, u proces pristupanja Evropskoj uniji uključeni su i predstavnici civilnog društva, prvenstveno kroz Nacionalni konvent o Evropskoj uniji.\nMinistarstvo spoljnih poslova je nosilac aktivnosti za Pregovaračku grupu za Poglavlje 31 (spoljna, bezbednosna i odbrambena politika). Osim toga, Ministarstvo spoljnih poslova učestvuje u radu pregovaračkih grupa za poglavlja 23 (pravosuđe i osnovna prava), 24 (pravda, sloboda i bezbednost) i 30 (ekonomski odnosi sa inostranstvom).\nU dosadašnjem toku pregovaračkog procesa između Republike Srbije i Evropske unije održano je ukupno jedanaest međuvladinih konferencija na kojima je otvoreno osamnaest pregovaračkih poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena.\nMeđuvladine konferencije o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji\n Prva, 21. januara 2014. godine - predstavljeni su Pregovarački okvir Evropske unije i Uvodna izjava Republike Srbije\n Druga, 14. decembra 2015. godine – otvorena su poglavlja 32 (finansijska kontrola) i 35 (ostala pitanja)\n Treća, 18. jula 2016. godine - otvorena su poglavlja 23 (pravosuđe i osnovna prava) i 24 (pravda, sloboda i bezbednost)\n Četvrta, 13. decembra 2016. godine – otvorena su poglavlja 5 (javne nabavke) i 25 (nauka i istraživanje)\n Peta, 27. februara 2017. godine – otvorena su poglavlja 20 (preduzetništvo i industrijska politika) i 26 (obrazovanje i kultura)\n Šesta, 20. juna 2017. godine – otvorena su poglavlja 7 (pravo intelektualne svojine) i 29 (carinska unija)\n Sedma, 11. decembra 2017. godine – otvorena su poglavlja 6 (pravo privrednih društava) i 30 (ekonomski odnosi sa inostranstvom)\n Osma, 25. juna 2018. godine – otvorena su poglavlja 13 (ribarstvo) i 33 (finansijska i budzetska pitanja)\n Deveta, 10. decembra 2018. godine – otvorena su poglavlja 17 (ekonomska i monetarna politika) i 18 (statistika)\n Deseta, 27. juna 2019. godine – otvoreno je Poglavlje 9 (finansijske usluge)\n Jedanaesta, 10. decembra 2019. godine – otvoreno je Poglavlje 4 (sloboda kretanja kapitala).\n1 Na istoj konferenciji, poglavlje 25 je privremeno zatvoreno\n2 Na istoj konferenciji, poglavlje 26 je privremeno zatvoreno\nLeksikon Evropskih integracija\nZvanični sajt EU


Datum kreiranja: subota, 20 septembar 2014\nZamislite vest da je na inicijativu policije, u saradnji sa Vladom, bezbednosnim službama i tužilaštvom pokrenuta akcija otkrivanja počinilaca krivičnih dela. I za državu i medije u kojima smo navikli na sve oblike medijskog spinovanja, zvuči kao groteskno preuvličavanje, zar ne. A nešto slično imali smo u gotovo svim medijima koji su preneli da je "na inicijativu JKP Parking servis, u saradnji sa Gradom Beogradom, saobraćajnom policijom, Interventnom jedinicom beogradske policije i Komunalnom policijom" organizovana akcija uklanjanja nepropisno parkiranih vozila u Beogradu (http://goo.gl/CGGePJ).\nSprovođenje zakona postala je vest. Pri tome nije reč o nekom nedavno usvojenom zakonu, koji je u naš pravni sistem uneo potpunu novinu. Reč je o Zakonu o bezbednosti saobraćaja i vrlo jednostavnim pravilima - gde je dozvoljeno, a gde nije dozvoljeno parkiranje.\nPre gotovo dvadeset godina gradske vlasti tvrdile su da ne mogu da uvedu red u nepropisno parkiranje jer nemaju saradnju policije, s obzirom da je tada na vlasti u Beogradu bila opozicija Miloševićevoj vlasti na nivou republike. Zbog čega je danas potrebna posebna koordinacija da bi se sprovodio zakon?\nI da li će specijalna akcija biti nešto što je izvedeno jednom, za potrebe kamera, ili će se saobraćajni propisi dosledno sprovoditi? Saznaćemo već narednih dana i sedmica. A do tada, da se podsetimo citata iz knjige Mirjane Novaković, "Tito je umro", kada njena junakinja, posmatrajući niz automobila koji stoje zaustavljeni na Bulevaru kralja Aleksandra sa uključena sva četiri migavca, konstatuje zbog čega neko ne želi ili ne može da takvoj bahatosti stane na kraj: „...jer što je vlast korumpiranija, to više pušta građanima da rade šta hoće, bez kazne; u Africi je toliko korumpirana da dozvoljava građanima ubistva i silovanja, na Balkanu ih uglavnom pušta da kraduckaju i budu obesni, a u Finskoj ne toleriše građanima čak ni da im curi ulje iz motora“.


Pala legenda: Novi Jeep Wrangler razočarao na testu bezbednosti\nGubi korak sa vremenom\n11:06 - 9 Dec 2018\nNezavisna organizacija EuroNCAP koja ispituje bezbednost novih automobila u Evropi, kao i prethodnih godina, i u 2018. je pooštrila kriterijume testiranja, ali uprkos tome malo ko bi očekivao da jedan potpuno nov model, kao što je Jeep Wranglerdobije svega 1 od mogućih 5 zvezdica.\nOvako niska ocena zarađena je uglavnom zbog nedostatka sistema asistencije u standardnoj opremi vozila, kao što su automatsko kočenje i automatski sistem za održanje automobila u okvirima saobraćajne trake kojom se kreće.\nKao što je poznato, EuroNCAP nove modele ocenjuje u 4 kategorije, a novi Jeep Wrangler prošao je najgore u oblati pomenutih sistema asistencije vozaču gde je imao skor od svega 32%.\n"Veoma je razočaravajuće da potpuno nov model koji je počeo da se prodaje u 2018. godini nema standardno ugrađen sistem autonomnog kočenja u slučaju opasnosti kao ni asistenciju za održavanje automobila u voznoj traci", prokomentarisao je rezultate testa modela Jeep Wrangler generalni sekretar EuroNCAP-a, Mihel van Ratingen.\nTrampovo pismo POSLEDNJA AMERIČKA PONUDA za Srbe i…\nCeca izgleda kao sredovečna gospođa koja pokušava da…


Banke nam još samo vazduh ne naplaćuju\n11. septembar 2015. 08:15:25\tPročitano 1892 puta\n- Bio sam zaprepašćen kada sam na izvodu video da mi banka naplaćuje 15 dinara svaki put kada na bankomatu proveravam stanje. A radio sam to i po nekoliko puta mesečno jer sam imao više honorarnih poslova. To često činim i kada idem u prodavnicu da bih video sa koliko novca raspolažem - kaže Ivan Podgorski, klijent jedne strane banke u Srbiji.\nNaš sagovornik dodaje da je „ovakvu beskrupuloznost mogao da očekuje na početku rada stranih banaka, ali da posle toliko promena koje im je nametnula NBS nije očekivao da će i na ovakav način da potkradaju klijente“.\nBanke u Srbiji od provizija zarade i do 400 miliona evra godišnje. Danas naplaćuju gotovo sve, od otvaranja i održavanja računa, preko odobravanja dozvoljenog minusa i kredita do podizanja novca sa bankomata...\nGrađani koji uzimaju čekove i koji plaćaju račune na šalteru banke imaju i dodatni trošak od najmanje 200 dinara... Do 500 dinara košta i neosnovana reklamacija, kada se banci žalite da vam je zaračunala neki trošak po osnovu kartice, a ispostavi se da niste bili u pravu.\nPročitajte obaveštenje na 50 strana\nDušan Uzelac sa sajta „Kamatica“ kaže da Zakon o platnim usugama u praksi ne štiti klijente. „Nije određeno šta banke smeju da naplaćuju. Same određuju provizije i o tome jednostavno obaveštavaju klijente. Ali, to obaveštenje može da bude na 50 strana na sajtu banke ili u formi knjige“, kaže Uzelac.\nViše iz ove kategorije « Zašto četiri pomorandže koštaju koliko i GAJBA ŠLJIVA Europski parlament: Neprodana hrana u supermarketima mora se pokloniti »


