Predstavnice agencije Homepage na Vivaldi forumu - Homepage\nPanel „Digitalni kanali u službi employer brending-a” devetog letnjeg Vivaldi CMO foruma, biće posvećen razgovoru o upotrebi digitalnih kanala u predstavljanju i pozicioniranju poslodavaca kao poželjnih. Naše koleginice Milka Negrović, Account Strategic Manager i Mihaela Turner, Account Client Relations Manager, koje su osmislile ovaj panel i predložile učesnike, daće uvodnu reč i moderisati ga.\nOne će sa ostalim učesnicima govoriti o značaju i mogućnostima koje digitalni prostor pruža poslodavcima u ovom segmentu poslovanja, kao i o izazovima na koje firme moraju biti spremne u procesu građenja željenog identiteta.\nPored Homepage predstavnica, na panelu će govoriti i predstavnice naših dragih klijenata Ranka Mićević, Manager HR Commercial RS iz kompanije Philip Morris International i Jovana Tufegdžić, External Communication Manager, iz kompanije Coca-Cola HBC Serbia. Jedini muški panelista među damama biće Darko Andonov, Marketing Creative Lead iz kompanije Nordeus.\nOvogodišnji, deveti po redu, Vivaldi forum Mokrogorske škole menadžmenta, održaće se od 21. do 23. juna na Mokroj Gori, a panel „Digitalni kanali u službi employer brending-a” zakazan je za drugi dan foruma, 22. jun.


Obeležite Međunarodni dan joge 17. juna u 8 ujutro sa nama! - Neverovatna Indija\nNaslovna Joga Obeležite Međunarodni dan joge 17. juna u 8 ujutro sa nama!\nObeležite Međunarodni dan joge 17. juna u 8 ujutro sa nama!\nAmbasada Indije u Beogradu, u saradnji sa Vladom Srbije i kancelarijom Ujedinjenih nacija u Beogradu, obeležiće Međunarodni dan joge (IDY) u Srbiji u subotu 17. juna 2017. godine sa početkom u 8.00 časova na platou ispred spomenika Pobedniku na Kalemegdanu.\nUjedinjene nacije su Rezolucijom usvojenom na 69. Zasedanju Generalne skupštine 2014. godine proglasile 21. jun za Međunarodni dan joge (IDY). U skladu sa ovom inicijativom, Vlada Indije je širom sveta na prikladan način obeležila Prvi Međunarodni dan joge 21. juna 2015. godine.\nVlada Srbije je bila među 177 nacija koje su podržale Rezoluciju Indije u UN da se 21. jun proglasi Međunarodnim danom joge.\nAmbasada Indije u Beogradu poziva sve joga organizacije da okupe pristalice joge i pridruže se obeležavaju Međunarodnog dana joge u Srbiji, u subotu 17. juna 2017. godine ispred spomenika Pobedniku na Kalemegdanu, sa početkom u 8.00 časova.\nMeđunarodi dan joge\nPrethodni tekstIndijska GMR grupa posetila Srbiju zbog koncesije za beogradski aerodrom\nSledeći tekstSupertalentovani indijski tinejdžer postao monah


OSM Televizija - Počinju „Dani Srbije u Srpskoj“\nPočinju „Dani Srbije u Srpskoj“\nManifestacija „Dani Srbije u Srpskoj“ biće večeras svečano otvorena u Narodnom pozorištu Republike Srpske u Banjaluci.\nNakon ceremonije otvaranja Manifestacije, koja traje do 24. oktobra, biće odigrana predstava „Ko to tamo peva“ u izvođenju glumaca Narodnog pozorišta iz Beograda.\nProgram „Dani Srbije u Srpskoj“ biće nastavljen sutra koncertom Kvarteta Beogradske filharmonije u Domu kulture u Bratuncu, dok je dan kasnije predviđen nastup Ansambla narodnih igara i pesama Kosova i Metonije „Venac“, koji će nastupiti u Centru za kulturu i obrazovanje u Doboju.\nAnsambl „Venac“ nastupiće u nedjelju, 13. oktobra, u Domu kulture u Kozarskoj Dubici, a istog dana u Kulturnom centru u Trebinju biće održan koncert Kvarteta Beogradske filharmonije.\n„Dani Srbije u Srpskoj“ biće nastavljeni 16. oktobra koncertom Srbskih pravoslavnih pojaca u Kulturnom centru Trebinje, a 18. oktobra u Centru za kulturu Semberija u Bijeljini.\nZavršni čin manifestacije biće u Muzeju savremene umjetnosti Republike Srpske u Banjaluci gdje će 24. oktobra biti otvorena izložba Galerije Matice Srpske – „Evropski fenomeni“.\nGeneralni konzul Srbije u Banjaluci Vladimir Nikolić izjavio je ranije Srni da je manifestacija „Dani Srbije u Srpskoj“ nastavak dobre i plodonosne saradnje između Srbije i Republike Srpske u svim segmentima.\n-Ovog puta tema je kultura i Srbija će se predstaviti Srpskoj sa osam izrazito vrednih kulturnih događaja u nekoliko gradova-, istakao je Nikolić.\nJoš iz iste kategorije: « Borenović: Trenutno stanje u državi je rezultat izbornih prevara, manipulacija i prijetnji Zatvara se jama "Stranjani" »


Ašonja: Priznanje Ministarstva porodice, omladine i sporta kao stimulans za dalji rad | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Ašonja: Priznanje Ministarstva porodice, omladine i sporta kao stimulans za dalji rad\nISTOČNO SARAJEVO – Momir Ašonja iz Istočnog Sarajeva, dobitnik nagrade Ministarstva porodice, omladine i sporta Republike Srpske za najboljeg volontera, izjavio je Srni da ovo priznanje za njega predstavlja stimulans za dalji rad, te je pokazatelj da i osobe sa invaliditetom mogu da budu kreativni i ravnopravni sa ostalima.\n„Možemo da damo naš puni doprinos u domenu volontiranja, kao i u drugim društvenim oblastima naše lokalne zajednice pa i šire. Zahvaljujem vlastima grada Istočno Sarajevo, opštinama Istočno Novo Sarajevo, Istočna Ilica, Pale, Trnovo i Rogatica koji su imali razumijevanja prema nama, te se nadamo da će tako biti i ubuduće“, istakao je Ašonja, koji je predsjednik Gradske organizacije slijepih i slabovidih Istočno Sarajevo.\nAšonja je zahvalio za priznanje u ime Gradske organizacije slijepih i slabovidih, Šahovskog kluba invalida „Hendikep“ Istočno Novo Sarajevo, čiji je predsjednik, a koji djeluje pod okriljem ove organizacije, te Šahovskog gluba „Gorski“ iz Rogatice, gdje obavlja funkciju sekretara, kao i svih volontera Republike Srpske.\nOn je precizirao da su ga saradnici predložili Ministartvu za ovu nagradu.\nMinistarstvo porodice, omladine i sporta Republike Srpske je, povodom 5. decembra, Međunarodnog dana volontera, nagradilo najboljeg organizatora volontiranja i četiri najbolja volonetara u Srpskoj, među kojima je Ašonja.\n„Posebno bih zahvalio Ministarstvu porodice, omladine i sporta Republike Srpske koje je prepoznalo moj rad i adekvatno to nagradilo“, istakao je Ašonja, koji zbog zdravstvenih razloga nije bio u prilici da danas prisustvuje svečanom uručenju nagrada u Banjaluci.\nAšonja je organizovao niz kulturnih i sportskih manifestacija, pa veliki trud i zalaganje nisu prošli nezapaženo.\nU proteklim godinama je uspio da obezbijedi adekvatan prostor za rad Gradske organizacije slijepih i slabovidih Istočno Sarajevo, te ga opremio, a kako kaže, postoje obećanja grada da će biti planirana sredstva za zaposlenje administrativnog radnika iz kategorije porodice poginulih boraca, u njihovu kancelariju, bez kojeg je nemoguće raditi.\n„U ovoj godini, zbog pojave virusa korona, nismo imali mnogo aktivnosti. Uspjeli smo da učestvujemo samo na jednom međunarodnom šahovskom turniru u Nišu, dok smo prošle godine imali 28 šahovskih turnira, što u našem gradu, Republici Srpskoj, tako i u Srbiji“, dodao je Ašonja.\nOn je istakao da su aplicirali prema gradu Istočno Sarajevo sa projektom za kupovinu kopir-aparata, što je učinjeno i olakšaće rad u organizaciji.\nAšonja je rekao da uglavnom imaju podršku grada Istočno Sarajevo i opština Istočno Novo Sarajevo i Istočna Ilidža prilikom organizacije određenih manifestacija, napominjući da su mu često ukazivali i da je nemoguće sve finansirati, s obzirom na veliki broj aktivnosti koje realizuju.\nPrema riječima Ašonje, u Gradskoj organizaciji slijepih i slabovidih Istočno Sarajevo ima 160 članova, od kojih je oko 20 aktivno u Šahovskom klubu invalida „Hendikep“ koji već devet godina učestvuje u ligi Šahovskog saveza invalida Republike Srpske, te su između ostalog, i sedam puta bili prvaci u pojedničanoj konkurenciji.\nMomir Ašonja je 2016. i 2018. godine u organizacije „Glasa Srpske“ i Ministarstva porodice, omladine i sporta proglašen za najboljeg sportskog radnika i sportistu Republike Srpske u kategoriji invalida, a dobitnik je i više priznanja grada Istočno Sarajevo, opština Istočna Ilidža, Istočno Novo Sarajevo, kao i republičkog Saveza slijepih.\nPrethodni članakBespovratna sredstva za nabavku sanitetskog vozila\nNaredni članakPrikupljene 44 doze krvi


Od 18. do 23. aprila Dečiji pozorišni festival „ZajeČAR“ – Iza Ćoška – dobre vesti Zaječar\nOd 18. do 23. aprila Dečiji pozorišni festival „ZajeČAR“\nizacoskaZajecar април 15, 2019\n„U zaječarskom teatru od 18.do 23.aprila biće održan 10. međunarodni pozorišni festival za decu „ZajeČAR“, na kome će osim pozorišta iz Srbije učestvovati i teatri iz Bugarske, Hrvatske, Francuske pa čak i iz Narodne Republike Kine. Saradnja koju smo prošle godine pokrenuli sa Kinezima sada već daje rezultate“, istakao je na konferenciji za novinare Vladimir Đuričić, direktor Narodnog pozorišta Timočke Krajine – Centra za kulturu „Zoran Radmilović“. „Festival će započeti našom premijerom predstave „Mačak u čizmama“. To je velika, lepa dečja predstava kakvu, ne samo po kvalitetu, već i po gabaritima nismo skoro imali u ovom pozorištu i nadamo se da će ona biti jedan od uspeha novog tima, da će dugo trajati i da ćemo se njome ponositi“. O predstojećem festivalu opširnije je govorio Miloš Đuričić, direktor festivala, inače umetnički rukovodilac pozorišta. Kako je naglasio, festival će otvoriti dr Miodrag Maticki, književnik i predsednik Vukove zadužbine. Novina na predstojećem festivalu biće titl za strane predstave, tako da će biti prevedena i bugarska i kineska predstava, čime su uvaženi zahtevi roditelja da se predstave prevode.\n„Bugarska predstava teatra iz Vidina biće prevedena na srpski jezik ,a kineska lutkarska predstava na engleski jezik. Cilj je da se drugačija estetika i drugačije pozorište koje se razlikuje od srpskih teatara predstavi deci kako bismo narednih godina doveli još avangardnije predstave i negovali ukus mladih ljudi. Ove godine publika će moći da vidi najbolje dečje predstave iz Srbije, a međunarodni karakter festivala biće još izraženiji. Trudićemo se da napravimo karnevalski doživljaj ispred pozorišta sa pratećim programom. Imaćemo žonglere, ženu skulpturu, klovna. U žiriju festivala su: poznati glumac Desimir Stanojević, predsednik i glumice našeg teatra Ana Bretšnajder i Nataša Petrović, koja je i rukovodilac dečje scene. Komplet karata za 6 večernjih predstava košta 1000 dinara, s tim što je komplet za jednog roditelja ili pratioca deteta besplatan, što je takođe novina u odnosu na predhodne festivale kada su i roditelji plaćali karte. Pojedinačna karta je 200 dinara i nju svi plaćaju, “ , istakao je Miloš Đuričić i uputio apel da se karte kupe što pre, kako bi se obezbedilo što bolje mesto u sali. Direktor Vladimir Đuričić govorio je i o ostalim projektima u ustanovi.\n„Završava se predstava „Đelem,đelem“, mjuzikl koji sa članovima Udruženja Roma iz Zaječara radi Žoro Ivanov, reditelj iz Bugarske i koja će, nadamo se imati dug život kod nas i u inostranstvu, gde takođe planiramo njeno izvođenje. To je prva predstava koja se radi u profesionalnom pozorištu Srbije, u kojoj učestvuju isključivo Romi. Klub kulture u Kotlujevcu krenuće sa radom 20.aprila, na mestu gde je otvorena gradska galerija. U junu počinje rad na predstavi „Petra“ koju će režirati Irfan Mensur, u kojoj će igrati Tanja Bošković, njena ćerka i dve glumice zaječarskog teatra i koja će otvoriti naredni festival posvećen Zoranu Radmiloviću. Desimir Stanojević, koji će biti predsednik žirija na pozorišnom festivalu za decu, uveliko priprema mjuzikl, i počeće sa radom na jesen. Obe zgrade naše ustanove se ubrzano uređuju i nadamo se da će ova godina u oblasti kulture doneti mnogo radosti Zaječarcima,“ naglasio je direktor Đuričić.\nIzvor/foto NPTK „Zoran Radmilović“\nPrevious Article71. rođendan Istorijskog arhiva u Zaječaru\nNext Article„Uskršnji bazar“ u Zaječaru od 18. do 20. aprila\nLagunina prodajna izložba knjiga\nizacoskaZajecar март 21, 2019\nZaječarci na Beogradskom maratonu\nPonovo saobraćaju vozovi od Zaječara do Požarevca\nizacoskaZajecar јул 3, 2019\nIzložba radova najmlađih Zaječaraca\nizacoskaZajecar јун 27, 2019\nSajam naoružanja i vojne opreme\nizacoskaZajecar април 4, 2019\nKiks Timoka u Orljanu, lider iz Knjaževca uvećao prednost\nizacoskaZajecar октобар 15, 2018


