Dvoglavi orao i pacov ne vide isto\nČinjenica da su građani na miting otišli dobrovoljno, o svom trošku, po nahođenju vlastitog razuma, osećanja i ubeđenja, a ne ucenjeni radnim mestom i platom, daleko je važnija od pitanja da li je protestu opozicije u Beogradu prisustvovalo pedeset ili sto hiljada ljudi\nTabloidi su juče istinu u Srbiji, s predumišljajem, podelili na dva dela u meri u kojoj im je važna, dakle kao amebu.\nU stvarnosti su ostali svedoci protesta i direktan prenos preko interneta. Prema svedočenjima učesnika i onoga što je moglo da se vidi u onlajn prenosu, u Beogradu se okupilo više desetina hiljada građana.\nNasuprot svedočenjima i prenosu, u naprednjačkom paralelnom propagandnom univerzumu ostale su zaglibljene pinkovane televizijske stanice, osim donekle RTS-a, tabloidi "Informer", "Kurir", "Alo" i "Espreso". Po njima, ispred Doma narodne skupštine nije bilo više od sedam hiljada građana, da bi, kako je protest odmicao, broj učesnika pao na četiri ili pet hiljada.\nBeli dvoglavi orao i pacov, naprosto, ne vide istu sliku.\nMeđutim, nešto je znatno važnije od licitiranja brojevima u političke svrhe. Činjenica da su građani na jučerašnji miting otišli dobrovoljno, o svom trošku, po nahođenju vlastitog razuma, osećanja i ubeđenja, a ne ucenjeni radnim mestom i platom, daleko je ispred pitanja da li je protestu opozicije u Beogradu prisustvovalo pedeset ili sto hiljada ljudi.\nKako se osećaju radnici kada im direktor, na primer, kaže da će oni koji ne budu išli na veliki miting vlasti u Beogradu raditi za Uskrs?\nIli da će dobiti otkaz?\nKako se pred vlašću oseća radnik koji zarađuje trideset hiljada mesečno i time prehranjuje porodicu, a pritom u potpunosti, umesto od pravde, zavisi od volje vlasti koja je u našim lokalnim sredinama svirepa?\nDok podrška stranih sila Vučiću bude slabila, sve češće će na površinu izbijati njena šešeljevska priroda i optužbe o stranim plaćenicima.\nSuze i posipanje pepelom pred Bilom Klintonom, saradnja sa MMF-om i Tonijem Blerom, veličanje Angele Merkel, tvrdnje da Srbija na Kosmetu nema ni jedan kvadratni metar, Karlobag na Jarinju, najam domaćeg roblja stranim kompanijama i negovanje najgorih primitivaca u lokalnim sredinama, uz istovremeno lažno srbovanje i slavljenje junaka sa Košara, logički ne pije vodu ni na srednji, a kamoli dugi rok.\nOtuda prokleta podela na fabrikovano "dobre" i fabrikovano "loše" u režimskim medijima.\nOtuda podela u izjavama zvaničnika. Otuda nadmetanje u okupljanju što većeg broja ljudi. Otuda fašisti tamo gde ih nikada nije bilo. Otuda ta celokupna potreba za podelom. Otuda i ona "banana" u basketu sa desetogodišnjakom.\nIstu takvu "bananu" juče su propagandno pokušali da zalepe celoj Srbiji i prvi put nisu uspeli. Ta činjenica govori mnogo o vlasti i formatu u kojoj ona doživljava opoziciju, građane, ali i našu državu i naše živote uopšte.\nViše iz HALO, BING...