Savet Pančevačkih Seniora www.spaspvo.eu - Početna\nPočetnaO SPAS-uKontakt\tDodjite i recite šta smatrate da su problemi u funkcionisanju grada i predloge kako da se oni prevazidju - javna tribina "Ajd` jedared i vi kaž`te"\tPočetna\nPročitajte i ...\tHronologija slučaja nastalog smenom Ivanke Barašević Povezane teme\tPočetna Opstruisana i prespora restitucija\nObjavljeno u : Mediji o SPAS-u, RTV Pančevo\nUdruženje građana „Savet PAnčevačkih Seniora” traži od nadležnih da privedu pravdi sve one koji prete direktoru Agencije za restituciju, kao i one koji opstruišu proces restitucije. Takođe, „spasovci” zahtevaju da Vlada Srbije ispita postojanje korupcije državnih službenika i naloži ministarstvima i prvobraniocima da zajednički rade na ovom procesu, kako bi se on poboljšao i ubrzao. Ukoliko to uskoro ne bude učinjeno, „spasovci” sa članovima Mreže za restituciju najavljuju proteste u Beogradu.\tBudite prvi koji komentarisete ovaj clanak\nWednesday, 12 June 2013\tDetaljnije...\nObjavljeno u : Saopštenja, Saopštenja sa konferencija za novinare\nKo opstruiše restituciju “Restitucija se ne bavi samo prošlošću. Ona nije samo ispravljanje istorijske nepravde prema ljudima kojima su komunističke vlasti oduzimale građanska prava i imovinu na montiranim sudskim procesima. Restitucija je suštinski važna za srpsko društvo jer dokazuje da je pravda dostižna i da se ne sme igrati osnovnim ljudskim pravima, a jedno od njih je pravo na svojinu. Međutim, ovaj proces ima i tamnu stranu, jer uzurpatori tuđe imovine ne žele da se odreknu velikih zarada koje su sticali na njoj i vrše pritisak i na vlasnike i na Agenciju za restituciju” izjavio je nedavno Strahinja Sekulić, direktor ove institucije. U 21. veku, u državi u kojoj su političarima usta puna priča o datumu početka pregovora o pridruživanju EU, svedoci smo da se preti direktoru državne institucije, koja treba da završi posao povraćaja imovine, kao jednom od vrlo važnih uslova za ulazak u EU. Budite prvi koji komentarisete ovaj clanak\nPrivatizacija lokalnih medijskih kuća Kada se opisuje naš grad, često se kaže grad na dve reke, ali redje grad sa tri fabrike koje znatno utiču na životnu sredinu. Pančevo sa visokorizičnim pogonima naftno-hemijskog kompleksa, sa prošlošću prepunom ekcesnih situacija i ugroženog zdravlja i života gradjana. Pančevo, udaljeno od Novog Sada, na granici sa Beogradom, sa gradskim problemima koji su samo u fokusu pančevačkih medija. Zamislite takvo Pančevo bez lokalnog radio i televizijskog programa, koji tokom celog dana, svih 365 dana u godini, izveštavaju o važnim temama po Pančevce. U odnosu na najavljenu privatizaciju lokalnih medija, moguće je da takvu RTV nećemo više imati. Ukoliko i bude postojala obaveza budućeg vlasnika na odredjeni nivo informativnog programa, ko će to kontrolisati i kakve će se sankcije primeniti u suprotnom? Ko garantuje da budući privatni vlasnik neće bankrotirati i zatvoriti preduzeće? I tako redom...To su sve ozbiljna pitanja o kojima se i ne razmišlja od strane zakonodavca. Pančevo se razlikuje od drugih gradova, jer zavisi i živi sa visokorizičnom industrijom. Budite prvi koji komentarisete ovaj clanak\nThursday, 28 March 2013\tDetaljnije...\nSavet PAnčevačkih Seniora – SPAS održao je dana 5.12.2012.god. konferenciju za novinare, na kojoj su govorili Bogica Stakić, kopredsednik udruženja SPAS i Jasmina Meljnikov, predstavnik grupe gradjana zainteresovanih da plasiraju svoje rukotvorine. Gradjani okupljeni oko zajedničkog interesa, da iako bez stalnog zaposlenja ne padnu na teret društva, već da svojim radom obezbede egzistenciju, od mladih do ljudi u pedesetim godinama, od studenata pa do radnika ostalih bez posla u pljačkaškoj privatizaciji privrede, obratili su se za pomoć UG SPAS. Na ovoj konferenciji izneti su predlozi kako da grad Pančevo pomogne ovoj i sličnim grupacijama. Predlozi su već, pre dve nedelje, upućeni vrhu lokalne samouprave (u prilogu), do sada bez odgovora gradske vlasti. Smatramo da društvena zajednica i postoji zbog pojedinaca, da treba da pomogne sve pozitivne akcije, kakva je i ova. Bez posebnih troškova i uz minimum organizacije od strane grada, moguće je pomoći gradjanima da svoje proizvode plasiraju, a posebno u susret božićnim i novogodišnjim praznicima. Očekujemo da će izneti predlozi naići na bržu reakciju lokalne samouprave i u narednom periodu zaživeti kao mesto razmene, što proizvoda, tako i kontakata, dobrih ideja i pozitivne energije. U tom smislu zahvaljujemo i predstavnicima medija na podršci u realizaciji ove ideje. Budite prvi koji komentarisete ovaj clanak\nWednesday, 05 December 2012\tDetaljnije...\nObjavljeno u : Izdvajamo iz medija, RTV Pančevo\nPANČEVO, 5. decembar 2012. (TV Pančevo) – Apelacioni sud u Novom Sadu odbio je početkom novembra optužnicu pančevačke filijale Republičkog fonda za zadstveno osiguranje koja je podneta protiv nekašnje direktorke Ivanke Barašević. Odlukom Apelacionog suda praktično je obustavljen proces koji se vodio protiv Ivanke Barašević četiri godine.Bivša direktorka pančevačke filijale Fonda za zdravstveno osiguranje Ivanka Barašević smenjena je pre pet godina. Smena je usledila posle kontrole rada u pančevačkoj filijali Fonda. Kontrola je tada utvrdila da je Ivanka Barašević navodno roditeljima bolesne dece odobravala refundacije novca koji su oni trošili bez detaljne provere. Ona je tada bila i pod sumnjom da je potpisivala rešenja o refundacijama za veće količine lekova od propisanih i da je to radila bez mišljenja lekarskih konzilijuma i da je tolerisala to što su pojedini pacijenti bez saglasnosti lekarske komisije iz Pančeva upućivani na lečenje na Vojnomedicinsku akademiju.\tBudite prvi koji komentarisete ovaj clanak\nTuesday, 04 December 2012\tDetaljnije...\nObjavljeno u : Mediji o SPAS-u, Politika\nU poslednji trenutak, posle dogovora sa dužnicima, JKP ,,Grejanje'' odustalo od prodaje četiri stana, ali je ,,prepucavanje'' građana sa nekim odredbama gradske Odluke o grejanju, nastavljeno Pančevo – Trinaestog dana septembra ipak se nije dogodila licitacija na kojoj je trebalo da budu prodana četiri pančevačka stana, kako bi pančevačko ,,Grejanje'' od njihovih vlasnika naplatilo višegodišnja dugovanja za pružene usluge. Posle oštrih pretnji, ne samo da je postignut dogovor sa ovim dužnicima o načinu vraćanja duga, već je Gradsko veće naknadno ustanovilo da građanki Mariji Gička nikako nebi valjalo prodavati stan, jer žena je teško bolesna, nepokretna, a nema ni prihoda od kojih bi grejanje mogla da plaća. Umesto da joj stan ode na licitaciju, nekoliko dana pred njeno održavanje, odlučeno je da grad plati Marijin dug za grejanje od 600 hiljada dinara i naloženo da opet bude prikopčana na daljinsko grejanje.\tBudite prvi koji komentarisete ovaj clanak\nTuesday, 02 October 2012\tDetaljnije...\nNedopustivo je više da se JKP Grejanje neodgovorno ponaša prema obavezama koje proističu iz odluka Gradske skupštine, kao što je "Odluka o realizaciji Projekta naplate utroška toplotne energije na osnovu merenja isporučene energije, odnosno merenja individualne potrošnje kupaca energije priključenih na sistem centralnog grejanja stambenog / poslovnog prostora" Da se podsetimo. U čl. 5 stav 3 ove odluke kaže se CITAT: "Rok završetka radova do 3 godine". Od neuspele ankete koja je trebala da pokaže da li su građani zainteresovani za ugradnju merača u svoj stan i tako plaćaju samo energiju koju potroše za zagrevanje svog stana, ništa se dalje na tome ne radi, bar ne sa znanjem javnosti.\tBudite prvi koji komentarisete ovaj clanak\nWednesday, 19 September 2012\tDetaljnije...\n<< Početak < Prethodna 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Sledeća > Kraj >>Rezultati 1 - 7 of 573\tSite modifikovan::12 June 2013, 19:15\tPosetioci: 1559742


NACRT ZAKONA O BESPLATNOJ PRAVNOJ POMOĆI: Održan okrugli sto "Izazovi u izradi Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći" - Najspornije tumačenje člana 67. stav 2. Ustava Republike Srbije\nOkrugli sto "Izazovi u izradi Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći", održan je 26. januara 2017. godine u Palati Srbija u Beogradu.\nCilj ovog okruglog stola bio je da se zajednički, kroz diskusiju reše problemi koji prate izradu teksta Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći. Skupu su prisustvovali predstavnici civilne grupe, profesije kao i strani predstavnici.\nOkrugli sto je otvorio Čedomir Backović, pomoćnik ministra pravde i šef Pregovaračke grupe za Poglavlje 23, koji je govorio o suprotstavljenim stavovima u vezi sa tim da li zakon treba da predvidi i mogućnost pružanja pravne podrške udruženjima i nevladinim organizacijama, pored podrške koju pružaju advokati i jedinice lokalne samouprave putem posebno organizovanih službi.\nNakon gospodina Backovića, skupu se obratio Zoran Balinovac, pomoćnik ministra pravde, koji je istakao da je najspornije u svemu tumačenje člana 67. stav 2. Ustava Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006) koji glasi:\n"Pravnu pomoć pružaju advokatura, kao samostalna i nezavisna služba, i službe pravne pomoći koje se osnivaju u jedinicama lokalne samouprave, u skladu sa zakonom."\nPostavlja se pitanje da li navedena odredba, ovako kako je ustavotvorac formulisao može da se tumači na taj način da i udruženja, nevladine organizacije i drugi slični subjekti mogu da pružaju pravnu pomoć, odnosno podršku ugroženim licima i gde postaviti granice. Nameće se stav da jedino Ustavni sud može dati pravo tumačenje odredbe Ustava.\nNakon video prezentacije na kojoj su prikazana sporna pitanja počela je diskusija. Prvi se skupu obratio Slobodan Šoškić, predsednik Advokatske komore Beograda, a nakon njega su se naizmenično nizali predstavnici udruženja i nevladinih organizacija i predstavnici advokature.\nNajveća prednost ovog okruglog stola je u tome što su predstavnici obe strane dobili priliku da iznesu svoja mišljenja i argumente kako bi ih druga strana čula. Nakon što su se svi prijavljeni učesnici javili za reč i izneli svoje viđenje stvari, skup je završen.\nIzvor: Redakcija, 29.01.2017