Дачић: Захвални смо Италији због помоћи у евроинтеграцијама\nHomePolitikaDačić: Zahvalni smo Italiji zbog pomoći u evrointegracijama\nDačić: Zahvalni smo Italiji zbog pomoći u evrointegracijama\n21/07/2021Redakcija BALKAN TVPolitika, Vesti0\nPredsednik Narodne skupštine Ivica Dačić izjavio je dana u Rimu da su odnosi Srbije i Italije na visokom nivou, a da poseta Rimu značajna za njihovo dalje unapređenje i uspostavljanje strateškog partnerstva između dva parlamenta.\nIzvor: Printskrin, ilustracija\nOn je novinarima rekao da je Srbija zahvalna Italiji zato što se postavlja kao naš advokat, odnosno kao naš predstavnik, koji pored još nekih zemalja, uključujući i Mađarsku, drži pozitivnu konotaciju kada je reč o evropskim integracijama Srbije i čitavog regiona.\n„Sa ministrom spoljnih poslova Di Majom razgovarao sam o našim bilateralnim odnosima uz ocenu da smo poslednjih godina te odnose veoma unapredili. To se odnosi i na političku ali i na ekonomsku sferu jer je Italija naš drugi spoljnotrgovinski partner i spoljnotrgovinska razmena je premašila tri milijarde evra a u Srbiji ima skoro 1.250 preduzeća u kojima je većinski kapital italijanski“, rekao je Dačić.\nOcenio je da su u odnosima dve zemlje nedostajali odnosi između parlamenata i to ilustrovao činjenicama da je poslednji put predsednik predstavničkog doma italijanskog parlamenta bio u poseti Srbiji 2012. godine, predsednik Senata 2015. dok je bivša predsednica Narodne skupštine Srbije bila u poseti Italiji 2017. godine.\n„Dakle nije nam toliko bila razvijena međuparlamentarna saradnja i ovo je u stvari posle dužeg niza godina jedna prva bilateralna poseta. Ja ću sutra imati sastanke sa predstavnicima oba doma italijanskog parlamenta i sa predsednikom spoljnopolitičkog komiteta italijanskog parlamenta koji je za nas bitan zato što je izvestilac za Srbiju kada je reč o monitoring komitetu Saveta Evrope“, naveo je Dačić.\nOdgovarajući na pitanje o uticaju pandemije na susrete sa italijanskim zvaničnicima, Dačić je rekao da se nada da polako izlazimo iz tog protokola, kada je reč o posetama i tzv. onlajn komunikacije i naveo da su Italijani zahvalni Srbiji na pomoći koju im je pružila kada je reč o pandemiji.\n„Oni su prošli veoma teške trenutke i svi se toga sećamo. Prošao sam mnoge zemlje i Evrope i sveta i sada u poslednjem periodu kada su se otvorile granice, a scene koje sam video na rimskom aerodromu ukazuju da je to daleko od normalizacije života“, rekao je Dačić.\nDačić, inače, sa delegacijom Skupštine Srbije koju čine potpredsednica skupštine Elvira Kovač i predsednik Poslaničke grupe prijateljstva sa Italijom Jovan Palalić, boravi u poseti Italiji na poziv predsednika Predstavničkog doma Roberta Fika.


Carstvo sira ima novog šampiona - Vitraž\nMeki kozji sir iz Španije osvojio je prvo mesto na svetskom takmičenju za sir, u konkurenciji 4.079 prijavljenih takmičara iz više od 40 zemalja (sa pet kontinenata). Pobednički sir, imena Olavidia, potiče od zanatskog proizvođača sira komercijalnog naziva Quesos y Besos (sirevi i poljupci), dobio je 103 glasa, nadmašivši drugoplasirani meki sir iz francuske Fromagerie Berthaut okupan alkoholnim pićem Marc de Bourgogne koje se pravi od ostataka kože i pulpe grožđa.\nOko 250 sudija, uključujući naučnike u oblasti hrane, prodavce sira, kuvare i somelijere, bili su kao jedno tokom takmičenja. Sve je počelo za 88 stolova u velikoj konferencijskoj sali, u kojoj je troje sudija degustiralo i ocenilo oko 45 sireva raspoređenih za svakim stolom.\nFokusirali su se na „izgled, osećaj, miris i ukus, bodujući aspekte kao što su izgled kore i paste, aroma, telo i tekstura sira, pri čemu je većina poena dodeljena za ukus i osećaj u ustima, “, stoji na sajtu organizacije World Cheese Awards.\nIsti metod je zatim korišćen za ostalih 15 finalista. Kao mešavina izbora pape i najboljeg NBA zakucavanja otprilike. Pobednički kozji sir je sticajem okolnosti poslednji ocenjivan među finalistima, pa je i krilatica najbolje ostavi za kraj, dobila svoj puni smisao.\nCover 📷: Unsplash\nTagged in : gastronomijasir\nPrevious Article Previous post: Tupak Šakur – život kroz muzejsku postavku\nNext Article Next post: Osvajanje Evrope Džimija Hendriksa


DOMAĆI TURISTI U SEPTEMBRU ODMARALI U SRBIJI Najviše boravili u banjama i planinskim centrima - Biznis.rs\n2.11.2020 11:11 Izmenjeno: 11:08 Autor: Redakcija Biznis.rs 1\nDomaći turisti su i u septembru odmor provodili u Srbiji, više nego u istom mesecu prošle godine. Oni su u septembru ostvarili oko 604...\nDomaći turisti su i u septembru odmor provodili u Srbiji, više nego u istom mesecu prošle godine. Oni su u septembru ostvarili oko 604 hiljade noćenja, što je za oko 19 odsto više nego u istom mesecu prošle godine, navodi se u saopštenju Turističke organizacije Srbije (TOS).\nKako se navodi, domaći turisti su, na osnovu ostvarenih noćenja, u septembru najviše bili zainteresovani za banje, kao i za planinske destinacije – Sokobanju, Vrnjačku Banju, Zlatibor, Beograd, Kopaonik. Destinacije koje beleže veći ukupan broj turista u prvih devet meseci 2020. nego prošle godine su – Banja Vrdnik, Divčibare i Stara planina.\nStrani turisti su, zbog još limitiranih uslova za putovanje, ostvarili oko 94 hiljade noćenja, što je za 76 odsto manje nego u istom mesecu prošle godine ali skoro 14 hiljada više nego u avgustu mesecu, ove godine. To ukazuje na blagi oporavak međunarodnog tržišta, uprkos ograničenjima putovanja, prouzrokovanih Covid-19. Najviše noćenja ostvarili su turisti iz Bosne i Hercegovine, Turske, Crne Gore, Rusije i Nemačke.\nStatistički podaci za prvih devet meseci ove godine pokazuju da je u Srbiji boravilo ukupno milion i 464 hiljade turista, što je za 48 odsto manje u odnosu na isti period 2019. godine. Od toga je domaćih turista bilo milion i 110 hiljada (za 22 odsto manje u odnosu na period januar-septembar 2019, a inostranih 354 hiljade (za 75 odsto manje), navodi se u saopštenju TOS.\nSRBIJA TURISTIČKA ORGANIZACIJA SRBIJE TURIZAM\nNAJVIŠE GOSTIJU U PLANINSKIM CENTRIMA Gradski hoteli gotovo prazni\n2.11.2020 #1 Author


► Nezavisnost traži povećanje plata za 15 odsto za sve zdravstvene radnike\nPotpredsedsednik tog sindikata Miodrag Stojković podsetio je na koferenciji za novinare u niškom Kliničkom centru da je Vlada Srbije najavila povećanje plate od devet odsto za lekare, 12 odsto za medicinske sestre i tehničare i osam odsto za ostale zaposlene u zdravstvu.\n"Za utorak je zakazan sastanak zbog kolektivnog ugovora koji ističe 1. januara, ali probaćemo da nađemo neko konstruktivno rešenje i u vezi povećanja plata kako bi svi bili jednako zadovoljni", kazao je Stojković i dodao da sindikat Nezavisnost ni sa jednim Ministarstvom zdravlja nije imao tako dobru saradnju kao sa sadašnjim.\nOn je kazao i da se taj sindikat neće pridružiti protestu Sindikata zaposlenih u zdravstvu, zakazanom za 22. novembar ispred Vlade Srbije u Beogradu jer kako je rekao, članovi Nezavisnosti "nikada nisu protestovali u fazi pregovora".\nDirektor Kliničkog centra u Nišu Zoran Radovanović kazao je da je na današnjem sastanku rukovodstva te zdravstvene ustanove sa predstavnicima granskog sindikata Nezavisnost zaključeno da su mere koje Vlada Srbije preduzima kako bi poboljšala položaj zaposlenih u zdravstvu, dobre.\nOn je dodao da je poboljšanje zarada zaposlenih u zdravstvu dobar stimulans da rade bolje ali i da ostanu da rade u Srbiji. Klinički centar u Nišu, rečeno je ovom prilikom, zapošljava 3.500 ljudi, a polovina njih su članovi sindikata Nezavisnost.\nPredsednik Samostalnog sindikata fabrike Zastava oružje Dragan Ilić danas se vratio na svoje radno mesto pošto je juče direktor fabrike Mladen Petković potpisao odluke kojima stavljaju van...


Kod nekih drugih skraćenica, kao što su CAO, CIO ili CTO možete samo da pitate – "Molim?", piše portal BizLife.\nA evo šta znače skraćenice CEO, COO, CCO, CMO, kao i koja su njihova zaduženja.\nIzvršni direktor, odgovoran za nadgledanje aktivnosti cele kompanije, njemu svi podnose izveštaje. Njegove odgovornosti su da osmišljava kratkoročne i dugoročne strategije, raspoređuje zaduženja, delegira, koordinira izvršenje zadataka itd.\nOperativni direktor upravlja kompanijom na dnevnom nivou. On je zadužen da dizajnira i implementira poslovne strategije, planove i procedure, da postavlja sveobuhvatne ciljeve za performanse i rast, da podstiče zaposlene da ostvare maksimalne rezultate uz posvećenost.\nOdgovornosti finansijskog direktora su upravljanje računovodstvom, ljudskim resursima, odnosima sa investitorima, pravnim, poreskim i trezorskim odeljenjima, sastavljanje periodičnih planova novčanih tokova, sastavljanje izveštaja o izvršenim stavkama planova, analiziranje izveštaja itd.\nTehnički direktor ili šef tehničkog odseka, čiji je fokus na naučnim i tehničkim problemima. On mora da učestvuje u ključnim odlukama kao član izvršnog menadžment tima, održava bliske odnose sa svim članovima rukovodnog tima, nadgleda sisteme transakcija kompanije i ostalo.\nDirektor informacionih tehnologija, odgovoran za IT i računarske sisteme neophodne za funkcionisanje preduzeća. Njegove odgovornosti su: pružanje saveta i pomoći višim rukovodiocima u vezi sa nabavkom i upravljanjem IT, razvijanje, održavanje i olakšavanje implementacije zdrave i integrisane IT strukture, promovisanje efikasnog dizajna i rada svih većih IRM procesa za agenciju, uključujući unapređenje radnih procesa.\nDirektor administracije – nadgleda finansijske, administrativne i marketinške poslove. On obezbeđuje ulaz u poslovno i strateško planiranje, postavlja ciljeve za odeljenja i pojedinačne menadžere, sarađuje sa kolegama radi implementiranja politike, organizuje, koordiniše interne poslove itd.\nDirektor za rizike, zadužen za upravljanje rizicima i mogućnostima kompanije. Njegova zaduženja su održavanje registra rizika zasnovanog na važećim zakonima i propisima, šemama prevare i AML razmatranjima, održavanje inventara unutrašnjih kontrola i mapiranja ključnih oblasti rizika, praćenje napretka pomoću interne revizije, samotestiranja ili kontrole.\nKreativni direktor u kreativnim ili dizajnerskim industrijama – zadužen je za upravljanje kreativnim timom. On je zadužen za usmeravanje kreativnog proizvoda kompanije, razvijanje strategije umetničkog dizajna koji definiše brend kompanije, stvaranje jedinstvenog imidža kompanije i isporučivanje prepoznatljivog dizajna potrošačima.\nMISTERIJA NA IZVOLTE Koliko direktori najvećih kompanija zarađuju više od svojih radnika\nOPORAVAK U OBLIKU SLOVA "U" Direktori širom sveta očekuju dugotrajnu recesiju\nJAPAN PREISPITUJE RAD "OD JUTRA DO SUTRA" Vlada pozvala kompanije da skrate radno vreme


Konkuriši za ovaj posao - "KP: Produžen rok za prijavu kandidata"\nAdresa:Policija Kosova ulica Ljuan Haradinaj 10000 Pristina\nKosovska policija donela je odluku da rok za prijavu kandidata na konkurs za zapošljavanje novih službenika, produži za deset dana. Novi rok za prijavu, trajaće do 26. novembra, kada je poslednji rok za prijavu. Mogu učestvovati svi kosovski građani, starosti od 18 do 30 godina, a prednost pri zapošljavanju imaće žene.\nOdluka o produženju roka je doneta kako bi svim zainteresovanim kandidatima bila data jednaka mogućnost da se prijave onlajn putem, obzirom da kako se navodi, nisu svi tehnički opremljeni za ovu vrstu komunikacije.\nKandidati koji imaju poteškoća da se prijave putem interneta (nedostaje im oprema za prijavu ili nemaju pristup internetu) mogu otići u najbližu policijsku stanicu gde će se prijaviti putem interneta. Kriterijumi na konkursu ostaju isti i kandidati koji su se već prijavili, ne moraju se ponovo prijavljivati.\nKandidati koji su eventualno u prvom roku, imali poteškoća u vezi prijavljivanja ili su imali problem sa dokumntacijom, mogu se obratiti zahtevom na mejl adresu info@kosovopolice.com u vezi sa svojim problemom.\nInače, Kosovska policija raspisala je konkurs za prijem novih službenika krajem oktobra. Konkurs je prvobitno trajao do 16. novembra.\nSvi zainteresovani mogu se prijaviti on-lajn apliciranjem putem službene veb stranice Policije Kosova. Više o uslovima apliciranja možete pronaći OVDE.\nTrajanje oglasa: 18-11-2021 15:26 do 30-11-2021 15:26