► Vučić: Odluka Podgorice je politička, mi nećemo zatvarati granice\n27.05.2020 | 12:27h ► 12:35h Beograd\nOdgovarajući na pitanja novinara danas u Smederevskoj Palanci, gde je prisustvovao polaganju kamena temeljca južnokorejske fabrike za proizvodnju auto delova "Kjungšin Kejbl", Vučić je kazao da Srbija neće donositi odluku o zaustavljanju državljana Crne Gore na svojim granicama.\n"Držaćemo granice otvorenim jer mislimo da je to u evropskom ali i srpskom duhu, u duhu dobrih i prijateljskih odnosa. Ne zaboravite da bismo zatvaranjem granice kažnjavali i 30 odsto Srba koji tamo žive, a ne želimo da kažnjavamo ni druge koji žive u Crnoj Gori", rekao je Vučić.\nOn je upitao kako je Podgorica odlučila da otvori granice za državljane Nemačke ako to zemlja kako je rekao, "ima 30 puta više mrtvih od Srbije a ko zna koliko više zaraženih koronavirusom".\n"Kako mogu Austrija i Slovenija da budu na toj listi kad svi proporcionalno imaju veći broj mrtvih nego Srbija? Najbolje da nikog ne testiramo kao mnogi u regionu", kazao je Vučić.\n"Siguran sam da će tražiti Lajbnicov dovoljan razlog da promene tu odluku", kazao je predsednik Srbije.\n"To su naša braća, ma koje vere i nacije da su. Svi građani Crne Gore su dobrodošli u Srbiju i nemamo nikakav problem s tim. Nikakva ograničenja po nacionalnoj, verskoj ili drugoj pripadnosti nećemo uvoditi a njima hvala što su pokazali šta misle o nama, time mnogo više govore o sebi nego o nama", kazao je Vučić.\n"Mi ćemo dodatno zatvoriti granice za još 50 ili 100 ljudi iz kriminalnih grupa iz Crne Gore, to je mera koju ćemo preduzeti", kazao je Vučić.\nUpitan za najave Prištine da će posle 15. juna doneti nove mere reciprociteta, Vučić je kazao da ne zna "čime prete".\n"Gledamo da gradimo pristojne odnose pre svega zbog Srba na Kosovu i da bismo čuvali mir i stabilnost ali je nemoguće da pohvatam šta tamo rade jedni a šta žele drugi. To je sve u okviru njihovog političkog sukoba, a ja ne želim da budem neko ko se bavi nagađanjima", dodao je predsednik Srbije.\nNadležni što pre da objave troškove nabavke respiratora\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da "podstiče" nadležne državne organe da što pre i "kad god hoće" objave podatke o tome koliko je novca potrošeno u pandemiji koronavirusa za nabavku respiratora i ostale medicinske opreme.\n"Apsolutno sam siguran da su radili izuzetno savesno i da su se borili da nađu svaku vrstu medicinske opreme. I maske i rukavice i respiratore. I da će moći da pokažu koliko su novca potrošili i brigu koju smo uložili", rekao je Vučić.\nOn je rekao da "ne vidi ništa loše u tome" da se ti podaci objave.\n"Ima onih koji polaze od sebe, jer su izmislili razne vrste pljački i koju su pljačkali ne samo fabrike nego su izmislili da pljačkaju i na sekundama. Ja ne znam kako su to radili ali su i to izmislili", rekao je Vučić.\nKomentarišući najave Udruženja "Zaštitimo reke Stare planine" da će protestovati ispred zgrade Predsedništva jer nisu ispunjena ranija obećanja koja su dobili od resornog ministra Gorana Trivana, Vučić je rekao da će dati sve od sebe da vidi u kojoj su fazi planirane zakonske izmene.\n"Što se protesta tiče - navikao sam. Ministar Trivan najavljuje novi zakon dve godine ali će oni kod mene da protestuju? To je uobičajeno", rekao je Vučić.


Kurti: Očekujem dogovor sa Srbijom u vreme mog mandata - Politički.rs\nKurti: Očekujem dogovor sa Srbijom u vreme mog mandata\nPremijer Kosova Aljbin Kurti izjavio je da očekuje da će Priština zaključiti sveobuhvatni sporazum sa Srbijom u vreme njegovog mandata.\nKurti je za Radio slobodna Evropa (RSE) rekao da ne moće da predvidi kada će se to desiti, ali da očekuje da bude pre gotovo istovremenog isteka njegovog, mandata američkog predsednika Džozefa Bajdena i šefa evropske diplomatije Žozepa Borela.\nDodao je da normalizacija odnosa Kosova i Srbije mnogo više zavisi od spremnosti Srbije da promeni svoj pristup i sebe.\n“Nedostaje napredak (u dijalogu) i to nije počelo sa nama, mnogo ranije je nedostajalo napretka, ali smo ukazali da veliki deo njegovog izostanka dolazi zbog pogrešnih pristupa. Potpisani su štetni sporazumi za Kosovo koje ni Ustavni sud, kakav je bio, nije mogao da proguta. Potreban nam je novi pristup, u kojem su gradjani dobitnici, sa recipročnim priznanjem u centru”, kazao je Kurti.\nNaveo je da je pitanje nestalih tema oko koje je Kosovo spremno odmah da se angažuje.\nPovodom jučerašnje izjave šefa evropske diplomatije Žozepa Borela da očekuje sastanak Kurtija i predsednika Srbije Aleksandra Vučića u Briselu pre kraja godine, kosovski premijer kaže da prvo treba videti kako će proći razgovori glavnih pregovarača Srbije i Kosova, Petra Petkovića i Besnika Bisljimija, koji su danas u Briselu.