Broj vesti u arhivi za Maj 2012: 324\nRepublička izborna komisija (RIK) je utvrdila da će se predsednički i parlamentarni izbori na teritoriji Kosova i Metohije održati na 90 biračkih mesta na ukupno 28 lokacija.\nIvanović: OEBS samo nadgleda izbore na KiM\n“Osnovna uloga OEBS-a na KiM na predstojećim izborima je nadgledanje i logistička podrška”, kazao je u izjavi za KIM radio Oliver Ivanović.\nVlada Kosova: Odluka OEBS-a u skladu sa Ustavom\nKosovska vlada pozdravila je odluku Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) da na sebe preuzme obezbedjenje uslova za glasanje kosovskih Srba na predstojećim parlamentarnim i predsedničkim izborima.\nMeđunarodni dan rada - Prvi maj obeležava se danas i na Kosovu. Za radnike kosovskih institucija danas je neradan dan, dok radnici zaposleni u srpskim institucijama na Kosovu neće odlaziti na posao dva dana.\nRasmusen: KFOR će sprečiti destabilizaciju\nAnders Fog Rasmusen istakao je da će KFOR učiniti sve kako bi se sprečio bilo kakvu destabilizaciju na Kosovu. Dragan Šutanovac insistirao je, u razgovoru sa Rasmunsenom da snage KFOR-a obezbede nesmetano odvijanje izbornog procesa na Kosovu i Metohiji.\nDejanović: Postignut dogovor o izborima na KiM\nPredsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić-Dejanović, koja zamenjuje predsednika Republike, izjavila je da je sa OEBS-om postignut dogovor o organizaciji srpskih parlamentarnih i predsedničkih izbora na Kosovu i Metohiji.\nKetrin Ešton pozdravlja dogovor o izborima\nVisoka predstavnica Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton pozdravila je danas dogovor sa Organizacijom za evropsku bezbednost i saradnju o sprovođenju srpskih izbora na Kosovu.\nBogdanović: Dogovor sa OEBS-om omogućio realnost izbora\nMinistar za Kosovo i Metohiju Goran Bogdanović izjavio je da je dogovor sa predstavnicima OEBS-a o organizovanju izbora na Kosovu omogućio punu regularnost izbornog procesa.\nPritvor uhapšenim Srbima sa severa\nČetvorici Srba sa severa Kosova određen je jednomesečni pritvor zbog trgovine narkoticima.\nRedžepi upućuje protestnu notu komandi NATO-a\nMinistar unutrašnjih poslova Kosova Bajram Redžepi najavio je da će kosovska vlada uputiti protestnu notu komandi NATO-a jer je KFOR dopustio da kamion sa lekovima iz Rusije uđe na teritoriju Kosova na severu, objavili su prištinski mediji.\nRovan pozdravlja sporazum o izborima na Kosovu\nMeđunarodna civilna kancelarija saopštila je da podržava sporazum po kojem će OEBS posredovati u organizaciji srpskih parlamentarnih i predsedničkih izbora na Kosovu.\nRamuš Haradinaj ponovo u sudnici\nPred Haškim tribunalom biće danas održana statusna konferencija u postupku protiv bivšeg lidera OVK Ramuša Haradinaja i njegovih saradnika Idriza Baljaja i Ljahija Brahimaja.\nČetvoro povređenih u udesu u Kosovskoj Mitrovici\nRepublička izborna komisija donela je rešenje kojim se predviđa da se po završetku izbora izborni materijal sa Kosova i Metohije prebrojava i u Vranju, a ne samo u Raškoj, kako je to ranije utvrđeno.\nSAD pozdravljaju sporazum o izborima na Kosovu\nSAD su pozdravile sporazum OEBS-a s vladama Kosova i Srbije na osnovu kojeg će OEBS na Kosovu 6. maja organizovati srpske parlamentarne i predsedničke izbore.\nDanas presuda u predmetu “Klečka”\nU Prištini se danas očekuje presuda u predmetu “Klečka” u slučaju u kojem su optuženi potpredsednik DPK i poslanik u skupštini Fatmir Ljimaj i njegovi saborci.\nOEBS: Uspešno ćemo sprovesti izbore\nOEBS će omogućiti da oni koji imaju pravo glasa na predsedničkim i parlametnarnim izborima to iskoriste i glasaju, izjavio portparol Misije OEBS-a na Kosovu Nikola Gaon.\nM. Jakšić: Beograd će priznati lokalne izbore na Kosovu\nBeograd će priznati rezultate lokalnih izbora koji će biti organizovani u nekoliko opština na Kosovu, kaže Marko Jakšić, kandidat DSS na predstojećim parlamentarnim izborima.\nRobert Sorenson posetio Štrpce\nPolitičko-bebzbednosna situacija u opštini Štrpce bila je tema sastanka gradonačelnika Bratislava Nikolića i zamenika specijalnog predstavnika generalnog sekretara UN Roberta Sorensona.\nG. Bogdanović: Oslobađajuća odluka je skandalozna\nOdluka Okružnog suda u Prištini kojom su Fatmir Ljimaj i trojica bivših komandanata OVK oslobođeni optužbi za ratne zločine u selu Klečka je skandalozna i ponižavajuća za žrtve, izjavio je Goran Bogdanović.\nNemačka produžila mandat svojim vojnicima KFOR-a\nNemačka vlada je donela odluku o jednogodišnjem produžetku mandata Bundesvera (vojnika) u sastavu KFOR na Kosovu.\nRomi pripremaju proslavu Đurđevdana\nRomi sa centralnog Kosova i ove godine tradicionalno dočekuju Đurđevdan uz kolač, jagnje i vrbu.\nOd “A do Š” sa Markom Jakšićem\nVečeras od 21 čas emituje se novo izdanje emisije “Od A do Š”. Gost je potpredsednik Zajednice opština na KiM i kandidat DSS-a na predstojećim parlamentarnim izborima, Marko Jakšić.\nUNMIK pozdravlja dogovor s OEBS-om o izborima na Kosovu\nUNMIK pozdravila dogovor postignut 30. aprila kojim se omogućava da OEBS nadgleda glasanje na Kosovu na srpskim parlamentarnim i predsedničkim izborima 6. maja.\nNa severu Kosova sve spremno za održavanje lokalnih izbora\nNa severu Kosova završeno je štampanje glasačkih listića za lokalne izbore koji će se, održati 6. maja kada će se glasati i za predsednika i Parlament Srbije.\nŽ. Joksimović: Nema slobode medija na KiM\n„O slobodi medija na KiM ne možemo govoriti, jer nemamo ni slobodu kretanja. Isti problem imaju i albanske kolege na severu Kosova“, kaže novinar Žarko Joksimović.\nNa svim biračkim mestima samo predstavnici OEBS-a\nOEBS je preuzeo izborni materijal od Republičke izborne kosmisije. Svoje glasačko pravo u nedelju će na Kosovu moći da ostvari 109 hiljada birača.\nKetrin Ešton poziva na očuvanje slobode govora\nPovodom Svetskog dana slobode medija, EU podseća na načelo slobode izražavanja sadržano u Univerzalnoj deklaraciji o ljudskim pravima.\nDrevs: KFOR neutralan prema srpskim izborima 6. maja\nKomandant KFOR-a general Drevs je u Prizrenu izjavio da će ta vojna misija biti ’neutralna, ali u stanju pripravnosti’ kada je reč o srpskim izborima 6. maja.\nEULEKS sprema hapšenja na severu Kosova\nDiplomatski izvori bliski misiji EULEKS-a na Kosovu najavili su da će posle izbora u Srbiji 6. maja elitne jedinice EULEKS-a izvršiti masovna hapšenja kriminalaca na severu Kosova.\nUgrožena medijska sloboda\nSloboda srpskih medija na Kosovu i Metohiji je na niskom nivou, ocenjuju povodom Svetskog dana slobode medija njihovi predstavnici.\nNovinari bojkotuju zbog Krivičnog zakona\nGotovo svi pisani i elektronski mediji na Kosovu danas su započeli bojkot praćenja rada kosovskih institucija zbog Krivičnog zakona, koji je prošle nedelje izglasan u Skupštini Kosova.\nTerensko vozilo na poklon Domu zdravlja Istok\nFondacija princeze Katarine Karađorđević poklonila je danas terensko vozilko Domu zdravlja u Istoku na Kosovu, koji je 1999. godine preseljen u Osojane, saopštila je Fondacija.\nJahjaga: Bezbednosna situacija stabilna\nPredsednica Kosova sastala se danas sa predstavnicima lokalnih i međunarodnih bezbednosnih struktura u cilju procene bezbednosne situacije uoči održavanja srpskih izbora.\nSavet bezbednosti o Kosovu 14.maja\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija održaće 14. maja sednicu na kojoj će biti predstavljen redovni tromesečni izveštaj UNMIK-a o situaciji na Kosovu, saznaje Tanjug.\nVOA: Rizik od nasilja na KiM uoči izbora\nDirektor Vojnoobaveštajne agencije (VOA) izjavio je da aktuelnu situaciju na KiM karakteriše međuetnička napetost, usled čega je povećana mogućnost izbijanja nasilja.\nNastavljen postupak zbog pretnji novinarima BIRN-a\nOpštinski sud u Prištini delimično je potvrdio optužnicu protiv Albanaca osumnjičenih za pretnje upućene novinarki Jeti Džari i jednom članu Balkanske mreže za istraživačko novinarstvo (BIRN).\nŽivojin Rakočević i Imer Muškoljaj u “Dogovoru!?”\nGosti 31. izdanja emisije “Dogovor!?” su Imer Muškoljaj, izvršni direktor Asocijacije profesionalnih novinara Kosova i Živojin Rakočević, član Saveta Republičke radiodifuzne agencije Srbije.