RECIKLAŽA UNOSAN BIZNIS Od otpada četiri miliona evra | Happy BSC portal\nRECIKLAŽA UNOSAN BIZNIS Od otpada četiri miliona evra\nJKP "Gradska čistoća" će ove godine imati više od četiri miliona evra prihoda od prodaje otpada, koji se reciklira u reciklažnom centru na Adi Huji, a ideja je da se u budućnosti u svih 17 opština u Beogradu obezbede reciklažna dvorišta, poručio je predsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević.\nKako je naglasio, otpad u današnje vreme predstavlja priliku da se zaradi novac, i zbog toga je važno, kako ističe, da se svest građana za otklanjanje reciklažnog otpada promeni.\n- Ove godine postavljeni su novi kontejneri za reciklabilni otpad na Starom gradu i na Vracaru, ovde na Adi Huji postoje prese koje smanjuju kubikažu i pakuju otpad, kao i nova mašina koja melje staklo, jer to donosi profit - rekao je Nikodijević.\n- Neophodno je i da građani učestvuju u čitavom procesu, a mi ćemo u budućnosti gledati kako da više motivišemo one koji vrše primarnu selekciju otpada, tako što će plaćati manje račune za iznošenje smeća - izjavio je Nikodijević i dodao da isti princip važi i za privredne subjekte.\n- Gradska čistoća ima 2.000 potpisanih ugovora sa privrednim subjektima, kojima je omogućeno da otpad koji sami separiraju bude potpuno besplatno iznesen - rekao je Nikodijević.\n- Mi ćemo građanima omogućiti i dovoljno kontejnera i kanti za pojedinačna domaćinstva u razuđenim delovima grada - poručio je Nikodijević.\nSekretarka za zaštitu životne sredine Nataša Vilotijević istakla je da Beograd ima odgovornu ulogu u postavljanju sistema za otklanjanje otpada, kroz primenu selekcije i reciklažu.\n- U poslednje dve godine nabavljeno je 17 vozila koja prate selektovanje, transport i separaciju otpada, a oko 27.000 kanti je podeljeno individualnim domaćinstvima - istakla je Vilotijević.\nOna je dodala da Beograd sprema plansku dokumentaciju za dva centra, transfer stanice u Zemunu i u Mladenovcu.\n- Odluka o upravljanju otpadom je doneta ove godine i ona se širi, tu je i izrada Lokalnog plana o upravljanju otpadom za period 2021-2031. godine. Takođe, radićemo na edukaciji o zastiti životne sredine, reciklaži i primarnoj selekciji - naglasila je Vilotijević.\n- Kupili smo kante, zamenili 50 podzemnih kontejnera ove godine, a u planu za sledeću godine je još 150 podzemnih kontejnera - rekao je Popadić i naglasio da se tako formiraju mogućnosti da građani recikliraju na mestu nastanka otpada.\nKako je dodao, nastavlja se akcija postavljanja reciklažnih ostrva na teritoriji Beograda, a najvažnija je, prema Popadićevim rečima, edukacija dece.\n- Organizujemo edukativne predstave, a naša vozila smo obeležili porukama koje, pre svega, pozivaju naše najmlađe sugrađane da brinu o životnoj sredini - rekao je Popadić.


D. C. 23. maja 2010. 00:00\nCelulit je izraz koji definiše otekline, kvrge ili izbočine na nekim delovima tela, najčešće na nogama i stomaku. Ova pojava se obično javlja kod žena i ne ugrožava zdravlje, ali većina žena pati zbog toga, jer smatra da to negativno utiče na izgled, što ih strašno psihički opterećuje.\nKada je celulit povezan sa povećanom telesnom težinom (gojaznost), onda to negativno utiče na zdravlje.\nTačni uzroci celulita nisu poznati, ali su medicinski stručnjaci utvrdili neke faktore koji povećavaju i neke faktore koji smanjuju celulit.\nŠta smanjuje celulit?\nPravilna ishrana sa dosta voća i povrća, koja sadrži vitamine A, E, C i K, povoljno deluje na metabolizam i smanjuje naslage masti u telu.\nVoda i prirodni sokovi bez šećera u organizmu omogućavaju pravilno varenje hrane i izbacivanje toksina iz tela. Limunada bez šećera je veoma korisna.\nPravilno i duboko disanje (pogotovu na čistom vazduhu) omogućava da u krvi ima dovoljno kiseonika, što sprečava nagomilavanje štetnih sastojaka u organizmu.\nUmerene fizičke aktivnosti, aerobik, fitnes, pilates ili obična šetnja – sagorevaju suvišne kalorije, masnoće, omogućavaju ravnomerno smanjivanje masnog tkiva i zatezanje mišića.\nMasaža povećava cirkulaciju krvi, što sprečava stvaranje masnih naslaga ispod kože. U novije vreme se primenjuje i ultrazvučna masaža. Masaža deluje smirujuće, što takođe povoljno deluje na smanjenje celulita.\nOpuštanje, spavanje i odmor (u dovoljnim količinama) – veoma su važni protiv mnogih bolesti i tegoba, a i protiv celulita. Korisno se pokazalo i opuštanje kroz joga vežbe.\nBiljna vlakna, integralne žitarice i proteini u ishrani povoljno deluju na sprečavanje gojaznosti i pojavu celulita, jer se sa manje hrane postiže sitost i kvalitetnije varenje hrane.\nPovrće: šargarepa, spanać, soja, karfiol, paradajz, luk, brokoli, cvekla, grašak i pasulj – sadrže sastojke koji "zatežu kožu".\nVoće jarkih boja: pomorandže, grožđe, kruške, jabuke, banane, breskve, borovnice, jagode, kajsije, suve šljive – sadrže antioksidante i potpomažu izbacivanje tečnosti iz organizma.\nČesto kupanje, tuširanje, plivanje ili sauna – omogućavaju koži da diše i da kroz otvorene znojne žlezde izbacuje štetne materije. Kupanje u "bisernoj" kadi povoljno deluje na kožu i potkožna tkiva.\nIntenzivno-pulsirajuća svetlost iz savrememih specijalnih aparata povoljno deluje protiv celulita, mada je ova metoda još u eksperimentalnoj fazi.\nEsencijalne masne kiseline sadrže: riba, orasi, badem, maslinovo ulje, a one pomažu obnavljanje tkiva.\nPiletina, obrano mleko i jaja – preporučuju se za jelo umesto jakih i masnih mesa.\nČajevi od: trešnjinih peteljki, jasena, gorske suručice, maslačka, kao i zeleni ili beli čaj – pročišćuju organizam.\nOvo su neki saveti koji vam mogu pomoći u borbi protiv celulita, ali i protiv gojaznosti, za bolji i zdraviji život.\nzdrava ishranavoćekupanjemasažapovrćeumerene fizičke aktivnosticelulit


Let ka evropskim metropolama - Glas Srpske\nLet ka evropskim metropolama\nMilijana Latinović 15.08.2018 13:55\nBanjalučki aerodrom polako, ali sigurno, ulazi u društvo svjetskih, jer će već na jesen sa piste u Mahovljanima poletjeti prvi avioni irske kompanije “Rajaner” i tako povezati najveći grad Srpske sa evropskim metropolama.\nNi štrajk pilota koji potresa ovu kompaniju, najveći od njenog osnivanja, neće pomrsiti račune nadležnima u RS, koji uveliko promovišu letove do Brisela, Memingena i Stokholma i s ponosom ističu da je sve spremno za slijetanje irskih aviona.\nU mnogim opštinama osvanuli su promotivni bilbordi o ovim letovima s ciljem da svi oni koji planiraju putovanje na vrijeme rezervišu karte.\nA povoljne cijene karata već su privukle mnoge avanturiste koji će u oktobru poletjeti ka evropskim gradovima. O tome svjedoče i podaci “Rajanera” da se mjesta na prvim letovima uveliko popunjavaju.\nPovoljni letovi ka Evropi “udahnuće” život banjalučkom aerodromu, koji će, nadamo se, vrvjeti od putnika, i domaćih i stranih.\nOvo je odlična prilika i za promociju turističkih potencijala Srpske, koja će se sigurno naći na mapi većeg broja turista iz inostranstva.\nBogata ponuda gurmanskih delicija, banjski i planinski turizam i ekstremni sportovi samo su dio turističke slagalice koju možemo da ponudimo gostima iz Evrope i svijeta. A zahvaljujući unapređenju vazdušnog saobraćaja naše prirodne ljepote biće nadohvat ruke posjetiocima iz inostranstva.\nČarter letovi do Antalije koji su uvedeni ovog ljeta, redovna linija do Beograda, kao i letovi ka evropskim gradovima oživjeće nebo iznad Srpske.\nDobro je da je razvoj vazdušnog saobraćaja konačno krenuo uzlaznom putanjom, ali ne možemo da se ne zapitamo zašto je za napredak trebalo toliko godina.\nSve ono što je urađeno do sada trajaće ako bude bilo putnika i ako se nastave ulaganja u ovu oblast.\nBez dobre promocije i razvoja naša radost može potrajati samo koliko i let leptira.


Fiorentina u seriji, Tomović odličan, mogu li da izbore plasman u Evropu? - Sportske.net\nFiorentina u seriji, Tomović odličan, mogu li da izbore plasman u Evropu?\nFudbaleri Fiorentine, za koje sa velikim uspehom nastupa Nenad Tomović, trenutno zauzimaju osmo mesto u Seriji A.\nMiha dovodi bivšeg italijanskog reprezentativca i menja sve iz korena!"Supermario" obrnuo igricu!Fenjeraš "otkinuo" bod Milanu, ali je Atalanta tema popodneva!Fiorentina dobila "milionče" zbog Ljajića!Nekadašnji selektor Italije preuzima Fiorentinu?\nEkipa iz Firence nalazi se na sedam poena zaostatka za pozicijom koja vodi u Evropu i na osam kola pre kraja, 29-godišnji defanzivac veruje da njegov tim može da ponovi rezultat iz prošle sezone, kada su obezbedili učešće u Ligi Evrope.\n''Dokle god postoje matematičke šanse da izborimo mesto koje vodi u Evropu, borićemo se i pokušati da dobijemo sve utakmice do kraja. Ali naša ideja je da uvek gledamo samo sledeću utakmicu i da uzimamo tri po tri boda'', kaže Tomović.\nSrpski fudbaler se vratio u ekipu posle supenzije zbog žutih kartona i bio je jedan od najboljih pojedinaca u pobedi nad Bolonjom.\n''Prezadovoljan sam, pre svega kako smo odigrali kao ekipa, a zatim i mojim ličnim doprinosom. Vezali smo tri pobede, a već četiri utakmice za redom nismo primili gol. Želimo da nastavimo tako. Mislim da je ekipa i na fizičkom i na psihološkom i na tehničkom planu spremna na to i svi želimo da doprinesemo'', rekao je Tomović.\nFiorentina je već pet utakmica neporažena u Seriji A, otkako je nesrećno ispala od Menhengladbaha u Ligi Evrope. ‘Viola’ je u prvom meču šesnaestine finala u Nemačkoj slavila sa 1-0, da bi u revanšu u Firenci izgubila sa 4-2, posle vođstva od 2-0.\n''Iskreno, ta utakmica nas je dosta poremetila na psihološkom planu. Iako smo posle nje ušli u seriju pozitivnih rezultata, oni su se nekako našli u senci'', smatra Tomović.\nFiorentina u narednom kolu gostuje ekipi Sampdorije, svom najbližem pratiocu, a meč se igra u nedelju.


Bahatim graditeljima otpisuju dugovanja\nDirekcija za građevinsko zemljište ponovo će nagraditi dužnike – investitore koji godinama ne plaćaju naknadu za uređivanje građevinskog zemljišta tako što će im pružiti novu šansu – da svoje finansijske grehe okaju do 1. novembra. Da bi zarobljena sredstva odblokirala, Direkcija je posegla za starim receptom i omogućila dužnicima da se do tog datuma prijave za reprogram duga. Sa onima protiv kojih nije doneta sudska odluka biće zaključen ugovor tako da će moći jednokratno da plate 50 odsto glavnog duga, uz otpis ostatka duga i celokupne kamate, s tim što će dužnici morati da izmire troškove započetog sudskog postupka. Za one bahate investitore protiv kojih je doneta sudska presuda ili su sa njima zaključena sudska poravnanja, Direkcija će sačiniti obračun po kojem će dužnici moći\n23.03.2021 u 10:51\nBrza saobraćajnica Iverak-Lajkovac gotova do decembra 2022.\nVALjEVO – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je danas radove na izgradnji brze saobraćajnice Iverak - Lajkovac koja će spojiti Valjevo sa autoputem „Miloš Veliki”. Vučić je tokom obilaska radova zapitao predstavnike kineskog izvođača, kompanije „Čajna Šandong”, da li će radovi biti gotovi do decembra 2022. godine, kao što su ranije obećali i dobio potvrdan odgovor. Predstavnik kineske kompanije je rekao da je prošle godine lično obećao predsedniku Srbije da će brza saobraćajnica biti gotova do kraja 2022. i da će tako i biti. Vučić je podsetio da je ugovorom predviđeno da ceo projekat bude gotovo do decembra 2023. „Ceo ovaj kraj će da oživi i ljudi iz Valjeva više neće da se sele za Beograd”, dodao je Vučić, preneo je Tanjug. Obilasku radova prisustvuju i ministar


Hidroponija (ni)je organska proizvodnja - Organska poljoprivreda\nProizvođači organske hrane u SAD koji se bave klasičnom proizvodnjom koja podrazumeva uzgoj biljaka u zemljištu organizovali su u poslednje vreme 16 protesta da bi izrazili svoje protivljenje zato što je u Americi dozvoljeno da se hidroponski proizvedena hrana sertifikuje kao organska. Poslednji i najveći u nizu protesta održan je nedavno na Floridi uoči zasedanja američkog Nacionalnog odbora za standarde u organskoj proizvodnji.\nHidroponija i akvaponija, inače, predstavljaju sisteme proizvodnje biljaka bez prisustva zemljišta, odnosno biljke se u ovim sistemima gaje na nekom drugom supstratu uz dodavanje potrebnih hranljivih materija. Ovaj sistem proizvodnje u Evropi se ne smatra organskim, dok je u Americi dozvoljeno da se ova proizvodnja sertifikuje kao organska.\nFarmeri koji se u Americi bave organskom proizvodnjom na klasičan način, odnosno uzgojem biljaka u zemljištu smatraju da ovaj postupak ne može da ima alternativu kada se radi o proizvodnji zdrave hrane. Oni proizvođače koji se bave hidroponijom i akvaponijom optužuju i za nelojalnu konkurenciju jer smatraju da se ovim načinima proizvodnje postižu znatno veći prinosi uz relativno manje ulaganje ljudskog rada.\nSa druge strane proizvođači koji proizvode hranu bez upotrebe zemljišta ne žele da se odreknu organskog statusa jer ima on na tržištu omogućava postizanje znatno viših cena za svoje proizvode. Oni hidro i akvaponiju brane stavom da se u ovim proizvodnjama najracionalnije koriste hraniva i voda te se na taj način čuvaju važni resursi i proizvodi više zdrave hrane.\nSektor proizvodnje biljne hrane na hranljivim supstratima, bez zemljišta, je u Americi u stalnom porastu, a Nacionalni odbor za standarde u organskoj proizvodnji je nedavno izjavio da ima više pitanja nego odgovora kada je u pitanju određivanje statusa ove proizvodnje u budućnosti. Zbog toga je odlučeno da se donošenje odluke o tome da li će hidroponska proizvodnja i dalje moći da se registruje kao organska biti odloženo.\nHrana koja je u Americi proizvedena u hidroponskom sistemu i nosi oznaku „organska“ na tržište EU ne može biti plasirana pod tim imenom.\nČet 16 Novembar, 2017 22:08\nTagovi: hidroponija organska hrana