\n“Tek nakon toga možemo reći koja je perspektiva jednog budućeg susreta (na nivou lidera), u tom slučaju naravno treba znati i šta je svrha takvog sastanka. U principu ne kažem ‘NE’ sastanku, ali naravno da se moraju znati i elementi tog sledećeg sastanka”, rekao je Kurti.\nUpitan kako planira da reši situaciju sa sporazumom o Zajednici srpskih opština, koji Priština odbija da realizuje, a na čemu insistiraju i Srbija i EU, Kurti je rekao da se dijalog ne vodi da bi Kosovo samo sebe dovelo u pitanje, već radi normalizacije odnosa sa Srbijom.\n“A za normalizaciju odnosa, smatram da Srbija treba mnogo više da se promeni. Mora da se demokratizuje, mora da uspostavi vladavinu prava, mora da se suoči sa prošlošću i mora da ima neku vrstu simetrije reciprociteta manjinskih prava”, kazao je.\nNaveo je da dijalog u Briselu “nije dijalog o statusu Kosova, niti o unutrašnjim pitanjima Kosova, već o statusu odnosa dve zemlje”.\n“Kosovo je nezavisna i suverena država, sa teritorijalnim integritetom, sa mnogo problema. Mi sami po sebi nismo problem, imamo mnogo problema, a jedan od njih, možda i glavni, je Srbija”, dodao je.\nKurti je ponovio da Srbija trenutno troši na vojsku više nego ostalih pet ekonomija Zapadnog Balkana zajedno i da ona to ne radi zbog Madjarske i Rumunije.\n“Ova militarizacija Srbije je za nas veoma zabrinjavajuća”, kazao je kosovski premijer za RSE.\nĐorđević poručio Kurtiju: PONIŠTIĆEMO SVE DOGOVORE\nSSP: Vesić poslao policiju i privatno obezbeđenje na građane nezadovoljne projektom metroa\nKurti: Kosovo nikada nije imalo ovakav ekonomski rast\nTagged: ALJBIN KURTI, BEOGRAD, DIJALOG BEOGRAD - PRIŠTINA, SPORAZUM


Ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić rekao je da bi od decembra mogli da počnu malo intenzivniji razgovori Beograda i Prištine, ali da nije realno očekivati veliki napredak.\nDačić, koji se juče na Bledu sastao sa američkim izaslanikom za zapadni Balkan Metjuom Palmerom, rekao je da očekuje da će SAD izvršiti dodatni pritisak na novu prištinsku vladu da ukine takse na robu iz centralne Srbije i BiH i da stvori uslove za nastavak dijaloga.\nOn je naveo da je sa Palmerom najviše razgovarao o dijalogu Beograda i Prištine.\n"Njihova su očekivanja da će ti razgovori biti intenzivirani. Čeka nas jedan period tranzicije u EU, od (aktuelnog visokog predstavnika) Federike Mogerini ka (budućem visokom predstavniku) Žozepu Borelu, a posle su izbori u Srbiji", rekao je Dačić za televiziju "Prva".\nOn je naveo da ga je Palmer informisao o svojim prioritetima koji se ne odnose samo na dijalog Beograda i Prištine, nego i BiH, kao i pitanje da li će Sjeverna Makedonija i Albanija otvoriti pretpristupne pregovore.\nDačić je pojasnio i svoju šaljivu izjavu da od Palmera ne očekuje ništa, ali da očekuje od njegove supruge, koja je Beograđanka, te istakao da ne misli da je to prednost Srbije.\nDačić je podsjetio da je Palmer više godina prisutan na Balkanu, te naveo da on ostaje na funkciji zamjenika pomoćnika državnog sekretara i da će biti zadužen i za zapadni Balkan.\nIvica Dačić dijalog Kosmet\nZapjevao "Tamo daleko"\nDačić u Paraliji poručio: “Ljetujte tamo gdje vas vole”


Godišnji sastanak nacionalnih operatera programa Eko-škole održan je od 17. do 21. novembra 2017. godine u Parizu. U prisustvu preko 60 učesnika predstavnika nacionalnih organizacija iz celog sveta koje vode program Eko-škole (AOR vodi Eko-škole u Srbiji) , višednevni sastanak je vođen u pravcu razmene iskustava, razmene novih ideja i predstavljanja dosadašnjih rezultata vezano za ekoškolske teme i Ciljeve održivog razvoja. Predstavljen je izveštaj o napretku programa, Brid Conneely međunarodni direktor programa Eko-škole iznela je podatke o dosadašnjim aktivnostima i šta nas čeka u narednom periodu. Izveštaj o radu FEE organizacije, predstavio je David Shafer, izvršni direktor, ukazujući na činjenicu da organizacija postaje sve veća, priključivanjem sve više zemalja u razvoju, pa će se budući razvoj same organizacije FEE, delimično odvijati u pravcu olakšavanja primene ovog programa u tim zemljama.\nUsledile su pozdravne reči domaćina skupa, grada Pariza i organizacije Teragir, nacionalnog operatera programa Eko-škole u Francuskoj, nakon čega je otpočeo višesatni rad, uz naravno neizbežne radionice razmene iskustava i umrežavanja operatera i samih Eko-škola. Na polju e-twining-a Eko-škola, radi se trenutno na umrežavanju škola iz Engleske koje su izrazile želju da se povežu sa drugim školama u drugim zemljama, do početka decembra biće poznati prvi partneri, koji će raditi na zajedničkom projektu ekoškolske teme i Ciljeva održivog razvoja.