Dan posle poraza od Estonije | BeliOrlovi.rs\nDan posle poraza od Estonije\n9. oktobra 2010 - 13:46|EP 2012, Kvalifikacije EP 2012, Šta kazu mediji|Komentari\nSrpska reprezentacija tone, dolazak novog selektora nije doneo željene promene, a poraz od Estonije mogao bi da se meri sa onima od Azerbejdžana i Kazahstana.\nSvi su razočarani, najviše naravno navijači koji su posle dve godine ponovo počeli da se dele prema timskim bojama.\nDan posle poraza mediji u Srbiji naglašavaju debakl „Belih orlova“. ’Sport’ dolazi sa naslovom „I jadno i tužno“, a ’Žurnal’ je kratak i jasan sa „Bruka“.\n„Srbija podeljena na tribinama, jalova na terenu, doživela je bolan poraz koji je definitivno posledica svega lošeg što je opteretilo i opterećuje srpski fudbal. Doživeli smo klasičan nokaut od autsajdera, izgubili već upisane bodove, videli da bolje u ovom trenutku možda i ne zaslužujemo, kada ni sebi (čitaj, jedan deo navijača, pre svega pristalica Crvene zvezde), ne želi uspeh svojoj reprezentaciji“, piše u subotnjem izdanju „Sporta“.\nDnevni sportski list posebno se osvrnuo na navijače sa severne tribene stadiona u Humskoj koji su tokom meča konstantno zviždali igračima, prozivali golmana Partizana Vladimira Stojkovića, vređeli predsednika FSS Tomislava Karadžića i okačili transparent „Kleo nikad za Srbiju!“.\nSam Karadžić prvi je napustio stadion ne želevši da komentariše utakmicu. Golman Vladimir Stojković nije želeo da komentariše povratak klubaštva na mečeve reprezentacije i prozivke na njegov račun.\n„Fudbale javi se! Vapaj gledaoca razočaranih igrom Srbije, upućen sa tribine već na isteku 40. minuta, najbolje opisuje kako je igrao naš tim. Očekivano je bilo da se ’Orlovi’ razlete po terenu, da nadlete kazneni prostor Estonije i ustreme se ka mreži gosiju gladni dragocenog plena, ali ničega od toga nije bilo. Gledali smo jalov fudbal, sve je teže bilo gledati kako srpski reprezentativci muče loptu kao da im je ona kriva što Estonci nisu na centru Humske ostavlili tri buda upakovana u crvenu mašnicu“, kritičan je i „Sportski žurnal“.\nNije sve izgubljeno, bar na papiru. Italijani su ovojili samo bod u Belfastu pa imaju samo tri više, pa bi duel u Đenovi u utorak mogao da bude odlučujući. Posle toga Srbiju očekuje još šest mečva sa Italijom, Slovenijom, Estonijom Ssevernom Irskom i Farskim ostrvima i teška borba za mesto koje vodi ili direktno ili u baraž za vropsko prvenstvo 2012.\nNaša reprezentacije nije učestvovala na šampionatima „starog kontinent“ od 2000. godine i nastupa u Holandiji i Belgiji pod imenom SR Jugoslavija.


Konkursi za upis na Vojnu akademiju, Medicinski fakultet Vojnomedicinske akademije, Vojnu gimnaziju i Srednju stručnu vojnu školu otvoreni su do 31. marta, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nU saopštenju se navodi da će svake subote do 31. marta, od 11 do 13 časova, zainteresovani kandidati moći da posete te škole, gde im je omogućeno da profesorima, kadetima i učenicima ispostave sva pitanja u vezi upisa i školovanja.\nNa Vojnoj akademiji selekcija kandidata obavlja se u dva dela. Prvi deo podrazumeva polaganje prijemnog ispita, koji se sastoji od provere znanja iz matematike i provere fizičkih sposobnosti, dok drugi deo obuhvata psihološku i medicinsko-zdravstvenu procenu.\nNajveći broj bodova prilikom rangiranja nosi provera znanja iz matematike, zbog čega je Vojna akademija kreirala onlajn platformu za učenje i pripremu prijemnog ispita iz matematike.\nKorisnicima onlajn platforme dostupni su teorija i zadaci sa rešenjima, a takođe, tu je i test za sve koji žele da provere nivo znanja.\nBudući korisnici za pristup moraju da otvore privremeni nalog, koji je aktivan sve do prijemnog ispita, tako što će svoju i-mejl adresu dostaviti teritorijalnom organu Regionalnog centra Ministarstva odbrane na teritoriji stalnog mesta boravka, kojem se inače podnosi i prijava za upis u Vojnu akademiju i druge vojne škole.\nUslovi konkursa za upis u vojne škole dostupni su na zvaničnom sajtu Ministarstva odbrane i sajtovima vojnih škola.


Početak: Detalj sa konferencije za novinare HK Beograd u dvorani "Aleksandar Nikolić"\nKonferencija za medije održana je pet dana uoči prve utakmice novooformljenog srpskog kluba u regionalnom takmičenju protiv njenog nekadašnjeg dvostrukog šampiona, rumunske Čikserede. Meč se igra u petak od 17.30 časova u ledenoj dvorani „Pionir“.\nGeneralni sekretar kluba Boris Gabrić je u obraćanju medijima naglasio da je HK Beograd projekat od nacionalnog značaja za srpski hokej, te da njegovo osnivanje ima za cilj povećanje kvaliteta i popularnosti ovog sporta u našoj zemlji.\n– HK Beograd formiran je s ciljem jačanja reprezentacije Srbije i njenog ulaska u Prvu diviziju kao najvišeg cilja. Uz veliku zahvalnost medijima na izuzetnom praćenju početka ovog projekta želim da još jednom naglasim da HK Beograd nije fuzija Partizana i Crvene zvezde, već potpuno nov klub za koji će igrati najbolji domaći sastav igrača, ono najbolje što naša liga ima, uz nekoliko stranih igrača – rekao je Gabrić.\nOn je napomenuo i da će klub tokom takmičenja u MOL ligi insistirati na društveno-odgovornom delovanju i podsetio na humanitarnu akciju „Teddy Bear Toss“, prvu u nizu kojima će se truditi da obezbedi pomoć onima kojima je ona najpotrebnija. Kao što je već bilo reči prethodnih dana, ulaznica za prvi meč protiv rumunske Čikserede biće plišana igračka koju će posetioci prilikom postizanja prvog gola ubaciti na led, a sve prikupljene igračke biće predate Centru za zaštititu odojčadi, dece i omladine u Zvečanskoj ulici. Svaki gledalac koji ne bude sa sobom poneo igračku, uz kupljenu ulaznicu koja će koštati svega 250 dinara dobiće jednu na ulazu u ledenu dvoranu “Pionir”.\nGabrić je podsetio i na još jedan cilj kluba, a to je koncept porodične zabave kojim bi hokej ušao u svest srpske sportske javnosti i izrazio želju za ispunjenjem još jednog izuzetnog poduhvata, kojim bi se hokej vratio među najpopularnije sportove u glavnom gradu kako je to bilo tokom šezdesetih godina kada je mečeve gledalo i po 10.000 ljudi.\n– Želimo da ljudi porodično dolaze na utakmice, sa svojom decom, kako bi to pre svega bila jedna dobra zabava. U tom smislu, želimo da na Tašmajdanu, koji je sada ponovo aktivan, organizujemo ‘Winter Classic” negde oko Nove godine. I ta ideja bila bi jedan vid humanitarne akcije koje ćemo s vremena na vreme organizovati” – izjavio je on.\nPrvi trener novoformiranog kluba biće švedski stručnjak Krister Dreberg koji već ima iskustvo u radu u MOL ligi, pošto je trenirao prva dva protivnika Beograda u regionalnom takmičenju, rumunske klubove Čikseredu i Koronu Brašov.\n– Izuzetna mi je čast što sam ovde i što imam priliku da vodim ovaj tim. Imali smo odlične pripreme u Mađarskoj u kojom sam imao priliku da radimo na ledu, odlične smo uslove i time sam prezadovoljan. Odigrali smo dve utakmice protiv dve ekipe sa veoma dobrom energijom. Još smo daleko od svega onoga što tim može da pruži, to će se tek videti koliko je, jer za tako nešto još uvek nismo imali dovoljno vremena na ledu – rekao je Dreberg i dodao:\n– Za nas je bitno da se razvijamo. U početku će piti teško, igramo protiv ekipa koje imaju mnogo više iskustva. Moja filozofija je da svaku utakmicu igramo na pobedu, iako sigurno nećemo pobediti u svakoj od njih, ali bitno je da iz svake naučimo nešto novo. Ukoliko uspemo da uđeo u plej-of biće to velika stvar za naš tim i igrače. Neće biti lako, igramo protiv ekipa sa mnogo većim budžetima od našeg, ali igraćemo za navijače, za klub, za sponzore. Važno je da svaku utakmicu igramo srcem, a to je nešto što već vidim kod igrača – naglasio je švedski stručnjak.\nKapiten tima Dimitrije Filipović izrazio je veliko zadovoljstvo što će predvoditi ekipu u premijernoj sezoni u MOL ligi i obećao veliku borbu kako bi Beograd postigao što bolje rezultate koji će mnogo značiti za razvoj hokeja u Srbiji.\n– Kao kapiten tima, a u ime svih ostalih igrača, mogu da kažem da je izuzetna čast što ćemo imati priliku da nastupimo u jednoj ovako jakoj ligi kao što je MOL. Nikada se u Srbiji nije igrao hokej na nivou na kojem će se igrati ove godine. Partizan je pre nekoliko godina igrao Slohokej ligu koja je po kvalitetu dva-tri ranga ispod ove. Imali smo priliku da na kampu u Mađarskoj odigramo dva utakmice u kojima smo se upoznali sa intenzitetom kvaliteta s kojim ćemo se susresti ove godine. Ovo je izuzetna stvar za Beograd i našu hokejašku scenu i verujem da će se ove godine igrati hokej koji ovde do sada nije viđen dosta godina – rekao je Filipović i osvrnuo se na očekivani uticaj igranja ovako snažnog takmičenja na reprezentativni hokej:\n– Ekipu Beograda čini 90 odsto igrača koji su reprezentativci Srbije uz podršku nekoliko stranaca. Naš osnovni cilj u ovoj prvoj sezoni biće da što više ojačamo i pripremimo se za ono što nas čeka u aprilu kada ćemo pokušati da se konačno plasiramo u viši rang – zaključio je Filipović.