Biden "vrlo optimističan" da će plan za mrežu socijalne zaštite biti odobren\nPredsjednik SAD Džo Bajden u Kerniju, Nju Džersi, 25. oktobra 2021.\nPredsednik SAD Joe Biden rekao je u ponedeljak da je "veoma optimističan" u vezi sa dovršavanjem dogovora ove nedelje o njegovom umanjenom planu potrošnje na mrežu socijalnog osiguranja, što je procjena koju je ponovio jedan od demokratskih zakonodavaca centrista koji je oklijevao u davanju podrške.\nBiden je rekao novinarima u Delaveru da je njegov nedeljni sastanak sa senatorom Zapadne Virdžinije Džoom Mančinom, koji je tražio oštre rezove u Bidenovom originalnom paketu od 3,5 hiljade milijardi dolara, "prošao dobro".\nRazgovarali su o posljednjim detaljima u paketu koji bi mogao da se smanji na otprilike polovinu tog iznosa, a Mančin je insistirao na iznosu od 1,5 hiljada milijardi dolara.\n"Još nekoliko stvari koje treba riješiti, ali prošlo je dobro", rekao je Biden.\nKasnije je Mančin rekao da vjeruje da će postojati "konceptualni okvir" za Bidenov paket kasnije tokom nedelje. Čak i sa smanjenjem potrošnje, to bi predstavljalo jednu od najvećih ekspanzija u SAD. vladina mreža socijalne zaštite za američke porodice od 1960-ih.\nAli ostalo je nejasno na kojim je pozicijama druga demokratska članica kongresa, senatorka Kirsten Sinema iz Arizone, po pitanju ove verzije dogovora. Ona se protivila Bidenovom planu da poveća poreze na korporacije i pojedince koji zarađuju više od 400.000 dolara godišnje.\nNakon toga, Biden i ključni demokratski zakonodavci sada predlažu da se pojačaju prinude protiv poreskih prestupnika kako bi se povećali državni prihodi i osmislili nova povećanja poreza koja bi ciljala na procijenjenih 700 američkih milijardera.\nSekretarka finansija Dženet Jelen rekla je za CNN u nedelju da će zakon imati za cilj "izuzetno bogate pojedince" i vjerovatno oporezovati njihove nerealizovane kapitalne dobiti koje se sada oporezuju samo kada prodaju imovinu.\nPodrška i Mančina i Sineme, politički najumjerenijih zakonodavaca u klubu demokrata u Senatu, od suštinskog je značaja da bi bilo koji Bidenov zakon o mreži socijalne zaštite dobio odobrenje Kongresa.\nSa Senatom koji čini 100 mjesta i koji je ravnomjerno podijeljen između republikanaca i demokrata, svih 50 demokrata bi moralo da podrži zakon, na šta se dodaje glasanje potpredsjednice SAD Kamale Harris. Trenutno nijedan republikanac ne podržava zakon.\nNensi Pelosi, predsjednica Predstavničkog doma koji kontrolišu demokrate, rekla je za CNN u nedelju da je čak i sa upola prvobitne veličine paket "još uvijek veći od bilo čega što smo ikada uradili u pogledu rješavanja potreba američkih radnih porodica", sa univerzalnim predškolskim obrazovanjem i poreskim olakšicama za sve osim za najbogatije roditelje.\nOna je rekla da je 90 odsto mjera dogovoreno.\nKako se finaliziraju detalji plana mreže socijalne zaštite, lider Predstavničkog doma je rekla da je njen plan da Dom glasa kasnije ove sedmice o dvopartijskoj infrastrukturnoj mjeri vrijednoj hiljadu milijardi dolara koja je već odobrena u Senatu za popravljanje propadajućih puteva i mostova u zemlji i proširenje širokopojasnog pristupa internet usluga širom Sjedinjenih Država.\n"Optimistična sam da to možemo da uradimo", rekla je ona.\nPlan potrošnje na infrastrukturu privukao je podršku 19 republikanaca u Senatu, zajedno sa svih 50 demokrata, ali su progresivne demokrate u Domu blokirale njegov prolaz dok se ne postigne dogovor o zakonu o mreži socijalne zaštite koji smatraju većim zakonodavnim prioritetom.\nBiden u finalnom pokušaju da osigura prolaz zakona o socijalnoj sigurnosti


Novi oblici rada zahtevaju čvršću saradnju sindikata i civilnog sektora - Mašina\nTribina „Novi oblici radničkog organizovanja“, u organizaciji Mašine, 23. januar 2020.; Foto: Mašina\nProšlu godinu obeležio je štrajk prosvetnih radnica i radnika u Hrvatskoj, u Srbiji je bio štrajk u Pošti. U Albaniiji je napravljen prvi sindikat u kol centrima, dok je u Sloveniji mnogo urađeno na poboljšanju statusa migrantskih radnika. To su sve primeri drugačijih pristupa radničkom organizovanju od uobičajenih. Potrebno je mnogo rada na terenu i na organizovanju ljudi, rekao je Marko Miletić, ko-urednik Mašine, na početku tribine.\nNeophodno međunarodno povezivanje radi zaštite migrantskih radnika\nGoran Lukić iz Delavske svetovalnice (Ljubljana) podelio je svoja iskustva rada sa migrantskim radnicima i radnicama u Sloveniji. U Sloveniju je tokom prethodnih nekoliko godina došlo mnogo radnika iz obližnjih država, najviše iz Srbije, Bosne i Hercegovine, Severne Makedonije i Kosova. Oni često nisu upoznati sa svojim pravima, što omogućava poslodavcima da ih iskorišćavaju. Lukić je naveo da se Delavska svetovalnica najviše bavi pružanjem informacija radnicima migrantima, pokretanjem sporova protiv poslodavaca i javnim zagovaranjem.\nStupamo u direktan kontakt sa radnicima i pružamo im konkretne informacije o njihovim pravima. Uglavnom, jedino što znaju kada dođu u Sloveniju je satnica. Pronalaze poslove preko fejsbuk grupa u kojima agencije nude poslove u inostranstvu, a onda im traže i po 500 evra za svoje navodne usluge, radne dozvole i slično. Jednom je poslodavac tražio radniku koji je bio na bolovanju 2600 evra. Izračunao je gubitke za period bolovanja, troškove za poreze, i tražio je taj novac od radnika, što je potpuna besmislica.\nDelavska svetovalnica je registrovana kao nevladina organizacija, ali je kroz dugogodišnji aktivizam uspela da se poveže sa sindikatima. Oko 80% finansija obezbeđuju iz članarina, a ostatak preko projekata. Lukić smatra da je nužno povezivanje civilnog sektora i sindikata radi efikasne zaštite radnih prava:\nSindikat ima puno posla i neophodan je zajednički rad s nevladinim sektorom. Mi prikupljamo informacije i istražujemo kršenja prava, a sindikat organizuje ljude. Socijalni dijalog je makro stvar i na tom nivou se definišu osnovna pravila, a mi smo aktivni na srednjem i najnižem nivou. Tu se dešavaju najveća kršenja prava i onda reagujemo.\nIstakao je da posebno zabrinjava trend potpisivanja bilateralnih sporazuma o saradnji između država, koji često imaju veću pravnu snagu od domaćeg zakonodavstva. Sporazumi idu na štetu radnika, a Slovenija već ima jedan takav ugovor sa Srbijom, o čemu se malo govori u javnosti. „Zbog toga je važno međunarodno povezivanje i već smo stupili u kontakt sa sindikatima u Srbiji,“ zaključio je Lukić.\nVažno ulaziti u sektore gde se zapošljavaju mladi\nU Albaniji je prošle godine napravljen prvi autonomni sindikat još od Drugog svetskog rata. Bora Mema iz Organizata politika (Tirana) je govorila o svom iskustvu sindikalnog organizovanja radnika i radnica jednog od najvećih kol centara u Albaniji i organizovanju rudara u kompaniji najvećeg albanskog oligarha.\nEdi Rama, naš premijer i navodni socijalista, hvali se stranim investitorima kako u Albaniji nema sindikata. Postojala je velika potreba za nezavisnim radničkim pokretom i prvo smo radili istraživanja kako bismo utvrdili kakvo je stanje. Veliki broj studenata radi po kol centrima koji su uglavnom italijanski, budući da mnogo ljudi u Albaniji govori italijanski jezik.\nMema je navela da je ključno pitati ljude koji su njihovi najveći problemi na radnom mestu i nakon toga pažljivo i detaljno pripremiti strategiju.\nNismo se direktno viđali sa radnicima sve dok nismo stekli potpuno poverenje. Nakon toga smo polako počeli da se okupljamo i kada smo procenili da je pravi trenutak, osnovali smo sindikat. To je bilo veliko iznenađenje za samu kompaniju i sve u Albaniji.\nNjena organizacija uspešno je sindikalizovala rudare u komapniji Samira Manea, tajkuna i vlasnika nekoliko rudnika, medija i šoping molova. Paralelno sa organizovanjem rudara rađene su kampanje bojkota i javnog sramoćenja njegovih kompanija.\nRudari su imali jaču klasnu svest od zaposlenih u kol centrima, što je olakšalo organizovanje. Takođe, u pitanju je manji grad, pa je i podrška lokalne zajednice bila jaka. Trpeli smo velike pritiske jer je reč o uticajnom i bogatom čoveku sa političkim vezama. Njegovi ljudi su prebijali članove naše organizacije. Uz to, veliki mediji su u potpunosti ignorisali dešavanja oko rudnika. Ipak, uspeli smo da organizujemo štrajk u rudniku i osnujemo sindikat koji i dalje funkcioniše. Potrebni su hrabrost i spremnost da se borimo protiv moćnih ljudi kako bismo zaštitili svoja prava, zaključila je Mema.\nSaradnja civilnog sektora i radnica u vrtićima u Hrvatskoj\nIva Ivšić iz Baze za radničku inicijativu i demokratizaciju (BRID) govorila je o zaštiti prava radnica u vrtićima u Hrvatskoj i načinima zaštite javnog sektora od dalje privatizacije. Navela je da su se sindikati u Hrvatskoj suočili sa opadanjem članstva i nezainteresovanošću mladih za sindikalna pitanja, pa je bila nužna saradnja sa civilnim sektorom.\nKljučna je bila promena metoda sindikalnog rada i povezivanje sa mladima. Članstvo sindikata jeste opalo, ali dalje imaju dosta ljudi, finansije i infrastrukturu. Krenuli smo pažljivo i u postepenu saradnju, najviše sa sindikatima koji su bili progresivni i devedesetih godina.\nBližoj saradnji prethodio je istraživački rad i mapiranje ključnih sektora kojima je potrebno sindikalno organizovanje. Saradnja je ostvarena kroz zajedničke projekte, akcije i različite vidove borbe. Zajedno su prikupljani potpisi za referendume protiv privatizacije autoputeva i podizanja starosnih granica za odlazak u penziju. Pored usko sindikalnih pitanja u fokus su došla i šira pitanja društvene pravde i javnih dobara.\nVrtići su izrazito decentralizovani i finansiranje zavisi od ekonomske snage gradova i opština. U siromašnim regijama postoje veliki problemi sa finansiranjem i brojem slobodnih mesta. Radnice imaju previše posla, a ni roditelji nisu zadovoljni uslovima. Zbog toga je bio potreban širok front. Organizovani su sindikati zaposlenih u vrtićima i povezani su sa roditeljima radi zajedničke borbe. Stavili smo pitanja dostupnosti i priuštivosti vrtića na dnevni red, i krenuli u kampanju za proširivanje kapaciteta, rekla je Ivšić.\nU Srbiji potrebno drugačije sindikalno organizovanje\nSvoje iskustvo iz organizacije štrajka radnica i radnika pošte podelio je Stefan Mitrović, član Samostalnog sindikata poštanskih radnika (Beograd). Štrajk je organizovan samostalno od strane radnika i mimo postojećih sindikata u kompaniji.\nLjudi su izgubili poverenje u dva reprezentativna sindikata u kompaniji koji su korupirani i zastupaju interese menadžmenta. Pošta je jedan od stubova društva i kada Pošta stane, staje država. Smanjivali su nam plate, kršili prava, a sindikati su ćutali. Prva masovna obustava rada desila se novembra 2017. kada smo blokirali Glavni poštanski centar (GPC). Dolazila je policija, čak je direktorka naredila da se kolima prolazi kroz radnike u štrajku, rekao je Mitrović.\nMitrović smatra da je ključno da sindikati u Srbiji transparentno obavljaju svoj posao i više rade na zaštiti prava, kako bi ljudi povratili poverenje u njih. U Pošti su radnici prestali da veruju sindikatima, što ih je navelo da se samoorganizuju.\nJedan od ciljeva Mašine tokom 2019. godine bio je povezivanje civilnog sektora sa sindikalnom scenom. To je rađeno kroz saradnju sa sindikatom Nezavisnost, Nezavisnim udruženjem novinara Srbije, i kroz povezivanje sa članstvom Udruženja likovnih umetnika Srbije. Mašina je tokom prethodne godine održala niz tribina i drugih programa u različitim gradovima širom zemlje kako bi se povezala sa lokalnim aktivistkinjama i aktivistima i pokušala da uspostavi dugoročniju saradnju sa sindikatima.\nTribina „Novi oblici radničkog organizovanja“ je održana u sklopu projekta „Mladi u radničkom i sindikalnom pokretu” koji je podržao Međunarodni centar Olof Palme.\nKljučne reči: BRIDDelavska svetovalnicaMašinaOrganizata PolitikePošta Srbije