\nPoseban dan je bio određen za sastanak sa predstavnikom Toyota, koji je izložio razumne razloge zašto je Toyota društveno odgovorna firma i pomaže razvoj obrazovanja na svetskom nivou. Izraženo je zadovoljstvo obostrano o projektu Veliki lov na biljke i očekujemo da nakon vrednog rada svih Eko-škola, projekat se nastavi i naredne dve godine.\nGeneralno, program Eko-škole postao je samostalan u smislu da se aktivnosti realizuju i spontano u Eko-školama, ali sve više ima pozitivnih odgovora i od ustanova koje nisu zvanično u programu, ali koje preuzimaju aktivnosti da brinu o svojoj životnoj sredini, da uključuju što više učenika u rad i da se povezuju sa lokalnom zajednicom, kako bi počeli da sređuju bar stanje životne sredine u svom lokalu.\nSledeći sastanak nacionalnih operatera biće krajem 2018. godine u Irskoj.\nPosted in Aleksandra Mladenović, Ambasadori održivog razvoja i životne sredine, Eko-škole, FEE, Obrazovanje, Partnerstvo, Program, Promocija, Sastanak, Učešće, Životna sredina / Održivi razvoj Tagged aktivnosti zasnovane na znanju, Ambasadori održivog razvoja i životne sredine, Eco-Schools, FEE, SDGs


Vesti online / Vesti / Srbija / "Vanredni izbori bi gurnuli Srbiju pod okrilje Rusije"\nVanredni izbori ne bi rešili nijedan problem\nKako je rekao, izbori ne bi doprineli rešavanju nijednog problema.\n- Politički prioriteti ove zemlje nisu prepakivanje republičke vlasti ili dodvoravanje Moskvi, već stabilizacija odnosa u regionu kroz rešavanje otvorenih pitanja između Beograda i Prištine, na osnovama političkog sporazuma, koji treba da donesemo u narednih nekoliko meseci - istakao je lider LDP u saopštenju.\nTime bi se, ističe, otvorila perspektiva normalizacije i istovremeno rešavanje političkih prilika u Bosni i Hercegovini kroz stvaranje preduslova za normalno održavanje bosanskohercegovačkih izbora.\n- Umesto otvaranja ovih tema, imamo kukavičluk koji prati ćutanje političke scene Srbije o ključnim problemima ovog društva. Zbog toga smatramo da će ti izbori, ukoliko budu raspisani, biti samo još jedan u nizu poraza demokratskih snaga i jasna Vučićeva poruka da u ovoj zemlji ne vidi potencijal za sprovođenjenje evropske politike - rekao je Jovanović.\nNa taj način, Vučić bi, smatra Jovanović, pokazao da je prinuđen na kompromise, čime bi se Srbija povukla sa evropskog kursa pod okriljem Rusije i Putina.\nEX YU Štampa u BiH iznenađena neuspehom LDP-a


U Subotici će prema najavama nadležnih, do kraja septembra biti otvorena i treća senzorna soba za decu sa poremećajima u razvoju. Podsetimo, senzorna soba prvo je otvorena u „Kolevci", potom nedavno u Školskom centru za vaspitanje i obrazovanje slušno oštećenih lica, a sada će ovu sobu dobiti i učenici i štićenici specijalne Škole „Žarko Zrenjanin".\n- Senzorna soba biće aktivnog tipa, najviše specijalizovana za pokret, ali i sva ostala čula. Cilj je da je koriste kako učenici naše škole, štićenici Udruženja „Zajedno" koje je i apliciralo na ovaj projekat, ali i sve zainteresovane osobe sa invaliditetom iz Udruženja koja postoje i rade u našem okrugu - rekla je Vesna Gavrić, defektolog Škole i član Udruženja „Zajedno".\nUporedo sa senzornom sobom, škola će dobiti prvi radni centar za osobe sa invaliditetom, koji će biti smešten u Mesnu zajednicu Makova sedmica, a taj prostor je obezbedio Grad. Osnivači projekta su Udruženje „Zajedno" i Škola, uz podršku Grada. Radni centar će u vidu briketarnice osobama sa invaliditetom omogućiti radnu terapiju, koja predstavlja deo dugotrajne profesionalne rehabilitacije.\n- Koliko radna terapija znači osobama sa invaliditetom, najbolje zna Vedran Vranešević, otac dečaka sa Daunovim sindromom. Pošto mu je sin u pubertetu, Vedran smatra da je pravo vreme da se osmisli posao kojim bi njegov sin mogao da se bavi u budućnosti. Radni centar ima upravo tu svrhu, jer će biti opremljen mašinama za proizvodnju briketa, mlinom za mlevenje i viljuškarom - objašnjava Gavrićeva.\nNosilac oba projekta preko kojeg su dobijena sredstva za otvaranje senzorne sobe i radnog centra je humanitarna organizacija „Adra Srbija", a finansijer je „Adra internešenel". Ukupna vrednost opreme za senzornu sobu i radni centar je oko 33.000 dolara.\nRadni centar biće namenjen osobama starijim od 18 godina, koje će imati obezbeđenu obuku i stručni nadzor. Novi Sad je jedini grad u Vojvodini koji do sada ima najviše otvorenih ovakvih radnih centara - devet. Njihov tačan broj u drugim gradovima se zvanično ne zna, jer ovakve centre imaju zakonska prava da otvaraju pojedinačno škole, udruženja, lokalne samouprave, kao i sama Pokrajina.