Identifikovani potpuno očuvani ostaci čoveka iz Bitke kod Vaterloa - National Geographic Srbija\nJedini potpuno očuvani skelet borca iz Bitke kod Vaterloa koji je pronađen nakon 200 godina ispod parkinga uspešno je identifikovan, navode istoričari.\nOBJAVLJENO: 14. 04. 2015.\nDvesta godina star skelet identifikovan je kao stanovnik Hanovera koji se borio za slobodu svoje domovine od Napoleonove okupacije. Vojni istoričar Geret Glouver veruje da je vojnik bio Fridrih Brant (23), redov u Kraljevoj legiji Džordža III, kojeg je ubilo zrno iz muskete koje je još uvek bilo zaglavljeno između njegovih rebara kada je otkriven 2012. godine.\nPogledajte i: Koliko je Napoleon, zapravo, bio visok?\nNaučnici su identifikovali oblik kičme, ali to nije odvratilo čoveka za kojeg Glouver veruje da se borio za Britaniju kako bi pomogao u oslobađanju svoje otadžbine koju je Napoleon okupirao.\n"Imao je krivu kičmu, što je značilo da bi najverovatnije bio odbijen u bilo kojoj savremenoj vojsci na svetu." Dominik Boske, arheolog koji radi na očuvanju skeleta zajedno sa valonskom vladom u Belgiji, kaže da je otkriće jedinstveno. "Nijedan kompletan skelet nije pronađen iz Vaterloa za 200 godina."\nSaznajte i: Grob keltskog princa otkriven u Francuskoj\nVojnik je otkriven 2012. godine kada je bager iskopao parking nedaleko od Lavljeg brežuljka, dobro poznate lokacije onih koji su posetili istorijsko bojno polje južno od Brisela. Desetine hiljada muškaraca ubijeno je u čuvenoj bici pre 200 godina, ali Glouver smatra da zna zbog čega je otkriće toliko retko. "Kost se smatrala odličnim đubrivom u 1830-im i 1840-im, tako da su kompanije pljačkale nekadašnja napoleonska bojna polja kako bi sakupile tela palih vojnika i konja, koja bi potom bila samlevena i prodata farmerima."\nOtkrijte i: Šta vaše kosti imaju zajedničko sa Ajfelovom kulom?\n"Mrtva tela su u to vreme bila tretirana na veoma drugačiji način. Osim ukoliko niste bili bogati, bili biste bačeni u masovnu grobnicu i ljudi nisu mislili mnogo o tome. Praksa je vremenom zaustavljena u 1860-im kada su Jorkširske novine povele kampanju kojim su kritikovale farmere, podvlačeći da bacaju tela svojih rođaka na polja", dodaje Glouver.\nBelgija Francuska Arheologija Napoleon Bonaparte


Potpredsjednik Vlade Srbije Zorana Mihajlović istakla je da su uvredljive izjave ministra bezbjednosti u Savjetu ministara u tehničkom mandatu Dragana Mektića povodom zdravstvenog stanja predsjednika Srbije Aleksandra Vučića loše za odnose u regionu.\n"Dokle god neko koristi i najmanji povod da u regionu poseje mržnju i udalji ljude, nema bolje budućnosti ni za Bošnjake, ni za Hrvate, ni za Srbe. Bolju budućnost možemo graditi samo na pristojnosti i razumevanju", rekla je Mihajlovićeva.\nZato, dodala je ona, Srbija teži da uvijek pokaže toleranciju i čini sve da se sačuva stabilnost regiona, prenosi RTS.\nNakon što je Vučić juče čestitao srpskom članu Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku na postignutom dogovoru u vezi sa imenovanjem predsjedavajućeg Savjeta ministara, Mektić je na svom "Tviter" nalogu objavio neprimjerene poruke predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću.\nMektić je, između ostalog, na "Tviteru" poručio predsjedniku Srbije: "Idi, liječi se, kako su samo bila fina tri dana bez tebe".


mladen krstajic - Dnevni list Danas\nPočetna » mladen krstajic\nSelektor postao samostalan, direktor došao na gotovo\nKada novi sportski direktor Fudbalskog saveza Srbije na promociji ima potrebu da naglasi da će selektor „A“ tima slobodno i bez mešanja moći da bira igrače na koje računa, onda je to najbolji dokaz da u domaćoj „kući“ fudbala mnogo toga nije funkcionisalo kako treba u proteklih godinu i kusur dana.\nPiše: V. Živanović 7. 8. 2019.\nStruka i sportski novinari nemaju dilemu da novi selektor fudbalske reprezentacije Srbije treba da po osobinama i radnoj biografiji što više podseća na Slavoljuba Muslina, a da se greška s Mladenom Krstajićem ne sme ponoviti.\nPiše: V. Živanović 24. 6. 2019.\nSmenjen selektor Orlova Mladen Krstajić\nOdbor za hitna pitanja Fudbalskog saveza Srbije na današnjoj sednici smenio je dosadašnjeg selektora Orlova Mladena Krstajića.\nPiše: V.Ristić 13. 6. 2019.\nLitvanija ne „pere“ ukrajinske fleke\nDok selektor Srbije Mladen Krstajić smatra da se samo „digla velika fama“ oko poraza protiv Ukrajine (0:5), struka i javnost nemaju dilemu da su „orlovima“ neophodne korenite promene.\nPiše: V. Živanović 12. 6. 2019.\nUkrajinski scenario od petka više nije samo politički već i sportski pojam, a označava golgotu koju su fudbaleri Srbije proživeli u Lavovu gde su u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo izgubili sa 5:0. Koliko su „orlovi“ preko vikenda uspeli da se otrezne od pet teških šamara koje su dobili u Ukrajini videćemo već večeras (20.45) kada će na praznom stadionu „Rajko Mitić“ dočekati Litvaniju.\nPiše: V. Živanović 10. 6. 2019.\nKrstajić: Ako odem, otići ću čistog obraza\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić rekao je danas da će poštovati svaku odluku Saveza vezanu za njegov status i da će, ako ode, otići čistog obraza.\nPiše: V. Maričić 9. 6. 2019.\nKrstajić: Šamar za nauk, život ide dalje\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić rekao je da preuzima odgovornost za današnji poraz od Ukrajine i da je to bio „šamar koji je za nauk“.\nPiše: V. Živanović 6. 6. 2019.\nKrstajić: Muči me izbor napadača, ali znam tim za Ukrajinu\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić rekao je danas da i njega „muči“ dilema sa kojim napadačem da počne utakmicu sa Ukrajinom, ali da zna tim.\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić rekao je danas da ekipa „treba da ostane na zemlji“ posle dva remija na prethodnom okupljanju jer joj slede dva veoma bitne utakmice u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo.\nPonoš je naveo da je režim brutalno zloupotrebio državni aparat, jer ministar unutrašnjih poslova… https://t.co/kAKAIIEbVH\nNajteži poraz ove sezone za crveno - bele\n"Želim da budem konstruktivan glas koji podržava ambicije Srbije, ali fer i otvoren glas oko zadataka koje je potre… https://t.co/bFU83hpawb