Srpski privrednici seli u poslaničke klupe – ICR\nSrpski privrednici seli u poslaničke klupe\n3. juna 2011. Ξ\nU Beogradu počela prva sednica Srpskog parlamenta preduzeća\nUmesto političara u skupštinske klupe danas su prvi put u istoriji narodnog parlamenta seli privrednici. Predstavnici privrednih društava i preduzetnika na prvoj sednici Srpskog parlamenta preduzeća pokrenuli su strateški dijalog privrede i zakonodavne i izvršne vlasti.\nSkup je otvorio predsednik Skupštine PKS Miroslav Miletić, koji je i predsedavajući Srpskog parlamenta preduzeća, a u uvodnom delu u 11 sati govore predsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić Dejanović, premijer Mirko Cvetković, predsednik PKS Miloš Bugarin.\nPremijer Srbije Mirko Cvetković izjavio je da se u Srbiji, prema podacima za mart i april, više ne beleži pad zaposlenosti, što je bio trend od početka ekonomske krize.\nPremijer Cvetković je istakao da je tokom ta dva meseca ostvaren skoman rast zaposlenosti, za oko 2.000 radnika.\n– Ako se ima u vidu da smo od početka krize do marta ove godine u kontinuitetu gubili broj zaposlenih, ovo je prvi dobar signal i nadam se da to nije slučajan događaj već najava novog trenda – rekao je Cvetković.\nPremijer očekuje da će dosadašnje mere vlade, kao i one koje će tek biti preduzete, dati dalji podsticaj privrednom rastu koji je za ovu godinu prognoziran na oko tri odsto.\nOn je naveo da će verovatno već sledeće nedelje biti objavljen novi program podrške izvozu, i to pre svega malim i srednjim preduzećima, kroz angažovanje „Pošte Srbije“.\nCvetković je objasnio da će pošta pre svega malim preduzećima koja nemaju mogućnost da prođu složene izvozne procedure pružiti svoj servis za manje pošiljke, a u to će biti uključena i carina.\nGovoreći o problemu likvidnosti privrede, Cvetković je naveo da se u Ministarstvu finansija pravi obračun da se vidi koliki se deo dugova privrede odnosi na administraciju i javna preduzeća.\n– Taj obračun je najvećim delom završen i u narednom peridu izaći će se sa merama za izvršenje obaveza prema privredi – rekao je premijer.\nCvetković je ukazao da je Srpski parlament preduzeća prilika da privrednici razgovaraju sa izvršnom i zakonodavnom vlašću, a iskustvo iz EU pokazala su da taj dijalog daje dobre rezultate.\nOsim 174 privrednika-delegata, u radu sednice Srpskog parlamenta preduzeća učestvuju i potpredsednici Vlade Verica Kalanović i Božidar Đelić, ministri Nebojša Ćirić i Dušan Petrović, predstavnici Narodne banke Srbije, Kancelarije za evropske integracije, Delegacije Evropske unije u Srbiji i privrednih asocijacija u svetu i Srbiji.\nSednica će biti održana u tri sesije – privredno-sistemski okvir za poslovanje, finansiranje privrede i izvoz – pretpostavke i podrška rastu, a biće doneti i zaključci, predlozi i peporuke koje će biti okvir ekonomske politike naše zemlje za naredne dve godine.\nU martu nova licitacija za izgradnju „Banje Palić“


Otvoren VMware Forum 2013 | PC Press\nOtvoren VMware Forum 2013\n21. maj 2013. Jovana Milićević\nU beogradskom hotelu Metropol ovog jutra otvoren je VMware Forum 2013.\nNa otvaranju konferenciju govorio je Martin Niemer, Enterprise Director, CEMEA VMware, o tome kako poslovanje može da se obavlja putem Softverski Definisanih Data Centara radi postizanja veće agilnosti poslovanja.\nOn je u svom uvodnom izlaganju govorio o tome koliko je virtuelizacija kao trend zastupljena, te da je za tranziciju ka virtuelizaciji zadužena i činjenica da IT postaje bitan deo biznisa, bez obzira na to o kojoj se industriji radi.\nNiemer je rekao da VMware želi da podrži ovaj trend svojim rešenjima, a u njegovom govoru bilo je reči i o SDDC-u (software-defined data center), data centru sa virtuelizovanom infrastrukturom koja se dostavlja kao servis, kao i cloudu, odnosno VMware Hybrid Cloud rešenju, koje koriste i kompanije kao što je Lufthansa, na primer.\nBeograd je jedan od 27 gradova CEMEA regiona i jedini u Adriatik regiji u kome se održava VMware forum.\nTagovi: VMware, VMware Forum 2013\n← Prestigio prodao milion tableta\nSES i Telekom Srbija potpisali višegodišnji ugovor →


Nasilje u porodici (194 KZ) • Krivično Pravo • PRO BONO\nKo primenom nasilja, pretnjom da će napasti na život ili telo, drskim ili bezobzirnom ponašanjem ugrožava spokojstvo, telesni integritet ili duševno stanje člana svoje porodice smatra se da je izvršio osnovni oblik ovog krivičnog dela protiv braka i porodice.\nŠto znači da je delo izvršeno ako neko ugrozi spokojstvo, telesni integritet ili duševno stanje nekog od članova svoje porodice i to dovoljno je da je nasilnik izvršio samo jednom neku od radnji nasilja, pretnje, drskosti ili bezobzirnosti. Izvršilac je bilo ko od članova porodice, zakon ih ne precizira, ali trebalo bi smatrati da se tu ubrajaju supružnici, njihova deca, preci supružnika u pravoj liniji krvnog srodstva, vanbračni partneri i njihova deca, usvojilac i usvojenik, hranilac i hranjenik, kao i braća, sestre, njihovi supružnici i deca, bivši supružnici i njihova deca i roditelji bivših supružnika, ali uslov je da žive sa žrtvom u zajedničkom domaćinstvu. Ali i lica koja imaju zajedničko dete ili dete koje je na putu da bude rođeno, iako ta lica nisu živela u istom porodičnom domaćinstvu.\nKazna predviđena za osnovni oblika je kazna zatvora od 3 meseca do 3 godine.\nKao oblik vinosti da bi neko bio odgovoran za svoje nasilne postupke potreban je umišljaj što bi podrazumevalo da nasilnik je uvek svestan svog drskog, bezobzirnog i nasilnog ponašanja i da hoće( ima volju ) da izvrši takvu radnju.\nTeži oblik nasilja u porodice se javlja kad je izvršilac prilikom izvršenja ovog krivičnog dela koristio oružje, opasno oruđe ili sredstvo podobno da telo teško povredi ili zdravlje teško naruši na primer alat, metalnu šipku ili drvenu pa čak i klompu, nož, sekiru, oružje, štap, kolac, veći kamen, vile , ašov, sablju. Izvršilac će se u ovom slučaju kazniti kaznom od šest meseci do pet godina zatvora.\nJoš teži oblik ovog krivičnog dela postoji ukoliko je žrtvi nanesena jednom ili više puta\n1. teška telesna povreda pod kojom se podrazumeva da je prilikom napada žrtvi doveden u opasnost život ili uništen,trajno i znatno oštećen ili oslabljen neki važan neki važan deo tela ili neki važan organ, ako je prouzrokovana trajna nesposobnost za rad, ako je žrtvi trajno i teško narušeno zdravlje i ako je nastala unakaženost. Međutim postoji ovaj oblik krivičnog dela kada je neko teško telesno povređen ali mu nije bio doveden u opasnost život. Ako je povređen neki važan deo tela ili neki važan organ oštećen, a ne uništen, ili oslabljen ili trajno ali ne znatno ili znatno ali ne trajno ili je i trajno i znatno oštećen ili oslabljen neki manje važan deo tela ili organ, ako je prouzrokovana privremena, a ne trajna nesposobnost za rad, ako je zdravlje povređenog narušeno trajno ali ne znatno ili znatno ali ne trajno, kao i ako je došlo do narušenog izgleda povređenog, ali ne u toj meri da predstavlja unakaženost\n2. trajno i teško narušeno zdravlja ili je delo učinjeno prema maloletnom licu\nKazna za ovaj oblik krivičnog dela je zatvor od 2 do 10 godina\nNajteži oblik ovog krivičnog dela postoji ako nastupi smrt napadnutog lica i u tom slučaju će se izreći kazna zatvora od 3 do 15 godina.\nUkoliko okrivljeni prekrši mere zaštite od nasilja u porodici koje mu je sud izrekao kazniće se novčanom kaznom i kaznom zatvora od 3 meseca do 3 godine.