Zahtev za azil – Gde se može predati - Progetto Melting Pot Europa\nZahtev za azil – Gde se može predati\nKomentar o primeni novog Pravilnika o azilu (DPR br.303 od 16.septembra 2004.god.)\nPostoje mnoge sumnje i pitanja o tome kako funkcioniše nova procedura prepoznavanja statusa izbeglice.\nTeritorijalne Komisije koje će – na osnovu novih odredbi – pregledati zahteve su nedavno započele sa radom, ali je nesigurno učešće predstavnika lokalne administracije. Poznato je da je Provincija Gorice izjavila da ne namerava da nominuje svog predstavnika u teritorijalnoj Komisiji zato što je protiv otvaranju Centara za identifikaciju koji su, sve do sada, igrali ulogu privremenih prihvatnih centara u koje su se zatvarali stranci koje je trebalo deportovati. Centri za identifikaciju će u stvari biti deo deportnih centara od kojih će biti samo fizički odvojeni. Ovo je situacija ne samo u Gradiški, nego i u ostalim prihvatnim centrima koji su se praktično pretvorili u Centre za identifikaciju kojima je namenjen “specijalan deo”.\nŠto se funkcionisanja Pravilnika o primenama o novim procedurama tiče, pored nesigurnosti koja postoji u vezi rada teritorijalne Komisije, postoje i druge nedoumice. Jednu od njih je izgleda razjasnio spis ministra za unutrašnje poslove, objavljen 11.maja 2005.god., koji govori o odgovornoj vlasti na teritoriji kojoj treba predati zahteve za prepoznavanje statusa izbeglice.\nČlan 2 Pravilnika predviđa da zahteve za azil treba da prihvati pogranična milicija na granici gde je stranac i ušao u Italiju.\nMnogi su tako shvatili da zahteve, od sada pa nadalje, treba predavati samo na granici a ne, kao do sada, u kvesturama.\nPoznato je da su zatražioci azila i izbeglice, kada ulaze u zemlju u kojoj se nadaju da će podneti zahtev za azil, posebno osetljivi i povredljivi.\nStrahuju da će zbog nerazumevanja, ili tome slično, biti vraćeni u svoje zemlje i “bačeni u zagrljaj” vlastima ili organima koji ih progone. Jasno je dakle zašto zatražioci azila vrlo često ilegalno prelaze granicu, a zahteve za azil predaju kasnije, tj.tek kad se dobro informišu.\nAli pogledajmo šta kaže spis koji pojašnjava proceduru predaje zahteva za azil.\nSpis s jedne strane precizira (Član 3 Pravilnika) da se stranci, ako na granici ne postoji kancelarija milicije, moraju obratiti najbližoj kvesturi. Ako se međutim zahtev preda nekoj drugoj kvesturi, na primer kvesturi mesta u kojoj osoba ima prebivalište (mesto u kojem je stranac pronašao privremen smeštaj), onda će ista kvestura morati da aktivira proceduru za prepoznavanje statusa izbeglica u smislu Člana 3 stav 1 Pravilnika br.343/2003 Saveta Evropske Unije od 18.februara 2003.god.\nSpis ministarstva za unutrašnje poslove precizira, što je i najvažniji deo spisa, da ova odluka predstavlja obavezu zemalja članica da pregledaju zahtev za azil koji državljanin neke treće zemlje predaje na granici ili na teritoriji tih zemalja. Pojašnjava se da se na osnovu međunarodne normative zahtev za prepoznavanje statusa izbeglice ne mora predati samo na granici, NEGO SE MOŽE predati i na državnoj teritoriji. Ako se zahtev predaje na teritoriji, predaje se kvesturi mesta u kojem je stranac smešten.\nNa osnovu ove teritorijalne odgovornosti će se zatim odrediti i teritorijalna Komisija koja će pregledati zahtev.\nIsti spis zatim pojašnjava da se na stranca koji je podneo zahtev za prepoznavanje statusa izbeglice, a boravi u ilegalnim uslovima na nacionalnoj teritoriji, primenjuju odluke Člana 1 bis, stav 2, stavka a) dekreta Zakona 416/89, postao Zakon 39/90, koji govori o obaveznom zadržavanju stranca u jednom od Centara za identifikaciju.\nTo znači da se, ako govorimo o strancu koji boravi u ilegalnim uslovima, ponovo javlja problem – koji spis međutim ne pojašnjava – o zadržavanju u privremenim prihvatnim centrima za osobe koje treba da budu deportovane.\nRazlika dakle između zadržavanja u privremenim prihvatnim centrima i obaveznog ili fakoltativnog zadržavanja u centrima za identifikaciju skoro i da ne postoji. Isuviše je očigledno da će se zatražilac azila koji se nalazi na teritoriji, a ne boravi “u regoli”, smatrati osobom koja boravi u ilegalnim uslovima. Drugačije rečeno, ako zatražilac azila ima pravo da stupi na teritoriju – kao što je stabilisano međunarodnim pravom – jasno je da nema smisla pitati se da li se na teritoriji nalazi u legalnim ili ilegalnim uslovima.