Cene goriva na benzinskim stanicama u Srbiji i širom regiona dostigle su maksimum, a stručnjaci ističu da je više uzroka doprinelo tome, kao i da se u narednom periodu ipak ne očekuje dalji skok cena sirove nafte, pa samim tim ni goriva.\nCene sirove nafte na svetskom tržištu dostigle su u oktobru višegodišnji maksimum, a barel nafte tipa Brent koštao je i više od 85 dolara.\nSirova nafta, kao jedan od najznačajnijih berzanskih pokazatelja, poskupela je u prethodnih mesec i po dana za 22 procenta, i krajem septembra je sa 86,29 dolara za barel dostigla najvišu cenu u poslednje četiri godine.\nGeneralni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović kaže da su više cene goriva u Srbiji posledica rasta cene nafte i berzanskih kotacija benzina i dizela. Kako dodaje, u prethodnih mesec i po cena sirove nafte poskupela je za 22 odsto, što je veliki skok i odražava se i na cenu goriva.\n- Sada je u zastoju i videće se da li će se zadržati na nivou od 80 dolara - ističe Mićović, uz objašnjenje da na cenu goriva utiče više faktora, a cena sirove nafte samo jedan od njih, mada glavni.\nMićović ističe da će se videti kako će se kretati trendovi na tržistu, ali da se ipak ne očekuje veći skok cena sirove nafte, pa samim tim ni goriva u narednom periodu.\n- Ovako visoke cene ne odgovaraju ni naftnim kompanijama, jer onda pada potrošnja - objašnjava on.\nKada je reč o mogućim potezima države u trenutnoj situaciji, Zakon o akcizama sadrži mogućnost da Vlada Srbije smanji akcize i time utiče na cene. Mićović smatra da država sama treba analizom da proceni da li je moguće učiniti tako nešto.\n- Ovako visoke cene goriva podižu osnovicu za obračun PDV-a i onda se od PDV-a prihoduje novac na koji se realno nije računalo. Zato treba razmisliti da li treba samo za toliko smanjiti akcize, odnosno za taj rast PDV-a, jer to je mehanizam koji bi na neki način rasteretio kućne budžete i pritisak na privredu, a država bi ostvarila svoj projektovani prihod - objašnjava on.\nSličan stav ima i predsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije Goran Papović, koji kaže da bi država trebalo da pokuša da smanji svoja uzimanja kad je reč o akcizama, i da napravi bitan korak ka potrosačima.\nU praksi, će to značiti da na rezervoarima na benzinskim stanicama, kao i na vrhovima "pištolja" za točenje, moraju da budu istaknute odgovarajuće nalepnice, kao i na svim vozilima proizvedenim, odnosno prodavanim na ovim tržištima posle 11. oktobra ove godine.


Čanak: Pet godina posle isteka Zakona o lustraciji vraćamo se u mračne devedesete | Autonomija\n"Izostanak lustracije i povratak devedesetih uticao na odlazak mnogih iz ove zemlje i na biračku apatiju onih koji ovde ostaju"\nPredsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Nenad Čanak ocenio je da se Srbija zbog nedostatka političke volje za ponovnim donošenjem i sprovođenjem Zakona o odgovornosti za kršenje ljudskih prava, odnosno zakona o lustraciji, čije je važenje prestalo na današnji dan 2013. godine, „vraća u mračne devedesete“.\n„Uprkos svim apelima LSV, nije bilo političke volje ni da se taj zakon sprovede dok je trajao, niti da se spreči da zastari, a kamoli da se, kada je zastareo, vrati u skupštinsku proceduru i usvoji novi. Upravo izostanak lustracije je omogućio da se u politički život Srbije nakon kratkog predaha vrate akteri mračnih devedesetih godina prošlog veka“, naveo je Čanak u pisanoj izjavi.\nOn je ocenio da ljudi koji su devedesetih učestvovali u ratnoj politici „nastavljaju politiku Slobodana Miloševića i planiraju da mu podignu spomenik, narušavaju odnose sa susedima, štete ugledu vojske i uznemiravaju građane u Hrtkovcima“.\n„Oni danas prekrajaju istoriju, rehabilituju izdajnike, veličaju ratne zločince, pravdaju ubice premijera (Zorana Đinđića), uvode nasilje, koriste jezik mržnje i podela. Slobodno se može reći da je izostanak lustracije i povratak devedesetih uticao na odlazak mnogih iz ove zemlje i na biračku apatiju onih koji ovde ostaju“, ocenio je lider LSV.\nNavodeći da je lustracija važan preduslov za trajne i kvalitetne promene u Srbiji i da za nju nije kasno, on je predložio da se Zakon o odgovornosti za kršenje ljudskih prava ponovo „vrlo brzo“ nađe u skupštinskoj proceduri i to „sa jednom jedinom izmenom – bez roka važenja“. „Pod uslovom da to konačno bude inicijativa više stranaka, a ne samo LSV“, dodao je Čanak.


Kosovski medij: Moguće hapšenje Marka Đurića ako bude ovo uradio - Infobrif\nKosovski medij: Moguće hapšenje Marka Đurića ako bude ovo uradio\nObjavljeno 28.06.2019. u 11:50\nPrištinske vlasti najavljuju mogućnost hapšenja direktora Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marka Ðurića ukoliko ne bude poštovao prvobitno dogovoreni program posete, objavio je lajmi.net.\nZiberaj je čak upozorio da bi Ðurić mogao biti uhapšen, ako ne bude poštovao dozvoljen program posete.\nKako je ranije najavljeno iz Kancelarije za KiM, Ðurić bi trebalo da se danas u 12 sati u Zubinom Potoku sastane s gradonačelnicima četiri opštine sa severa Kosova i Metohije, a potom da, u 14 sati, u Rektoratu Prištinskog univerziteta s privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici, prisustvuje svečanom obeležavanju godišnjice Univerziteta.\nLopov u „akciji“, snimile ga kamere, nećete verovati na koji način krade (VIDEO)\nTragedija na jezeru: Udavio se mladić


Tanjug 29. januara 2022. 13:58\nANTALIJA – Vezni fudbaler Crvene zvezde Mirko Ivanić, sumirajući je utiske iz dosadašnjeg dela priprema u Antaliji, istakao je da crveno-beli treniraju i rade na svim segmetima igre kako bi u nastavku sezone pružali još bolje partije.\n„Rekli smo da nam nije važan rezultat na pripremama, ali ne bih mogao da se složim sa tim jer smo navikli da pobeđujemo i šta god da radimo idemo na pozitivan rezultat za nas, jer nam to znači za dalje. Prva utakmica je bila protiv Maribora, bio je to uvodni meč, nismo imali neke posebne zahteve koje smo trebali da ispunimo, osim da se ne povredimo i prikažemo neke zamisli sa treninga, što smo po mom mišljenju i uspeli. Druga utakmica je bila takmičarska, što se videlo da je bio jači ritam i veoma sam zadovoljan što smo pobedili. Sledeći meč je u nekom smislu pik ovih priprema, da vidimo gde smo, šta smo uradili i da odmerimo snage sa po mom mišljenju najboljom ekipom ovde na pripremama“, rekao je Ivanić za klupski sajt.\nIvanić je govorio i o igračima koji su u Crvenu zvezdu stigli ove zime.\n„Ohi se brzo uklopio, o tome govori dosta i njegov učinak u dosadašnjem delu priprema. Sa Pićinijem nisam imao prilike da sarađujem, nadam se da će se što pre oporaviti i priključiti timu. Mladi igrači pokazuju veliki potencijal i drago mi je što ima toliko igrača iz Omladinske škole, poručio bih im samo da nastave ovako da rade. Mislim da će definitivno neki od njih i ostati sa nama posle ovih priprema, a neki će morati još neko vreme da sakupljaju minute“, rekao je Ivanić.\nOsvrnuo se Ivanić i na svoje igre iz prethodnog perioda, ali i govorio o izazovima koji fudbalere Crvene zvezde očekuju do kraja sezone.\n„Zadovoljan sam kako sam igrao u prethodne dve sezone, naravno da mislim da mogu još bolje i očekujem da nastavim bar u istom ritmu, ali i doprinosim ekipi. U narednih šest meseci imamo osminu finala Lige Evrope i borbu za titulu, verujemo da možemo da osvojimo prvenstvo“, rekao je Ivanić i dodao:\n„Očekuje nas dosta utakmica, kao i plej-of. Dogovorili smo se da gledamo samo nas, da budemo koncentrisani na ono što radimo i ako bude tako mislim da ćemo sigurno biti bolji, uspeti da osvojimo titulu, a osmina finale će biti kruna takmičenja u Evrope u poslednje dve godine. Sa nestrpljenjem iščekujemo da čujemo ime protivnika za taj meč i da krenemo sa pripremama“, poručio je Ivanić.