FELJTON - CARSKA ZAVERA PROTIV SRBIJE: U Konopištu je skovan đavolski plan protiv svetskog mira\nDr Mile Bjelajac\n24. 08. 2021. u 18:00\nISTORIČARKA Anika Mombauer prihvata mišljenje istoričara Jirgena Angelova da nadvojvoda Ferdinand nije bio naročito popularan zbog svog iritirajućeg karaktera i političkih ideja.\nAustrijski Nemci držali su da je previše naklonjen Slovenima, a Mađari su ga pak smatrali previše Austrijancem. Izvestan broj onih u Beču koji su bili za obračun sa Srbijom vojvoda je već duže vreme sprečavao i njegovu smrt videli su kao zlatnu šansu.\nTragična je ironija što je njegovo ubistvo iskorišćeno kao predtekst za rat. Mombauerova, kao i Angelov, piše da je Ferdinand čak pokušavao da ograniči uticaj načelnika Generalštaba, Konrada. Konrad i Moltke odavno su žalili što je propuštana šansa 1909. godine.\nIpak, ispušta se ili previđa činjenica da je sredinom decembra 1912. godine Franc Ferdinand vršio uticaj na cara da ponovo vrati Konrada na mesto načelnika Generalštaba. General Šemua, njegov prethodnik s kojim je putovao na susrete sa nemačkim carem u novembru, bio je otpušten uz počasti, a ministra vojske Morica fon Afenberga (Moritz von Auffenberg) zamenio je general Aleksandar fon Krobatin, zagovornik rata kao i Konrad. Kristofer Klark izbegava ovu epizodu i umesto nje ističe da je Ferdinand upozoravao na opasnost koja preti ako ratni huškač postane načelnik Generalštaba. Klark nastoji da Ferdinandovu ratobornost ograniči na epizodu iz novembra 1912, opisujući ga kao protivnika aneksije Bosne - bez navođenja dokaza - i kao apsolutnog protivnika "agresivnog avanturizma".\nBEČ JE DOBIO SLOBODNE RUKE\nNE tako davno, 13. septembra 2013, beogradske "Večernje novosti" objavile su neka zanimljiva svedočanstva iz sačuvanih dokumenata Damjana Brankovića, nekadašnjeg predstavnika Krupa za Srbiju, masona i Pašićevog povremenog informatora. Papiri su sačuvani u policijskim dosijeima iz 1945. godine i danas se nalaze u Arhivu Jugoslavije: "Meni je u poverenju saopšteno u Berlinu da je ultimatum Srbiji spremljen u Potsdamu, i da je rat protiv Srbije odlučen u Konopištu, između nemačkog cara Vilhelma i Franca Ferdinanda", govorio je islednicima. "Ovu vest saopštio mi je dr Milon ( Wilhelm Million). On mi je između ostalog rekao da je Nemačka dala Austriji slobodne ruke u akciji protiv Srbije, da izabere i uzrok i vreme kad će je napasti. Ja sam to saopštio našoj slobodnozidarskoj loži i Vladi (Pašiću). Dejstvo lože pokušalo je da rat osujeti...\nTadašnja vlada, zauzeta je bila neprekidno partijskom borbom odstranila je svaki interes od događanja spoljne politike, tako je ušla u partijsku agitaciju." Branković je umro 1956. godine.\nKRISTOFER Klark, istoričar o kojem su mišljenja podeljena, takođe želi da Franca Ferdinanda odvoji od "ratne stranke". On insistira na tome da je sukob prestolonaslednika i Konrada u stvari bio permanentan, te da je tokom 1913. i 1914. bilo više sučeljavanja. Dodaje da je Konradovu poziciju oslabila špijunska afera pukovnika Redla, u maju 1913, u koju je delimično bio uvučen i generalov sin Kurt. Sačuvalo ga je posredovanje šefa Ferdinandove vojne kancelarije, Broša fon Arenaua: "Bilo je pitanje vremena kada će Konrad konačno otići sa funkcije." "Od slučaja Redl", prisećao se jedan od Ferdinandovih ađutanata, "načelnik je bio mrtav čovek [...] bilo je samo pitanje određivanja datuma za sahranu." "Posle narednih ljutitih razmena na manevrima u Bosni u leto 1914, Franc Ferdinand je odlučio da se otarasi svog problematičnog načelnika Generalštaba. Da je nadvojvoda preživeo svoju posetu Sarajevu, Konrad bi bio otpušten sa dužnosti. Jastrebovi bi izgubili svog najodlučnijeg i najupornijeg portparola." Scena koju opisuje Klark pre liči na incident koji se dogodio tokom manevara u Nemačkoj, a ne u Bosni.\nJoš od juna 1914, savremenike, a potom i istoričare ili učesnike debate o krivici za rat, uvek je intrigiralo o čemu su razgovarali ili se dogovarali nemački kajzer i austrougarski prestolonaslednik 12. i 13. juna u Konopištu. Američki istoričar Sidni Fej (Sidney Fay), prema tada dostupnim izvorima (1928), tvrdio je da se od važnijih političkih pitanja jedino razgovaralo o držanju Mađara prema Rumunima u Transilvaniji.\nVideli smo da su te sužene ili nešto šire interpretacije bliske istoričarima Žan Polu Bledu, Žan Žaku Bekeru i drugima.\nNA DRAUGOJ strani, u već pomenutim beleškama Vasilija Štrandmana iz istog vremena, kojeg je atentat zatekao na odmoru u Veneciji, mogu se videti i neki drugi detalji. On nije imao potpune informacije od ruske diplomatske službe o Vilhelmovom i Ferdinandovom sastanku u Konopištu, pa je u razgovoru sa baronicom Ambrozi, suprugom savetnika austrougarskog poslanstva u Rimu, iskoristio priliku da dođe do nekih informacija.\nČitamo: "Ona mi je, uz osmeh, kazala da se tu radi o tajanstvenoj "zaveri" protiv Srbije. Na moj izveštačen prigovor da je takva kombinacija neverovatna, ona je dodala da se ne radi samo o Srbiji nego i o stvaranju nezavisne Poljske, kao i o širim planovima preuređenja Evrope, u kojima će biti mesta za sinove nadvojvode Franca Ferdinanda - Maksimilijana i Ernesta."\nVladimir Dedijer navodi da je još italijanski istoričar Albertini uočio u Konradovim dnevnicima da se 5. jula 1914. pominje o čemu se razgovaralo u Konopištu. Konrad je hteo da kod samog cara proveri kakvo će držanje zauzeti Nemačka, pošto je rat neizbežan. Car ga je informisao da je Francu Ferdinandu bio poverio da pita Vilhelma tokom njihovog susreta u Konopištu. Kako je Car rekao Ferdinand mu je preneo da je nemački car prečuo pitanje. Međutim, istog dana Konrad beleži šta mu je rekao pukovnik Mecger (Metzger), načelnik Operativnog odeljenja: "... na večeri na Ilidži nadvojvoda Franc Ferdinand rekao je da je car Vilhelm u Konopištu izjavio: "Ako mi ne napadnemo situacija će postati još gora"."\nALBERTINI je, piše Dedijer, iz događaja u julu 1914. zaključio da je Mecgerova verzija bila tačna. Istraživanja potvrđuju da su se događaji odigrali kao što smo prethodno naveli. Dodajmo da je Ferdinand po odlasku nemačkog cara saopštio Berhtoldu da su on i car imali sveobuhvatnu diskusiju o svim mogućim pitanjima i da su se u svemu u potpunosti saglasili. U svojim memoarima, objavljenim 1938. godine, austrougarski pukovnik Bardolf (Bardolff) iznosi da su u Konopištu dvojica careva upravo razgovarala o odnosima Monarhije sa Srbijom i Crnom Gorom. U svom poznatom delu, Bernadot Šmit (Bernadotte Schmitt) izložio je svoje uverenje da je u Konopištu bilo razmatrano pitanje preventivnog napada. Istoričar Zametica, pored ovih zapažanja, iznosi mišljenje da je informacija koju je austrijski car 5. jula dao Konradu - da se Vilhelm navodno oglušio o direktno pitanje Ferdinanda o bezuslovnoj podršci u slučaju ratnog sukoba - u stvari bila careva taktička igra jer je u isto vreme njegov izaslanik sedeo u Berlinu, u cilju izričite potvrde onoga što je bilo obećano Ferdinandu u Konopištu. Ovo je, kaže Zametica, zbunjivalo istoričare koji su čitali Konrada.\nSUTRA: Zavere protiv Srba i Rusa\nFELJTON - BALKANSKI SAVEZ PROTIV SRBIJE: Mladobosanci su radili po svome i nisu poslušali savet da odustanu\n23. 08. 2021. u 20:00\nFELJTON - NEMAČKI CAR HUŠKA FERDINANDA: Nadvojvoda je jačao vojsku da potvrdi Monarhiju kao silu\n22. 08. 2021. u 18:00\nFELJTON - APIS PREUZIMA ODGOVORNOST: Diplomate Engleske i Belgije su podržale atentat\n21. 08. 2021. u 18:00\nFELJTON - APIS ZNAO DA BEČ SPREMA NAPAD: Glavni pravac špijunskog izviđanja bio je prema Užicu i Valjevu\n20. 08. 2021. u 18:00\nFELJTON - SUPROTNI TABORI MEĐU HRVATIMA: U Splitu se klicalo Balkanskom savezu\n19. 08. 2021. u 18:00\nFELJTON - PROBUĐENA NADA U OSLOBOĐENJE: Kosovski mit među Južnim Slovenima nije zamro\n18. 08. 2021. u 18:00\nPrvi svetski rat Feljton Istorija Srbije Veliki rat Austrougarska\nFELJTON - SVAKODNEVNA BITKA ZA RANJENIKE: Ekipa zdravstvenih radnika u "Žici" se stalno uvećavala\nRAT se zahuktava i povrijeđenih je svaki dan sve više. Šaljemo poruke našem rukovodstvu da nam se redovno obezbjeđuje sanitetski materijal, prevashodno infuzioni rastvori, a posebno naglašavamo da su nam neophodne punkcione igle, braunile, kako bismo obezbjeđivali siguran venski put tokom transporta.\n15. 01. 2022. u 18:00\nREPUBLIČKA izborna komisija je na konferenciji koja je počela u 11 časova saopštila da je izlaznost na referendumu o izmenama ustava do 10 časova glasalo 3.61 posto od ukupnog broja upisanih birača na teritoriji Srbije.\nMINISTAR POLICIJE GLASAO: Aleksandar Vulin izašao na referendum\nMINISTAR unutrašnjih poslova i predsednik Pokreta socijalista Aleksandar Vulin ispunio je svoju građansku dužnost i izašao na referendum koji se danas sprovodi u u našoj zemlji na kome građani odlučuju o potvrdi Akta o promeni Ustava Republike Srbije iz oblasti pravosuđa.\n16. 01. 2022. u 10:32\nPREMIJERKA O REFERENDUMU: Nikada više niko neće moći da kaže da "čeka mig odozgo" da bi doneo neku presudu\nPREDSEDNICA Vlade Ana Brnabić glasala je danas na referendumu za izmenu Ustava Srbije.\n16. 01. 2022. u 10:15\nSRBI POSLALI SNAŽNU PORUKU PRIŠTINI: Izbora 3. aprila će biti!\nNA protestu u Kosovskoj Mitrovici predsednik Srpske liste Goran Rakić pročitao je zaključke srpskog naroda i poručio da će parlamentarni i predsednički izbori u Srbiji zakazani 3. aprila biti održani i na KiM.\n16. 01. 2022. u 09:26\nSINIŠA MALI GLASAO NA REFERENDUMU: Ministar finansija obavio svoju građansku dužnost\nMINISTAR finansija Siniša Mali glasao je danas na referendumu o promeni Ustava u delu koji se odnosi na pravosuđe.\n16. 01. 2022. u 09:25\n11:12 UDARA SE PO GLAVI: Nik Kirjos video presudu Novaku Đokoviću\nNOVAK Đoković je u noći za nama saznao na Saveznom sudu u Melburnu da ne u Australiji već će iz nje biti deportovan, a na to je vrlo emotivno reagovao njegov, godinama već, veliki rival.\n11:12 STRADALA NA LICU MESTA: Teška nesreća kod Niša, žena (50) poginula pošto je udarila u ogradu mosta a potom u banderu\n11:09 PRVI PODACI O IZLAZNOSTI: Oglasila se Republička izborna komisija\n11:04 MORA DA SE POZABAVI PONAŠANJEM: Skandal zbog pijanki kod Borisa DŽonsona tokom karantina\nBRTITANSKI premijer Boris DŽonson mora da se pozabavi ponašanjem pojedinih članova svog kabineta zbog okupljanja i opijanja članova vlade u njegovoj rezidenciji tokom karantina uvedenog zbog širenja korona virusa, poručio je predsednik britanskih konzervativaca Oliver Dauden.\nŠto kraće - to bolje: Dečački BOB je frizura koja će obeležiti 2022. godinu (FOTO)\n160 KAKO SE PRIJAVITI ZA 100 EVRA: Link za prijavu za 100 evra, koraci i uslovi\n48 SUĐENJE NOVAKU ĐOKOVIĆU: Završeno je saslušanje, poznato kada pada odluka\n38 AUSTRALIJA U NEVERICI: Kirjos uzima majicu "Idemo!", Novakovu masku i odlazi na Australijan open\n29 TENISERI TAJNO SPREMAJU POBUNU? Da li Australijan openu preti bojkot zbog maltretiranja Đokovića?\n"DA SI SILOVATELJ DEVOJČICA, VIZE BI TI VALJALE": Novi tekst Vedrane Rudan o Novaku Đokoviću podigao veliku prašinu!\n16. 01. 2022. u 11:02\nNOVAK ĐOKOVIĆ ŠAMPION AUSTRALIJAN OPENA: Meridian ponovo ispravlja nepravdu – svi tiketi dobitni!\n16. 01. 2022. u 10:58\nPREMIJERKA BRNABIĆ SE OGLASILA O ĐOKOVIĆU: Skandalozna odluka suda i brutalne laži o vakcinaciji u Srbiji\n16. 01. 2022. u 10:55


Sastanak Putina i Erdogana 13. novembra u Moskvi - 06.11.2017, Sputnik Srbija\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan otputovaće 13. novembra u Moskvu, gde će se sastati sa ruskim liderom Vladimirom Putinom, potvrđeno je iz kabineta... 06.11.2017, Sputnik Srbija\n© Sputnik / Aleksej Nikoljski / Uđi u foto-galerijuSastanak predsednika Rusije Vladimira Putina i predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana u Sočiju\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan otputovaće 13. novembra u Moskvu, gde će se sastati sa ruskim liderom Vladimirom Putinom, potvrđeno je iz kabineta predsednika.\nKako se navodi, predsednici će tokom susreta razgovarati o predstojećem kongresu nacionalnog dijaloga o Siriji, za koji je planirano da bude održan u Sočiju i u kom će učestvovati kurdistanska partija „Demokratski savez“.\n21 Oktobar 2017, 07:16\nTakođe, predsednici će razgovarati i o borbi protiv terorizma u Siriji i Iraku.\nPrethodno je Turska izrazila nezadovoljstvo zbog toga što je Rusija uopšte i predložila održavanje kongresa, a „Demokratski savez“ je nazvala terorističkom organizacijom kojoj nije mesto na bilo kakvim pregovorima.\nNakon posete Moskvi, Erdogan će dan kasnije otputovati u Kuvajt.\nKongres nacionalnog dijaloga o Siriji inicirao je predsednik Putin i, kako je najavljeno, trebalo bi da bude održan 18. novembra u Sočiju.\nPrethodno je Ministarstvo inostranih poslova Rusije saopštilo da je sastavljen spisak od 33 organizacije koje će učestvovati na kongresu sa ciljem da se pronađe rešenje za sirijski konflikt.


Stoltenberg: Ne postoji dokument o neširenju NATO na Istok - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Svijet Stoltenberg: Ne postoji dokument o neširenju NATO na Istok\nStoltenberg: Ne postoji dokument o neširenju NATO na Istok\nNATO je snažno angažovan na pronalaženju političkog rješenja s Rusijom i ne postoji dokument o našem neširenju na Istok, izjavio je večeras generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg.\n“Predstavili smo konkretne prijedloge u pisanim dokumentima Rusiji, navodeći da smo spremni da pričamo o kontroli naoružanja, mjerama za transparentne vojne aktivnosti, projketile i druge probleme”, rekao je Stoltenberg za televiziju Vesti.\nOn je rekao i da su pozvali Moskvu da prisustvuje sastancima u Savjetu NATO-Rusija gdje bi mogli da iznesu svoje zabrinutosti, kako bi se našlo političko rješenje za situaciju koju je, kako je rekao, izazvalo gomilanje ruske vojske.\nNa pitanje da li postoji neki potpisani dokument o neširenju NATO na Istok na kome Rusija stalno insistira, Stoltenberg je rekao da nikada takav dokument nije potpisan.\n“Naprotiv, mi kao Alijansa sa 30 zemalja smo u našim dokumentima uvijek naglašavali da su vrata za ulazak u NATO uvek otvorena za države u Evropi koje ispunjavaju standarde NATO”, naveo je.\nNa pitanje da prokomentariše izjavu ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova, koji je rekao da se NATO ne može smatrati odbrambenim savezom uzimajući u obzir vojne operacije u Jugoslaviji, Libiji i Avganistanu, Stoltenberg je naveo da je “NATO odbrambeni savez, ali i da u očuvanju mira slijedi princip da napad na jednog izaziva odgovor svih drugih saveznika”.\nGeneralni sekretar je naglasio da je NATO uspio da očuva mir među saveznicima više od 70 godina i da je sama uloga saveza da ne provocira konflikt, već da ga spriječi.\n“Radim sa mnogo generala i moje je iskustvo da su oni veoma svjesni značaja sprečavanja rata, zato što znaju kako on strašan i poguban može da bude. Iz tog razloga je NATO politička vojna alijansa koja uvijek traži političko rješenje”, poručio je Stoltenberg.\nPrethodni članakČetvrta faza popločavanja Starog grada u Trebinju\nNaredni članakHitna pomoć sletjela sa ceste


Partizan se izgubio u 'Ludoj šumi' - Sportske.net\nPartizan se izgubio u 'Ludoj šumi'\nSrpski šampion je poražen u Bugarskoj, utakmica protiv Ludogoreca pokazala je sve slabosti crno-belih.\nPartizan je poražen na gostovanju u Razgradu, izabranici Vuka Rašovića su se izgubili u 'Ludoj šumi'.\nMeč protiv bugarskog šampiona još jednom je na videlo izneo sve nedostatke u igri Partizana, nedotatke koji se ogledaju pre svega u neuigranosti nove ekipe.\nIvanov je još jednom bio stub odbrane crno-belih, Bugarin je svoj posao odlično obavio, ipak poslednja četvorka u sastavu Gulan, Ivanov, Obradović i Aksentijević imala je dosta problema protiv raspoloženih fudbalera domaćeg tima.\nTose najbolje videlo i prilikom drugog gola Ludogoreca kada je nedopustiva greška, neslavno postavljena ofsajd zamka donela Bugarima lagani pogodak.\nBez prave ideje na sredini terena, Partizan nije uspevao da ostvari ideje na kojima je Rašović insistirao na treninzima, Partizan nije bio na očekivanom i najavljivanom nivou.\nIako su prvi stigli do gola, fudbaleri Partizana su u prvom poluvremenu bili apsolutno u podređenom položaju u odnosu na domaćina koji u pojedinim trenucima nije imao ni sreće.\nSa druge strane, sreća je, naročito kod vodećeg gola, bila naklonjena Partizanu. Ne samo kod pogotka, već i u situacijama kada su crno-beli, ponovo zahvaljujući golmanu Lukaču uspeli da sačuvaju svoju mrežu i ostvare ipak, koliko toliko takmičarski rezultat.\nDanašnji meč ostaće upamćen i kao debi Erika Đembe-Đembe koji je na trenutke svojim dobrim pasovima, pre svega prema Aksentijeviću pokušavao da pokrene ekipu.\nIpak, kada se podvuče crta, Partizan je zasluženo poražen od Ludogoreca koji je imao nekoliko izglednih šansi da prednost od 2:1 i poveća.\nSa druge strane, Partizan je ostavio slab utisak, ponovo su crno-beli meč završili sa igračem manje, a tek na trenutke pokazali su nagoveštaje igre kakva se od šampiona i očekuje.\nGol Saše Markovića ostavlja nadu da se u revanšu pred domaćom publikom pruži maksimum kako bi se ipak obezbedio prolaz u dalji tok takmičenja.


Vršnjačkom edukacijom protiv digitalnog nasilja - Hello! magazin\nNa završnoj konferenciji u Velikoj Plani, održanoj u petak, u petak, 28. septembra, predstavljeni su rezultati projekta „Vršnjačkom edukacijom protiv digitalnog nasilja“, koji je sprovelo Udruženje građana „Svet reči“ uz podršku Telenor fondacije.\n– Naša deca odrastaju u digitalnom okruženju. To je svet koji daje neograničene mogućnosti za učenje, napredovanje i zabavu. Istovremeno, mladi moraju biti svesni i opasnosti sa kojima se mogu susresti, a jedini način da ih zaštitimo nije izolacija, već edukacija – rekla je Milica Begenišić, menadžerka Telenor fondacije, i dodala:\n– Godinama unazad, Telenor fondacija radi sa velikim brojem partnera na edukaciji dece, njihovih roditelja i nastavnika. Ovim projektom uključili smo one koji su deci najbliži i kojima najviše veruju – njihovim vršnjacima.