\nVratimo se na momenat na brod “Kap Anamur”. Zatražioci azila koji su se nalazili na ovom brodu su, dok su još uvek bili u međunarodnim vodama, najavili da nameravaju da zatraže azil u Italiji, ali su se, čim su stigli do italijanske obale, smatrali osobama koje borave u ilegalnim uslovima, zapisana im je mera o deportovanju, zadržani su u deportnom centru i samo tada, kad su bili proglašeni klandestincima, je bilo moguće pregledati njihove zahteve.\nRadi se dakle o konceptu koji je potvrđen u spisu ministarstva za unutrašnje poslove.\nZaista je teško zamisliti slučajeve u kojima se zatražilac azila koji se prezentuje u kvesturi – radi prijavljivanja prebivališta i predavanja zahteva za azil – neće izložiti riziku da prvo bude tretiran kao klandestinac, a tek kasnije kao zatražilac azila. To praktično znači da će vrlo mali broj zatražilaca azila uspeti da preda zahtev za azil dok je još uvek na slobodi.\nČlan 10 Ustava\nOvo je bio razlog zašto su mnogi radnici i pravnici smatrali da nema smisla započinjati proceduru prepoznavanja statusa izbeglice ako tako nešto predstavlja rizik za ličnu slobodu. Šta više, ima i onih koji misle da je za sada prikladnije – pošto tako nešto nije zabranjeno nijednom zakonskom normom – ostaviti po strani podnošenje zahteva za azil kvesturi i obratititi se direktno tribunalu odgovornom na teritoriji radi podnošenja zahtev za prepoznavanja prava na azil jer je takvo pravo predviđeno Članom 10 Ustava.\nŠto se Prava na azil predviđenog Ustavom tiče, jedna istorijska odluka ujedinjene sekcije Kasacionog suda potvrđuje princip po kojem se, pošto ne postoje norme koje uređuju ovo pravo, zainteresovane osobe mogu direktno obratiti gradskom sudu radi utvrđivanja Prava na azil, tj.prava na zaštitu na teritoriji Italije kada je vršenje osnovnih demokratskih prava, prepoznatih italijanskim Ustavom, nemoguće u zemlji porekla. U ovom slučaju dakle nema potrebe obratiti se administrativnoj vlasti, nego direktno pravnoj vlasti koja na zahtev može da prihvati čak i urgentne mere koje se odnose na boravišnu dozvolu, zaobilazeći vršenje diskretnih prava u materiji fakoltativnog ili obaveznog zadržavanja.\nOva pretpostavka bi mogla da se eksperimentiše u okviru nove normative.\n[ 14 giugno 2005 ]


Oslobođenje - S Turcima do milion putnika godišnje: Holding Kozuva spreman ulagati u proširenje Tuzlanskog aerodroma\nS Turcima do milion putnika godišnje: Holding Kozuva spreman ulagati u proširenje Tuzlanskog aerodroma\nU Tuzli održan inicijalni sastanak predstavnika turske kompanije i predstvnika Vlade TK i aerodroma o novim ulaganjima u aerodrom\nIzgled novog terminala aerodroma/Miren Aljić\nTurska kompanija Kozuva zainteresovana je za značajne investicije u razvoj i proširenje kapaciteta Tuzlanskog aerodroma, a inicijalni sastanak, na kojem se govorilo o konkretnim projektima koji uključuju proširenje kapaciteta za cargo saobraćaj, održan je danas na aerodromu. Iako još uvijek nema detaljnijih informacija, poznato je da su i turski investitori, kao i aerodrom veoma zainteresovani za projekte proširenja, a prezentirana su i dva konkretna projekta.\nSastanak predstavnika aerodroma i turske firme Kozuva/Miren Aljić\n- Ono što smo uvidjeli jeste da sa većim investiranjem moguće je ostvariti mnogo bolje rezultate. I mi smo tu zbog toga, da damo ponudu za eksploataciju aerodroma, kazao je Bora Isiner, generalni direktor za poslove vazduhoplovstva u kompaniji Kozuva.\nS novim ulaganjen, obećavaju Turci, tuzlanski aerodrom bi došao u poziciju jednog od najrazvijenijih u regiji, bilo u cargo ili putničkom saobraćaju. Ipak, konkretna vrijednost ponude, odnosno investicije još uvijek nije poznata, ali kako je kazao kantonalni premijer Jakub Suljkanović, sigurno će sve zavisiti i od projekta izgradnje ceste Sarajevo - Beograd preko Tuzle.\nTuzlanski aerodrom je u prošloj godini prevezao 535 hiljada putnika, a uvoj godini, sa proširenjem kapaciteta terminala, koje je u toku, aerodrom će dostići cifru od oko 650 hiljada putnika.