Prof. dr Vladimir Prvulović: Kakva je budućnost i perspektiva Evropske Unije (1)\nAli kakvu budućnost i sudbinu, politički „nedovršenoj simfoniji“ - Evropskoj Uniji – predviđaju savremeni političari, analitičari i javnost?\nU vreme kada Republika Srbija čini ogromne napore da, sa jedne strane, ispuni sve postavljene kriterijume (Kopenhagenske i druge) Evropske unije i otvori, a zatim i zatvori 35 pregovaračkih poglavlja, kao uslova za prijem u EU (orijentaciono 2025.g.), EU prolazi kroz turbulentni period razvoja, sa izazovima novih unutrašnjih podela i grupisanja, sa krizom institucija i sa smanjenim uticajem u globalnim geopolitičkim odnosima u globalizovanom svetu.\nDa li će se EU (posle izlaska Velike Britanije 2019.g) i rešavanja kriznih pitanja odnosa prema nezaustavljivom talasu izbeglica, ekonomske krize u nekoliko zemalja, kao i pokušaja secesije Katalonije, pregrupisati u tri kruga zemalja, ili dovesti u pitanje opstanak ove velike ekonomske i političke integracije sa oko pola mijlijarde stanovnika?\nEU je ophrvana ozbiljnim problemima koji utiču na njenu stabilnost i prete da joj ugroze budućnost!\nNabrojaćemo samo neke ozbiljne pukotine, koje svakodnevno izazivaju polemike, rasprave, sukobe i oportunističke „kompromise“ na kratku stazu, a ostaju kao žarišta potresa i budućih nadgornjavanja:\nEvropska unija mora da prestane da bude „mlađi“ izvršilac geopolitičkih igara kojima se obezbeđuje apsolutna dominacija SAD.\nEU treba da shvati da aktuelna administracija SAD, sa zbunjujućom i nekonzistentnom politikom, radi na ukidanju ranijih teško postignutih sporazuma (Pariski sporazuma o zaštiti od klimatskih promena, Sporazuma sa Iranom za njegovo odustajanje od proizvodnje nuklearnih oružja, sporazuma o ukidanju carina u trgovini EU sa SAD, a nedavno i sa Kanadom, dogovora sa Rusijom oko zajedničke borbe protiv Islamske Države i međunarodnog terorizma, zajedničke intervencije SAD i Rusije na rešenju sukoba u Siriji, energetskih sporazuma EU sa Rusijom, Sporazuma iz Minska o Ukrajini, Sporazuma SAD sa Rusijom iz 2011. godine o smanjenju broja nuklearnih bojevih glava, na najviše 1550 i raketa nosača na najviše 700 (START 3), odustajanje od najavljenog stabilizovanja odnosa SAD sa Rusijom i sa Kinom i dr.).\nTo samo pojačava ukupnu geopolitčku nestabilnost u globalizovanom svetu, ističe egoističke i parcijalne interese SAD koje pokušavaju da povrate svoju supremaciju kroz unipolarni svet, iako se on u međuvremenu transformisao u multipolarni i ugroze sve tekovine saradnje na relaciji Zapad-Istok i Sever-Jug.\nZbog svojih ekonomskih, ali i geopolitičkih interesa EU ne sme da dozvoli obnavljanje hladnog rata koji ugrožava sve stečeno u prethodnom razdoblju uspešne ekonomske i posebno energetske saradnje EU sa Rusijom i Kinom.\nVeć sada je vidljiva zbrka koja je time izazvana, a sa ukidanjem uvoza ruskog gasa najrazvijenija nemačka industrija bila bi paralizovana.\nAlternativne brodske isporuke gasa iz SAD za Evropu ne mogu substituisati količine i redovnost isporuka ruskog gasa, preko Severnog toka i povećane dogovorene količine preko „Severnog toka 2“ koji se intenzivno gradi, uprkos gunđanju SAD i njenih sankcija prema Rusiji.\nTreba se podsetiti istorije Evrope, posle Drugog svetskog rata. Od 1946.g i Cerčilovog zahteva za uspostavljenje „Gvozdene zavese“ prema SSSR-u i zemljama koje su (u geopolitičkim podelama na Jalti) potpadale pod uticaj SSSR, krenule su agresivne, antikomunističke i brojne obaveštajne i subverzivne operacije, pod paskom i kontrolom tajnih službi NATO u Evropi, čije se sedište, posle odluke Šarla de Gola, preselilo iz Pariza u Brisel.\nJedna od takvih opsežnih obaveštajnih operacija nosila je kodirani naziv „Gladio“\nU članku prof. dr Filip Kovačević ističe: „Iako su oružane formacije Gladia u Italiji formirane tokom pedesetih godina prošlog vijeka, one su započele svoje tajne, protivustavne djelatnosti tokom šezdesetih i nastavile ih sve do osamdesetih. Na sudu je dokazano da su ove snage stajale iza većine političkih ubistava i nasilnih akata.\nPo zvaničnim podacima, u tom periodu u Italiji je ubijeno oko 500 ljudi dok ih je povrijeđeno više od 1000.\nCak se i ubistvo bivšeg italijanskog premijera Alda Mora dovodi u vezu sa snagama Gladia, iako su za to ubistvo optuženi i osuđeni pripadnici radikalne ljevičarske grupe Crvene brigade“.\nNešto dalje prof. Kovačević nastavlja:\n“Srećom u Evropi toga vremena postojali su i politički lideri koji su se suprotstavljali pogubnom, antidemokratskom delovanju NATO tajnih službi i paravojnih formacija. Najvažniji od njih je bio lider francuskog Pokreta otpora, kasnije premijer i predsjednik Francuske Šarl De Gol. De Gol je izazvao veliko nezadovoljstvo u redovima NATO-poklonika kada se u Strazburu 1959.g. pohvalno izjasnio o „Evropi od Atlantika do Urala“, dakle, o Evropi koja uključuje Rusiju (ali možda ne i Veliku Britaniju) i koja se oslobađa političkog uticaja SAD.\nZbog ovakvih integracionističkih stavova koje je hrabro i beskompromisno iznosio (1966.g. naredio izlazak Francuske iz komandnih struktura NATO i izbacio sedište NATO iz Pariza, prim. V.P.), istim onim žarom kojim se borio protiv fašizma, De Gol je mnogo puta bio meta manje ili više nasilnih nasrtaja na život“\nEU mora ubrzano da dovrši proces izlaska Velike Britanije iz EU (Bregzit), pod zajednički utvrđenim uslovima, a da, na ekonomskom i diplomatskom planu, ne bude gubitnik u tom procesu.\nEU bi trebalo da shvati, ukoliko to do sada nije, egoističnost i pragmatizam politike Velike Britanije (u dogovoru sa administracijom SAD), a ne da se, umesto toga, solidariše sa krajnje jednostranim interesima i politikom Velike Britanije, koja zaoštravanjem odnosa sa Rusijom stvara, do sada nečuvenu atmosferu napetosti i ishitrenim paranoičnim potezima preti da potpali iskru nestabilnosti i mogućeg sukoba na Evropskoom kontinentu.\nKome to sada treba i koristi, trebalo bi da se zamisle lideri i institucije EU, pogotovu kada Velika Britanija sutra (2019) napušta Evropsku uniju.\nVeć sada, EU treba da prestane da se pridružuje sumnjivim spoljnopolitičkim manevrima VB, očigledno dogovorenih sa SAD u funkciji anglosaksonske dominacije u međunarodnim odnosima.\nEU treba konačno da shvati da je i svojevremeni ulazak VB u EU bio u funkciji „Trojanskog konja“, odnosno periskopa i kontrolora EU od SAD.\nZa sadašnju administraciju SAD ta funkcija nije dobro i uspešno ispunjena. EU je, u međuvremenu, počela da rezonuje na bazi interesa većine država članica i njihovih građana, pa Velika Britanija želi da iz svega toga izađe, plašeći se najezde ekonomskih migranata iz drugih članica EU, jačanja socijalnih i zaštitnih prava građana EU i svoje ekskluzivnosti, kao zemlje osnivača i predvodnice Komonvelta.\nEU mora, pre svega, da vodi računa o sopstvenim ekonomskim, političkim i geopolitičkim, energetskim interesima, a ne da se pridružuje unilateralnim sankcijama SAD prema Rusiji i time dovodi u pitanje važne projekte „Severni tok 2“, „Južni tok“, „Turski tok“ i druge planirane projekte za snabdevanje industrije u EU ruskim gasom, kao nužne komponente u ekonomskom razvoju EU i zemalja članica.\nSvako uvođenje EU sankcija Rusiji, u znak solidarnosti sa politikom SAD, izaziva kontrasankcije Rusije, zabranu uvoza proizvoda EU zemalja na ogromno rusko tržište, zamenom tih artikala proizvodima iz drugih zemalja.\nRusija je na svome rastućem tržištu već zamenila, kao odgovor na sankcije zapadnih zemalja, sve glavne uvozne proizvode iz EU, posebno kvalitetne prehrambene namirnice i industrijske proizvode, uvozom iz zemalja BRIKS, Turske, i drugih. Postignutim sporazumom sa Kinom i njenom industrijom u ekspanziji, Rusija je, izgradnjom novog gasovoda, obezbedila tržište za ogromne količine gasa (umesto EU zemalja), ukoliko se sankcije nastave i EU ne prestane da bude eksponent američke politike „kažnjavanja Rusije“.\nBilateralni sporovi SAD ili Velike Britanije sa Rusijom (oko navodnih špijunskih afera, zloupotrebe interneta, uticaja na izborne kampanje ili drugih problema) trebalo bi da se prepuste bilateralnom rešavanju, a ne da se pretvaraju u razloge i povode za ugrožavanje teško postignutog mira i saradnje u evropskim i svetskim razmerama.\nEU se sada, potpuno nekritički i mazohistički, pridružuje nečuvenim merama proterivanja ruskih diplomata i zatvaranja konzulata (zbog afere Skripalj), donetim usaglašeno od Velike Britanije i SAD, na šta Rusija očekivano odgovara recipročnim merama.\nOvakva politika EU je neproduktivna, posebno kada se zna da će Velika Britanija 2019.g. izaći iz EU i ostaviti porušene teško sagrađene mostove i mehanizme saradnje EU sa Rusijom.\nTo nije pragmatično postavljanje EU, a izaziva nove podele unutar Unije, jer dobar deo zemalja ne želi da se takvim merama pridruži.\nZato nekontrolisani i nervozni (zbog toga sa dozom ironije podvlačimo da su EU potrebni sedativi), nediplomatski potezi mogu da vode samo u eskalaciju, koja ne služi interesima mira i bezbednosti u svetu.\nAko se takav razvoj međusobnih odnosa na vreme ne zaustavi, može da izazove varnice koje će biti teško kontrolisati.\n5. EU mora detaljno i temeljno da uskladi odnose sa Turskom, što ostavlja teške posledice na dogovorene mere oko kontrolisanja izbegličkog talasa iz ugroženih područja koji je zapljusnuo Evropu, nove obećane fondove EU Turskoj ukoliko zaustavi taj protok migranata, ekonomske i bezbednosne probleme u Grčkoj i na čitavom migrantskom putu ka EU, otvaranja pregovaračkih pregovora Turske na putu u EU, tolerisanja turskih mera na ugrožavanju ljudskih prava u toj zemlji, upada turske vojske na teritoriju suverenih zemalja Iraka i Sirije u operacijama uništenja Kurda koje tretiraju kao teroriste, blokiranja kompanija iz EU koje istražuju naftu i gas na delu Kipra koji je u članstvu EU i dr.\nEU mora da odluči želi li ili ne prijem Turske u EU. Situacija u odnosima Grčke i Kipra, kao članica EU, sa Turskom je krajnje alarmantna.\nTurska, kao moćna zemlja sa 82 miliona stanovnika i ogromnom armijom, silom, drastičnim kaznama i strahovladom, rešava svoje unutrašnje probleme sa opozicionim snagama, poklonicima Fetulaha Gulama u izbeglištvu u SAD, kurdskim partijama i aktivistima. Kurdska manjina i njihove partije traže autonomiju u Turskoj, a uz pomoć SAD pokušavaju da formiraju nacionalnu državu na obodima susednih država u rasulu (Iraku i Siriji).\nTurska preduzima vojne operacije na teritoriji susednih, suverenih država sa ciljem da silom oružja to ne samo spreči, već i da uništi kurdske partije i snage, proglašavajući da ugrožavaju njene nacionalne interese. Međutim, ove turske aspiracije, a posebno podrška severnom turskom delu Kipra (koji je jedino Turska priznala kao nezavisnu „državu“), ugrožavaju konačno ujedinjenje Kipra, što je interes ne samo kiparskog naroda, već i EU.\nŠto je još simptomatičnije, ugovorena istraživanja bogatih nalazišta nafte i gasa u moru nadomak Kiparske obale koja finansiraju kompanije iz više zemalja članica EU, Turska snagom svoje ratne mornarice sprečava, rizikujući da dođe do ozbiljnijih sukoba i žrtava. Turska, u žestokom obračunu sa pristalicama i učesnicima u neuspelom državnom udaru, od Grčke potražuje desetak prebeglih turskih vojnika koji su u postupku dobijanja azila u toj zemlji.\nPošto u skladu sa svetim pravom azila, garantovanim međunarodnim i pravom EU, Grčka odbija da ih isporuči, Turska preduzima kontra mere, zadržava u pritvoru dva grčka graničara koji su, patrolirajući uz reku Maricu (Evros), nenamerno zašli na tursku teritoriju, uslovljavajući njihovo puštanje predajom turskih azilanata.\nGrčka je u poslednje vreme prebacila 7000 kompletno naoružanih vojnika i specijalizovanih jedinica na svoja ostrva najbliža turskoj obali i stavila vazduhoplovne snage u stanje pripravnosti. Za sada se uglavnom „ratuje“ saopštenjima i pretnjama, ali je činjenica da su odnosi dve tradicionalno suprotstavljene susedne zemlje i članice NATO-a vrlo napeti.\nU svemu tome ne vidi se konsilijatorska uloga EU u prevazilaženju nabrojanih problema, već se to očigledno očekuje od SAD.\nDa bi geopolitička situacija bila još komplikovanija, u poslednje vreme došlo je i do zahlađenja, pa i izvesnog kvarenja odnosa Turske sa SAD, a do ekonomskog i političkog približavanja Turske i Rusije.\nOsim svečano započete gradnje dve nuklearne centrale na jugu Turske vrednosti od preko 20 milijardi dolara, koje finansira Rusija, dve zemlje zajednički grade novi gasovod „Turski tok“ za snabdevanje ruskim gasom.\nTurska kupuje složene ruske antiraketne sisteme S-400, što konsternira NATO saveznike, jer se navodno ne uklapaju u složene oružane sisteme ove organizacije.\nTurska i Rusija, zajedno sa Iranom (sa kojima SAD pokušavaju da redefinišu ugovorom obezbeđen detant), dogovorom na samitu lidera, pokušavaju da reše sirijski problem, bez učešća SAD, koje povlače svojih poslednjih 2000 vojnika iz ove ratom razorene zemlje.\n6. Evropska unija, za sada, nema načina da reši problem sa zemljama tzv. Višegradske grupe, zbog njihovog zajedničkog stava i politike odbijanja prihvata migranata, jer smatraju da se time ugrožava nacionalni, verski i kulturni identitet tih zemalja. Poljska, Ceška, Slovačka i Mađarska odlučno i javno ne pristaju na teško postignut dogovor EU oko prihvatanja obaveznih kvota migranata, po cenu istupanja iz EU!\nU takvim uslovima je teško doći do zajedničke politike oko dogovorenih kvota prijema pristiglih migranata u sve članice EU.\nNemačka, kao zemlja koja je do sada primila najveći broj (preko milion) izbeglica, za tu svrhu ima velike izdatke i sukobe unutar zemlje, posebno sa opozicionim partijama i političarima.\nPri tome, osim Nemačke, najveće posledice od priliva, smeštaja i zbrinjavanja izbeglica imaju Grčka i Italija, kao prve stanice na ruti ka „boljem i srećnijem životu“ kojom su se izmučene izbeglice uputile, bežeći od rata, razaranja i pogibelji.\nGrčka ostrva Lezbos, Samos, Hios i ostala blizu obala Turske, su prosto preplavljena izbegličkim kampovima u koje i dalje nekontrolisano pristižu nove izbeglice, koje turske vlasti puštaju da se samorganizovano usele na tle EU.\nTa ostrva i turistička privreda Grčke koja je u velikim ekonomskim teškoćama, kao osnovna grana prihoda, na tim ostrvima su potpuno izbačene iz koloseka.\nTurska, koja ima oko tri miliona izbeglica iz zemalja ugroženim ratovima u kojima i Turska učestvuje (Irak, Sirija), u zaustavljanju priliva izbeglica očekuje od EU dogovorenih tri milijarde evra.\nBudući da je do sada isplaćena polovina te sume, a zbog odbijanja pojedinih članica EU da u pokrivanju tih troškova učestvuju, Turska preti, a pomalo i zatvara oči pred najezdom izbeglica koji se upućuju ka EU, izazivajući probleme i troškove svim državama na tom putu, pa i Republici Srbiji.\n7. Neke od zemalja članica Evropske unije: baltičke zemlje, Poljska, Rumunija, Bugarska, zbog navodne bezbednosne opasnosti od Rusije, mimo EU, dogovaraju sa SAD i NATO instaliranje balističkih raketa i baza prema Rusiji.\nOvakvi potezi izazivaju povećanu napetost, kao i mogući odgovor ili odvraćanje Rusije, a u celini ozbiljno ugrožavaju odnose sa Rusijom, mir i stabilnost na čitavoj teritoriji EU. Evropska unija mora da sa tim zemljama dogovori zajedničku odbrambenu politiku i mere njihove sigurnosti, kroz formiranje sopstvenih evropskih snaga i sporazume o saradnji i uzajamnoj bezbednosti sa Rusijom, a ne da, separatnim merama NATO zaštite, ugrožava stabilnost u čitavom regionu. Evropska unija do sada nije usvojila nijednu odluku kojom bi osporila takve spoljnopolitičke poteze i namere ovih zemalja, što ozbiljno nagriza jedinstvo Unije.\nProblem nije lako rešavati, ali se bez relevantnih predloga i odluka tela EU, njegovo rešavanje zapravo prepušta NATO paktu i EU ponovo stavlja u ulogu posmatrača za rešavanje sopstvenih problema.\n„Citav niz američkih profesora međunarodnih odnosa sa najuglednijih univerziteta saopštava ovo isto mišljenje: da su ofanzivni potezi NATO-a u poslednjih petnaest godina uzrokovali destabilizaciju političkih odnosa u Evropi i da stav da NATO treba da igra ulogu vojnog oslonca za unipolarni svjetski poredak može da bude poguban za sudbinu cijele planete“ (podvukao V.P.)