I OPŠTINA ĆIĆEVAC DANAS DOBILA PREDSEDNICU - Jefimija TV, Kruševac\nI OPŠTINA ĆIĆEVAC DANAS DOBILA PREDSEDNICU\nDr Mirjana Krkić (SNS), vodiće opštinu Ćićevac u narednom mandatu, nakon što je dobila poverenje 14 od 24 prisutnih odbornika na prvoj radnoj sednici Skupštine opštine.\nNa konstitutivnoj sednici Skupštine oopštine Ćićevac, održanoj 12. avgusta 2020. godine, diplomirani pravnik iz Ćićevca Miloš Radosavljević izabran je za novog predsednika Skupštine opštine Ćićevac. Na tajnom glasanju Radosavljević, koga je predložila Srpska napredna stranka, dobio je 14 glasova. Za zamenika predsednika Skupštine opštine, takođe sa 14 glasova, izabran je Zvezdan Gagić, doktor veterinarske medicine iz Pločnika, sa liste “Aleksandar Vučić – Za našu decu”.\nNa lokalnim izborima u junu Srpska napredna stranka je osvojila 11 odborničkih mesta, Pokret za očuvanje opštine Ćićevac dosadašnjeg predsednika Zlatana Krkića, 10, lista SRS – Dr Zoran Milivojević Batke dvojicu odbornika a liste SPS-JS i GG “Samo domaćinski – Borko Živković” po jednog.\nPodsećamo, u proteklih 17 godina dužnost predsednika opštine Ćićevac vršio je pravnik Zlatan Krkić koji je na ovu funkciju biran četiri puta, prvi put na vanrednim izborima 2003. godine, kao kandidat Demokratske stranke.\nPrethodno: METEOS: SUNČANO U SUBOTU, VRUĆINA I SPARNO\nSledeće: ŽENE I NA ČELU OPŠTINE BRUS


Kosovo* u svojoj energetskoj strategiji ne planira izgradnju novih termoelektrana na ugalj\nFoto: Jplenio from Pixabay\nGlavni fokus investicija u energetskom sektoru do 2031. biće na obnovljivim izvorima, izjavila je ministarka ekonomije Kosova* Artane Rizvanolli. Otkrila je i da se ne predviđa izgradnja termoelektrane na ugalj, ali da mora da se radi na unapređivanju postojeće dve.\nPo rečima ministarke ekonomije Artane Rizvanolli, prvi nacrt energetske strategije Kosova* za period od 2022. do 2031. biće objavljen do sredine aprila. Gostujući na televiziji Klan Kosova, navela je da će prioritet biti dat obnovljivim izvorima energije i da u dokumentu nije predviđena izgradnja novih termoelektrana na ugalj, prenosi Kosovo.Energy.\nMeđutim, neophodna su ulaganja u termoelektranu Kosovo B, istakla je Rizvanolli. Dva bloka koja čine to postrojenje puštena su u rad još 1983 i 1984. godine. Ministarka je kazala i da će uskoro početi razgovori o mogućnosti unapređivanja jednog ili dva bloka u TE Kosovo A, od tri funkcionalna, koji su izgrađeni između 1970. i 1975. godine.\nRizici od zastarelih elektrana na ugalj\nDržavna Energetska korporacija Kosova (KEK) namerava da rekonstruiše Kosovo B i instalira sistem za smanjenje emisija azotnih oksida na nivoe koji su u skladu s evropskim propisima. Takođe je obnovila plan za rekonstrukciju termoelektrane Kosovo A. Taj projekat je kontroverzan jer Svetska banka i Evropska komisija već dugo pritiskaju vladu da je zatvori.\nRizvanolli je izjavila da će postupak javne rasprave o energetskoj strategiji do 2031. trajati mesec dana.\nEnergetska kriza je uzela velik danak na Kosovu*, koje je ranije uvelo restrikcije struje zbog visokih troškova uvoza i nestabilnosti sistema. Kao i u Srbiji i Severnoj Makedoniji, zastarele elektrane na ugalj su poslednjih nekoliko meseci pogođene nizom havarija, koje su čak uticale na evropski sistem prenosa električne energije.\nDo nedavnog puštanja u rad vetroelektrane Bajgora, poznate i kao Selac, Kosovo* je neverovatnih 94,8 odsto struje proizvodilo iz uglja, a i dalje mora da je uvozi.\nNema napretka u sektoru energetike\nMinistarka je priznala da je s dve stare termoelektrane dosad bilo jako teško držati energetsku krizu pod kontrolom. Rizvanolli napominje da u sektoru energetike nije bilo ozbiljnijeg napretka, da su neke odluke bile pogrešne, a da su po drugim pitanjima odluke izostale.\nSporazum s kompanijom ContourGlobal o izgradnji nove termoelektrane na ugalj poništen je 2020, a prošlog oktobra je predlog postavljanja gasovoda takođe praktično otkazan.\nOd energetske krize su manje patile samo one zemlje što proizvode dovoljno električne energije za domaću potrošnju i mogu da izvoze, naglasila je Rizvanolli i ukazala na primere Mađarske i Bosne i Hercegovine. Vlada Kosova* je do sada potrošila ili namenila 120 miliona evra pomoći energetskom sektoru i domaćinstvima da podnesu ekstremno skup uvoz struje i da obezbedi sigurnost snabdevanja, izjavila je.\nTagovi: električna energija, obnovljivi izvori energije, termoelektrane, ugalj\nPočetna » Vesti » Električna energija » Kosovo* u svojoj energetskoj strategiji ne planira izgradnju novih termoelektrana na ugalj


Trećini biljaka i životinja preti istrebljenje - Sloboda za zivotinje\nTrećina svih vrsta biljaka i životinja mogla bi veoma brzo da nestane, upozoravaju Ujedinjene nacije u svom najnovijem izveštaju. Ubrzani ekonomski razvoj u zemljama, poput Kine, Indije i Brazila, preti da uništi trećinu svetske faune i flore, navedeno je u izveštaju koji će ove nedelje biti predočen javnosti.\nI dok u zapadnim zemljama raste svest o potrebi da se ugrožene vrste sačuvaju, potražnja zemalja u razvoju za novim količinama sirovina uništava krhke ekostisteme.\nStalni rast stanovništva, povećanje zagađenja i širenje zapadnog stila života, oličenog u konzumerizmu, takođe, predstavljaju glavne pretnje životinjskom i biljnom svetu.\nNajnoviji izveštaj Svetske organizacije zasniva se na podacima dobijenim istraživanjima u više od 120 zemalja širom sveta, kao i analizi Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN) koja ukazuje da se 21 odsto sisara, 30 odsto vodozemaca i 35 odsto beskičmenjaka nalazi u opasnosti od potpunog istrebljenja.\n"Suočićemo se s problemom ukoliko nastavimo sa ovim neodrživim načinom proizvodnje i potrošnje. Ukoliko bi devet milijardi ljudi, koliko se predviđa da će ih biti na Zemlji do 2050. godine, bude vodilo američki stil života, biće nam potrebno pet ovakvih planeta", kazao je Ahmed Džoglaf, direktor Konvencije za bioraznolikost.


Novi Sad dobio Prolaz Srđana Aleksića | Autonomija\nU centru Novog Sada od danas postoji Prolaz Srđana Aleksića, koji je dobio ime po mladiću iz Trebinja ubijenog u rodnom gradu zato što je branio komšiju i prijatelja Alena Glavovića, Bošnjaka iz Trebinja.\nProlaz Srđana Aleksića je u strogom centru grada i u njega se može ući iz Zmaj Jovine ulice i iz Ulice Ilije Ognjanovića. U prolazu se nalazi i nekoliko kafića, koji su omiljena mesta za izlazak mladih Novosađanki i Novosađana.\nZahvaljujući gradu Novom Sadu, otac pokojnog mladića Rade Aleksić kroz suze je kazao da želi da mladi „usvoje Srđana kao simbol dobrote“.\n„Želim vam da imate prijatelja u životu na koga se možete uvek osloniti, i u dobru i u zlu, i da taj prijatelj ima u vama takođe prijatelja na koga se može osloniti. Takav je bio Srđan. Danas je Novi Sad ponovo moj grad, hvala vam“, rekao je Rade Aleksić na ceremoniji otkrivanja table sa nazivom „Prolaz Srđana Aleksića“.\nPredsednik Skupštine grada Novog Sada Aleksandar Jovanović rekao je da je Srđan Aleksić antiratni heroj, koji je jasno dao do znanja da rat donosi mržnju, glupost i da sa ratom nema budućnosti.\n„Srđan je jasno dao do znanja da su vrednosti kao što su tolerancija, razumavenja različitosti, suživot… zapravo civilizacijske tekovine koje nisu ograničene ni prostorom ni vremenom“, rekao je Jovanović.\nDodao je da je veza između Srđana Aleksića i Novog Sada u tome što je Novi Sad grad koji je zasnovan na toleranciji, suživotu i razumevanju kroz vekove.\nKopredsednik Igmanske inicijative Aleksandar Popov rekao je da želi da poruči mladima u celom regionu da bi ljudi poput Srđana Aleksića trebalo da im budu uzor.\n„Mladima ne smeju da budu uzor razni zločinci i nabeđene patriote, koji su davali naloge da se ubijaju nedužni civili“, kazao je Popov.\nSrđan Aleksić ubijen je u januaru 1993. godine, u centru Trebinja, u neposrednoj blizini policijske stanice.\nOn je pokušao da odbrani Alena Glavovića, Bošnjaka iz Trebinja, koga su cetvorica naoružanih uniformisanih pripadnika Vojske Republike Srpske na silu izveli iz kafića i počeli da ga tuku kundacima.\nAleksić je krenuo za njima i povikao da puste Alena, nakon čega su se ubice usmerile ka njemu i pretukli ga kundacima do smrti.\nAlen Glavović je preživeo rat i danas živi u Švedskoj, sa suprugom i dvoje dece. Glavović svake godine obilazi grob Srđana Aleksića u Trebinju i u kontaktu je sa Radetom Aleksićem.\nInicijativu za imenovanje Prolaza Srđana Aleksića Skupštini Novog Sada podnele su nevladine organizacije okupljene u Građanskoj Vojvodini i u Igmanskoj inicijativi.


Home / Ekologija / Iskustva Češke Republike u zaštiti životne sredine mogu biti korisna za Srbiju\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan razgovarao je danas sa ambasadorkom Češke Republike u Srbiji Ivanom Hlavsovom.\nNa sastanku su istaknuti dobri politički odnosi između Republike Srbije i Češke Republike, koji su do sada dali dobre rezultate. Kroz razvojnu saradnju Češka Republika je u Srbiji realizovala brojne projekte, kao što su sistem za vodosnabdevanje opštine Bela Crkva, izgradnja postrojenja za preradu komunalnih otpadnih voda u mestu Kruščice i izgradnja postrojenja za prečišćavanje vode u Valjevu.\nAmbasadorka Ivana Hlavsov istakla je da Češka Republika pruža snažnu podršku Republici Srbiji u procesu evropskih integracija. „Imate slične probleme, sa kojima se i Češka suočavala, i to je dobra naznaka da možemo da vam pomognemo pri lakšem rešavanju svih pitanja koja će tek doći“, rekla je ambasadorka, istakavši da je pred Srbijom veliki posao kada je reč o poglavlju 27 koje se odnosi na zaštitu životne sredine, pohvalivši pritom formiranje posebnog Ministarstva zaštite životne sredine.\n„Imate jedinstvenu priliku da napravite razliku. Životna sredina je veoma važna, ne samo zbog Evropske unije, nego i zbog života svih građana“, istakla je ambasadorka.\nMinistar Goran Trivan rekao je da saradnja sa Češkom Republikom ne treba da bude samo formalna, ona mora biti suštinska i mora imati praktičan pristup.\n„Želimo da razgovaramo sa svima koji su pre nas bili na putu evropskih integracija. Pitanje životne sredine nije važno samo za našu državu i naš narod, već je važno za sve građane naše zemlje, uključujući i Čehe koji žive u Srbiji“, istakao je Trivan.\nMinistar je na sastanku naglasio prioritetne oblasti na kojima mora najviše da se radi u oblasti životne sredine u Srbiji, a to su pitanje otpadnih voda, komunalnog otpada i remedijacija zemljišta. Takođe napomenuo je da je pošumljavanje ono na šta treba obratiti pažnju jer je ono primer lakog, efikasnog i brzog rešavanja mnogih problema na lokalnom, ali i na globalnom nivou.


4 greške koje pravite kada nosite naočare - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\n4 greške koje pravite kada nosite naočare\nMožda mislite da ste “kul” kada nosite naočare, ali ako pravite ove greške onda to sigurno niste...\nStiglo je leto, a naočare su sastavni deo našeg stajlinga. Pored ga što štite naše oči od štetnih uticaja sunca, one služe kao sjajan aksesoar koji poboljšava vaš stajling i čine da budete atraktivniji i zgodniji. Međutim, postoje određena pravila koje morate poštovati kada nosite naočare za sunce.\nMnogi misle da je dovoljno da bilo koje naočare stave na lice i da će to biti dovoljno da vaš izgled bude pobojlšan. Ipak, situacija nije tako jednostavna. Mi smo odlučili da vam pomognemo da ovog leta budete najveći šmeker na plaži i to baš uz pomoć naočara za sunce, ali da bi ste to postigli, morate izbegavati ove greške.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: STEJTAMKA – najbolja frizura za ćelave muškarce


Grad ove godine za asfaltiranje izdvaja 200.000 KM | mojKontakt portal\nGrad ove godine za asfaltiranje izdvaja 200.000 KM\n28. 01. 2015. Željko Svitlica 0 Comment\nPrema Programu zajedničke komunalne potrošnje za ovu godinu, biće asfaltirani dijelovi ulica 7. februara, Prištinske, Kuljanske 7, Ljevčanske, Jovice Savinovića, Stojka Vranješa, Braće i sestara Kapor i Koste Vojinovića.\n– U okviru modernizacije biće urađeni i trotoari u ulicama Stepe Stepanovića, Prote Nikole Kostića, Kraljice Marije, Ravnogorskoj i staza u ulici Nedeljka Čabrinovića – navedeno je u programu.\nNačelnik Odjeljenja za komunalne i stambene poslove i poslove saobraćaja Zoran Novaković rekao je da će navedene saobraćajnice biti modernizovane u dužini od po 300 metara.\n– U ovom trenutku ne mogu tačno reći koliko će ukupno metara novog asfalta biti postavljeno ove godine, ali preciznije podatke imaćemo nakon javne nabavke – kazao je Novaković. On je dodao da ove godine nema prioriteta kada je u pitanju asfaltiranje makadamskih puteva.\nIz Gradske uprave su rekli da je u toku prošle godine modernizovano ukupno 2.330 metara saobraćajnica, za šta je iz budžeta grada izdvojeno 175.000 maraka.\n– U okviru redovnog investicionog održavanja ukupno je urađeno 1,6 kilometara lokalnih i nekategorisanih puteva, dok je ukupno rekonstruisano 5,6 kilometara – kazali su u Gradskoj upravi i dodali da je u te namjene utrošeno oko 644.000 maraka.\nPredsjednik Savjeta mjesne zajednice Šargovac Radovan Ilić rekao je da su makadamski putevi u ovom naselju u lošem stanju.\n– Godinama gradskim vlastima kao prioritete predlažemo modernizaciju puteva, posebno puta prema OŠ “Đura Jakšić” jer je pun rupa – kazao je Ilić. On je dodao da ove saobraćajnice nemaju izrađene trotoare, čime je ugrožena bezbjednost đaka.\nPrema budžetu grada za ovu godinu, za održavanje makadamskih saobraćajnica predviđeno je 250.000 maraka.\nZa sanaciju klizišta na lokalnim putevima ove godine planirano je 550.000 KM.\n– Sanacija klizišta radiće se na lokalnim putevima prema crkvi u Gornjoj Piskavici, za Baraliće, Bukvalek – Dedić Lokva, lokalni put za Jagare, Debeljaci – Gavranići, Debeljaci – Duboki Potok – Adamovići, Karanovac – Bastasi, Račići – Jovići, put za Jovaniće, Regode – Stojčići, Saračica – Mihajlovići, Agino Selo – Čičina Kosa – Mracelj, te Ponir tri – navedeno je u Programu zajedničke komunalne potrošnje.