\nU prva tri mjeseca 123 hiljade putnika/Miren Aljić\n- Već u toku naredne godine dostižemo 700 hiljada putnika, koliko će ovaj novi terminal moći primiti. Ukoliko taj broj prebacimo onda smo u situaciji da govorimo o izgradnji novog terminala i dostizanju cifre od milion putnika. U ovoj pričli bi mogla učestvovati i kompanija Kozuva, kazao je direktor aerodroma Rifet Karasalihović.\nProširenjem do 700 hiljada putnika godišnje/Miren Aljić\nObnova ekonomske saradnje Libije i BiH\n13/04/2018 u 13:18 h\nMeđunarodni privrednici kod Novalića: Zainteresovani za ulaganje u BiH\n11/04/2018 u 12:41 h\nNovac je glavni ograničavajući faktor\n01/04/2018 u 21:11 h


10 firmi iz BiH na korak do velikih poslova sa njemačkim dobavljačima | Poslovnisvijet\n10 firmi iz BiH na korak do velikih poslova sa njemačkim dobavljačima\nU: Bosna i Hercegovina, Ideje, Istaknuto, Konkurencije, Vijesti\nKompanije iz Njemačke su pokrenule inicijativu za pronalaženje dobavljača u zemljama centralne i istočne Europe, a na nedavnom sastanku u Pragu učestvovala su i preduzeća iz BiH.\n“Za sastanak u Pragu kvalifikovalo se 10 kompanija iz BiH, a riječ je o preduzećima koja se bave obradom i preradom metala kao i dobavljačima iz automobilske industrije. Ovo su istovremeno i oblasti u kojima firme u BiH raspolažu komparativnim prednostima u tržišnoj utakmici. Važno je napomenuti da su selekciju preduzeća vršile njemačke kompanije na osnovu kvalitativnih kriterijuma. Primjećujemo da se kompanije iz BiH dobro razvijaju, bez obzira na to iz koje regije dolaze, i pored teških okvirnih uslova za poslovanje te da su konkurentne na međunarodnom tržištu”, kazali su u Predstavništvu njemačke privrede u BiH, izvijestio je Glas Srpske.\nNa sastanku su ostvareni prvi kontakti sa njemačkim preduzećima, sa kojima je, inače, veoma teško stupiti u kontakt kao pojedinac.\n“Moglo bi se i reći da ove B2B konferencije na jedan način otvaraju vrata kompanijama iz BiH, a iz toga se mogu razviti trajni poslovni odnosi. Ova tendencija je bila prepoznatljiva na prošlogodišnjoj konferenciji u Pragu kao i kod njemačke inicijative za pronalaženje dobavljača u zemljama zapadnog Balkana”, naveli su u Predstavništvu.\n“Njemačke firme pružaju važan transfer znanja, te su spremne da pomognu u razvoju lokalnih dobavljača. Na taj način njemačke kompanije približavaju EU standarde lokalnim kompanijama, te ih dalje razvijaju. Veoma često to rezultira dugogodišnjim partnerstvima. Dakle, saradnja se produbljuje, a međusobni odnos prestaje da bude isključivo komercijalni”, kazali su u Predstavništvu.\n“Petina ukupnog izvoza namještaja iz RS završi na tržištu Njemačke. Svake godine imamo trend rasta izvoza u ovu zemlju”, kazao je ranije sekretar Udruženja drvoprerađivača RS Lazo Šinik.\nSaradnja između njemačkih i kompanija iz BiH ima izuzetan značaj za robnu razmjenu obje zemlje. “Sa bilateralnim trgovinskim obimom od 1,7 milijardi eura Njemačka je najvažniji trgovinski partner za BiH”, naveli su u Predstavništvu njemačke privrede u BiH.\nPrethodna : Promet na Banjalučkoj berzi 434.001 KM\nSlijedeća : Softić: Očekuje se nastavak oporavka i ekonomskog rasta


Pad rublje zbog sankcija\nsreda, 17 septembar 2014 09:41\nPad vrijednosti ruske rublje direktan je rezultat američkih i evropskih sankcija uvedenih Rusiji zbog upada u Ukrajinu, ocijenila je Bijela kuća.\nTo je dokaz da Rusija plaća cijenu za svoju agresiju na istočnu Ukrajinu, rekao je predstavnik Bijele kuće Džoš Ernest novinarima u predsjedničkom avionu na putu predsjednika Baraka Obame za Atlantu.\nPad vrijednosti rublje prati uticaj (ekonomskih sankcija) koji smo dosad mogli da vidimo, dodao je on.\nRublja je juče pala na rekordno nizak nivo od 38,82 rubalja za dolar, nakon što je u ponedjeljak, prvi put u istoriji, „skliznula“ ispod nivoa od 38 rubalja za dolar.\nNacionalna valuta je ponovo izgubila na vrijednosti, jer investitori strahuju od posljedica pooštravanja zapadnih sankcija protiv Rusije, koja se već nalazi na samoj ivici recesije.\nRuski zvaničnici pozvali su ranije građane da ne paniče, u uslovima kada je nacionalna valuta rublja pala na istorijski minimum zbog pojačanih tenzija u odnosima sa Zapadom oko Ukrajine, novih sankcija i pada cijena nafte.\n„Ne paničite“, rekao je zamjenik ruskog ministra spoljnih poslova Aleksej Mojsejev, i dodao da vlasti preduzimaju sve potrebne mjere kako bi se ograničio rast inflacije.\nObični građani Rusije kažu da su zabrinuti jer bi slabljenje rublje moglo podstaći rast inflacije, dok bi putni aranžmani za inostranstvo i kupovina različitih proizvoda denominovanih u stranim valutama mogla postati nedostižan luksuz.\nKo je na mreži: 177 gostiju i nema prijavljenih članova