Novinarka i reprezentativka Srbije u savate boksu Sandra Zekić podržala kampanju #PolaPola "Briga nije (samo) ženski posao!" : Nadlanu.com\nNovinarka i reprezentativka Srbije u savate boksu Sandra Zekić podržala kampanju #PolaPola "Briga nije (samo) ženski posao!"\nObjavljeno 5. nov 2020. / 09:01:37\nPoznata reporterka Sandra Zekić, čije priloge redovno pratimo na PRVA TV, jedna je od ambasadorki promena trenutno aktuelne UN Women kampanje #PolaPola "Briga nije (samo) ženski posao!"\nBorac u profesionalnom i privatnom životu, Sandra se rado odazvala da bude deo kampanje #PolaPola.\n"Ja sam odrasla u porodici jakih i sposobnih žena koje su, gledala sam, gotovo nadljudski i neretko nepravedno i previše nosile na svojim leđima, u rukama, u srcu... A nije trebalo da bude tako. I to se generacijski nastavljalo, jer smo jedna uz drugu odrastale verujući da treba tako. Ali ne treba", počinje svoju priču Sandra. "Delimo radost čim možemo, zar ne? Lepu vest? Delimo sreću jer je lepša kada se uveća! Delimo i poklanjamo ljubav. To su činjenice", nastavlja. "Dodala bih i da sve ostalo što se podeli na pola, čak i ono psihički i fizički najteže, pogotovo u porodici, uvek će vam obezbediti više vremena za kvalitetan razgovor, zabavu, ljubav i sliku o tome - kako izgleda sreća kada se uveća. Žene, ne zavaravajte se da sve možemo, želimo i trebamo same!"\n"Pola Pola, zato što nas upravo to čini ljudima, onakvima u kakve želimo da nam deca izrastaju", poručuje Sandra.