Na Kosmetu bila 53 logora za Srbe – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ex-Yu/Na Kosmetu bila 53 logora za Srbe\nBEOGRAD – Na Kosovu i Metohiji su tokom konflikta devedesetih godina prošlog vijeka postojala 53 logora za Srbe i nealbance, a osnovano se sumnja da su se u njihovoj blizini nalazile i masovne grobnice, izjavio je predsjednik Komisije za nestala lica Vlade Srbije Veljko Odalović.\n„U narednim mesecima u planu je lociranje potencijalnih masovnih grobnica do kojih se došlo iz različitih izvora. Očekujemo da će se proverom ovih lokalija rasvetliti sudbina najmanje 30 žrtava OVK, ako se informacije pokažu kao tačne“, rekao je Odalović za beogradske „Večernje novosti“.\nOn je naveo da je od početka godine riješena sudbina sedam nestalih osoba srpske nacionalnosti sa konsolidovane liste nestalih Beograda i Prištine, koju vodi Međunarodni komitet crvenog krsta /MKCK/.\n„Novosti“ podsećaju da je tokom sukoba na Kosmetu nestalo oko 5.800 osoba, a da je sudbina 1.653 i dalje nepoznata, od kojih oko 540 Srba i drugih nealbanaca.\nKako navodi list, porodicama je do sada predato 378 posmrtnih ostataka onih koje su nemilosrdno ubili albanski teroristi, a koji su nađeni u pojedinačnim i masovnim grobnicama u Volujku, Mališevu, Gnjilanama, Radonjićkom jezeru, Klečki, Vučitrnu, Đakovici, Brekovcu, Suvoj Reci…\nMeđu prvim nađenim masovnim grobnicama je lokacija Podgrađe, dok je posljednja pronađena masovna grobnica pod imenom Bunker u Đakovici, u industrijskoj zoni, blizu ulazne kapije fabrike „Metalik“.\nList piše da je, prema procjenama, tokom oružanih sukoba na prostoru bivše Jugoslavije nestalo oko 40.000 ljudi, a prema podacima MKCK iz juna, kao nestalo se i dalje vodi 10.179 ljudi – 1.652 na Kosmetu, 1.998 u Hrvatskoj i 6.528 u BiH.\nKada je u pitanju BiH, na spisku traženja nestalih državljana Srbije nalazi se 97 imena vojnika JNA.


Sremske Novine » Kad nema hotela, šansa su sela\nPrvu prijavu podnela porodica Čikić\nSremska Mitrovica – Gradska uprava za privredu i investicije u Sremskoj Mitrovici je među prvima u Vojvodini počela s prijemom zahteva za kategorizaciju seoskih turističkih objekata, kuća, apartmana i soba. Po rečima načelnice Gradske uprave za privredu i investicije Vere Milak, grad će maksimalno pomoći zainteresovanima za dopunsku turističku delatnost.\n- Svi zainteresovani će dobiti pomoć kod ispunjavanja obrazaca koji se odnose na ispunjavanje tehničkih i sanitarno-higijenskih uslova kategorizacije. Pored toga, da bismo im pomogli, formirali smo komisiju u kojoj su sanitarni, saobraćajni i građevinski inspektor, pravnik i poljoprivredni inženjer. Pre nego što se donese rešenje o kategorizaciji, ova komisija će pregledati objekat i sačiniti zapisnik na osnovu koga će se doneti rešenje o kategorizaciji objekta, bez obzira da li će će to biti seosko-turističko domaćinstvo, kuća, apartman, vinski podrum ili soba, odnosno nešto od onoga što je u nadležnosti lokalne samouprave – navodi Vera Milak. – Pomoć ove komisije biće dragocena kako se zainteresovani ne bi netačnim podacima izložili riziku plaćanja drastičnih kazni.\nPrvi podnosilac zahteva za kategorizaciju objekata bila je porodica Čikić iz Zasavice 1.\n- Duži niz godina radimo na seoskom truizmu. Želimo da se legalno bavimo ovim biznisom i da ga još više proširimo. Videli smo šansu u tome što turisti sa Zasavice i oni koji posete iskopine Sirmijuma, nemaju gde da prenoće, niti da se valjano okrepe preko dana – kaže Daliborka Čikić.\nBranislav Čupić iz „Etno-zdanija Zmaja od Noćaja“, kaže da je ovo dobra prilika i jedva je dočekao ovaj trenutak.\n- Već sada u ponudi imamo nekoliko apartmana, a možemo primati i do 120 turista dnevno. Želja nam je da se što pre registrujemo – navodi Čupić. On dodaje da nema razloga da se u prijavama za kategorizaciju navode lažni podaci.\n- Ako prijavimo objekat sa jednom ili dve zvezdice, a realno pružamo usluge u rangu tri ili četiri zvezdice, sigurno će turisti bolje reagovati i biti prijatno iznenađeni. I o tome treba voditi računa, ne zaletati se sa visokim kategorijama jer onda turisti, s pravom, očekuju i izuzetne uslove.\nU Gradskoj upravi za privredu i investicije ističu da će kategorizacija objekata mnogo značiti u situaciji kada Mitrovica praktično nema adekvatan hotel za smeštaj turista.\n- Etno-turizam je u zamahu svuda u svetu i uskoro ćemo turistima moći da ponudimo i smeštaj sa tri i četiri zvezdice, ali u seoskom ambijentu – navodi Vera Milak.- Što je najvažnije, sve je na tridesetak kilometara od Carske palate, Zasavice, Save i manastira i drugih, turistima zanimljivih destinacija. S druge strane, očekujemo i da mnogi žitelji u okolnim selima iskoriste priliku, registruju domaćinstvo i otvore mogućnost da im to bude, ako ne osnovni, a ono pristojan dodatni prihod.\nPored toga, Gradska uprava je sa turističkim klasterom podnela i projekat javnih radova. Jednim od javnih radova, planirano je da se tokom četiri meseca napravi baza podataka svih zainteresovanih za izdavanje i kategorizaciju svojih objekata.\nNa konferenciji za novinare rečeno, plan je i da se na prostoru u blizini rimske Carske palate izgradi nova turistička atrakcija, „Rimska vila“, prostor sa centrom starih zanata i Ifno-centrom. Projekat bi finansiralo Mininistarstvo turizma, a učešće grada ogledalo bi se u davanju zemljišta i građevinskih dozvola.


Po njegovim rečima, tu se osobe pregledaju i evidentiraju, uspostavlja se kontakt sa lokalnom zajednicom u koju idu, nakon čega se te osobe, u pratnji policije, upućuju u opštinske karantine, piše Srpskainfo.\n– Imali smo u prošloj sedmici više od 400 testiranja na graničnim prelazima i svi su bili negativni. Što nije neobično, s obzirom na to da su zemlje iz kojih dolaze takođe preduzele maksimalne preventivne mere i mogućnost pojave većeg broja potencijalno zaraženih je svedena na minimum. Zato smo mi sada i usmerili resurse više prema građanima u RS i testiranje unutar zajednice, kako bismo što više građana iz porodičnih klastera ili kontakata koji su nam sad u ovom trenutku nepoznati, kroz epidemiološku istragu, testirali i došli do njih u narednom periodu. Cilj je da se zaustavi što je moguće više širenje virusa unutar same zajednice – kaže Šeranić.\n– Prati im se zdravstveno stanje, a u slučaju pojave određenih simptoma, biće testirani i upućeni dalje na lečenje. Tako da nema bojazni po ovom pitanju i očekujemo od svih da postupaju po ovom nalogu – precizira Šeranić.\nPo poslednjim objavljenim podacima, opštinski karantini u kojima 14 dana treba da provedu oni koji su pod nadzorom, potpuno su uspostavljeni u 38 opština u Srpskoj, dok je u 15 opština to delimično završeno.\nIstovremeno, u šatorskim karantinima na graničnim prelazima trenutno se u Gradiški nalazi 69 ljudi, od čega je njih 65 sa prebivalištem u RS. U Šamcu je smešteno 20 osoba, od kojih je 17 iz RS, u Brodu je od ukupno 63 smeštenih njih deset iz Srpske, dok je na Rači ukupno 15 ljudi i svi su iz RS.


Narodno pozorište Užice u saradnji sa Ansamblom „Kolo“ iz Beograda organizuje Etno samit „Tradicija Nova“ koji će trajati do 1. novembra. Manifestacija okuplja naučnike, teoretičare i praktičare, a ove godine tema će biti samo pevanje. Etno samit “Tradicija Nova” i ove godine se održava u Užicu, ali u nešto izmenjenom obliku, zbog aktuelne situacije sa pandemijom Covid 19.\nEtno samit je otvoren koncertom grupe “Rođenice” u Galeriji “Boža Kovačevića” na Borovoj glavi. U sredu, 28.oktobra, na platou ispred pozorišta je emitovan nastup Ansmabla narodnih plesova i pesama Hrvatske Lado, pod nazivom “Lado elektro”. U gostima je bila i Pevačka grupa “Trio Gavrovski” iz Makedonije, koji su u četvrtak, 29. oktobra nastupili u Kulturnom centru Zlatibor. Juče su ljubitelji grupe “Vrelo” mogli u direktom prenosu na užičkoj TV5, i na oficijalnim Youtube stranicama Ansambla „Kolo“ da prate njihov nastup iz Stopića pećine, jer zbog novonastale situacije koncert je bio bez publike i održan je uz sprovođenje svih preporučenih epidemioloških mera. Gledaoci su takođe mogli da uživaju u lepotama najposećenijeg speleološkog objekta u Srbiji, koji je imao od početka ove godine do polovine septembra više od 100.000 posetilaca.\nZaštitni znak Stopića pećine predstavljaju bigrene kade, neobična udubljenja oivičena kamenim zidovima, vijugavim rumenkastim naborima u kojima se nakupi voda i kaskadno preliva stvarajući slapove.\nU subotu 31. oktobra, na sceni užičkog pozorišta biće održan vokalno instrumentalni koncert Ansambla “Kolo”, nakon čega će biti emitovan film o 70 godina Ansambla “Lado”. Ulaznice za ovaj koncert se, zbog ograničenog broja gledalaca, dele od danas na blagajni pozorišta.\nINFO 24 / GZS / Foto: TOZ\nTags: Ansambl „Kolo“, Čajetina, Etno samit, Etno samit „Tradicija Nova“, Stopića pećina, Zlatibor


Finansijski rezultati Eurobank EFG Grupe za prvih devet meseci 2010. godine\n30 Novembar 2010.\nPoboljšana likvidnost i adekvatnost kapitala, uprkos otežanim uslovima na tržištu\nPoboljšna likvidnost i adekvatnost kapitala, uprkos otežnim uslovima na tržšu\nNeto prihod 105 miliona evra1 u prvih devet meseci 2010; neto prihod u trećm kvartalu 2010. godine 10 miliona evra\nDobit u centralnoj i jugoistočoj Evropi porasla na 19 miliona evra u prvih devet meseci 2010, u odnosu na gubitke od 36 miliona evra pre godinu dana\nOperativni trošovi Grupe smanjeni za 3% u odnosu na isti period proše godine\nRezervisanja za nenaplative kredite smanjena, a trend novih kredita koji kasne sa otplatom opao u odnosu na drugi kvartal 2010.\nDepoziti klijenata porasli na 43,6 milijardi evra\nLikvidnosni uslovi poboljšni u trećm kvartalu 2010\nKreditni portfelj blago oslabio na 57,6 milijardi evra u trećm kvartalu 2010\nNovi krediti u Grčoj premašli 4 milijarde evra u prvih devet meseci 2010.\nSnaža adekvatnost kapitala, ukupan Tier I racio 10,7%, ukupan racio adekvatnosti kapitala 11,9%\n„Preduzimaju se napori u cilju oporavka grče ekonomije uprkos spoljnim pritiscima. Postavljeni ciljevi su ostvarivi, pod uslovom da ostanemo posvećni strogom sprovođnju fiskalne konsolidacije i strukturnih reformi, uz ubrzane i intenzivirane napore. Istovremeno, neophodno je preduzeti dodatne inicijative koje ć stvoriti temelje za buduć ekonomski rast i izlazak iz krize.\nUprkos izazovnim spoljašjim uslovima u proteklom kvartalu, Grupa je uspela da poboljš adekvatnost kapitala i ojač poziciju likvidnosti u odnosu na prethodni kvartal, uz rast depozita i transakcija na međbankarskom tržšu. Kapital i likvidnost ostaju naš glavni prioriteti, a od preduzetih inicijativa se očkuje da dodatno ojačju finansijske pokazatelje.\nOno šo ohrabruje je i primetan rast kvaliteta aktive. Broj novih kredita koji kasne sa otplatom znatno je umanjen u prethodnom kvartalu, šo je dovelo do nižh trošova rezervisanja za nenaplative kredite.\nEurobank EFG ostaje posvećna podrši koju pružmo svojim klijentima da prebrode ekonomsku krizu i aktivno doprinosimo razvoju ekonomija u kojima poslujemo."\nNicholas Nanopoulos, generalni direktor Eurobank EFG Grupe