Inkluzija (engl. inclusion) u visokom obrazovanju podrazumeva uključivanje osoba iz različitih marginalizovanih grupa društva u sistem visokog obrazovanja na svim nivoima studija, bez obzira na pol, nacionalnu pripadnost i versko opredeljenje. U osetljive, iz različitih razloga marginalizovane društvene grupe, najčešće spadaju: pripadnici romske nacionalnosti, osobe sa različitim oblicima invaliditeta, osobe koje dolaze iz ruralnih, nerazvijenih područja ili osobe koje žive u siromaštvu.\nCiljevi inkluzivnog obrazovanja su višestruki, međusobno prožimajući, a obuhvataju realizaciju prava na obrazovanje za sve, smanjivanje siromaštva, smanjivanje socijalnih razlika koje postoje između različitih društvenih grupa i stvaranje pravednijeg i humanijeg društva.\nJačanje zakonskih okvira inkluzivnog obrazovanja u Srbiji\nGodina 2009. bila je odlučujuća za inkluzivno obrazovanje u Srbiji, kada Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja donosi Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Premda se ovaj zakon prvenstveno odnosio na predškolsko, osnovno i srednjoškolsko obrazovanje, on je obezbedio neophodnu potporu i za bliže uređivanje inkluzije u visokom obrazovanju.\nFoto: Univerzitet umetnosti\nKao primer dobre prakse, navodimo Univerzitet umetnosti u Beogradu, na kome je 2014. godine usvojen Pravilnik o načinu podrške studentima tog univerziteta koji, u okviru inkluzivnog obrazovanja, garantuje pravnu zaštitu, pružanje relevantnih informativnih i savetodavnih usluga (pomoć u učenju kroz studentska mentorstva), asistivnu opremu, mogućnost oslobađanja od školarine i besplatne udžbenike.\nStrategijom razvoja obrazovanja u Srbiji do 2020. godine cilj je da se kreira održiv model inkluzivnog obrazovanja koji bi podrazumevao osigurano finansiranje, obuku kadrova, obezbeđivanje adaptiranih, prostornih i drugih uslova, resursa za učenje i drugih pomagala, kao i obezbeđivanje posebnih sistema podrške (u vidu ličnih asistenata).\nStudenti upisani u okviru inkluzivnog programa visokog obrazovanja imaju zakonski zagarantovanu zaštitu od diskriminacije kao i sva prava koja proističu iz njihovog statusa studenta: pravo na menzu, studentski smeštaj i mogućnost da dobiju pomoć koja im je u obrazovnom procesu neophodna.\nKroz učešće u radu Studentskog parlamenta, odnosno, regulatornim telima fakulteta i univerziteta, studentima u sklopu inkluzivnog programa obrazovanja je omogućen prostor da javno iskažu svoje mišljenje, da ukažu na dobre strane inkluzivnog obrazovanja i na probleme sa kojima se suočavaju, te da predlože određene mere za njihovo saniranje i unapređenje, jačajući tako svoj položaj na fakultetu.\nInkluzivno obrazovanje u praksi\nPreispitivanje rezultata koji su do sada postignuti u implementaciji inkluzivnog obrazovanja ukazuje da još uvek ima mnogo problema koje treba rešiti. Većina problema proizlazi iz materijalno-tehničkih uslova pojedinačnih fakulteta usled nedostatka finansijskih sredstva kojima fakultet može da pribavi ili osavremeni tehnologiju koja je u inkluzivnom obrazovnom procesu neophodna.\nMnogi fakulteti nemaju pristupne rampe ili imaju neadekvatne, dok je o liftovima izlišno govoriti. Do literature na brajevom pismu za slepe i slabovide, takođe je teško doći. Jedan od značajnih projekata u tom smislu predstavlja „Digitalna Brajeva biblioteka u Oblaku“ s ciljem stvaranja baze udžbenika koji će slepim i slabovidim osobama biti dostupni u prilagođenom formatu.\nGluvonemim studentima bi praćenje nastave olakšalo postojanje asistenata za pisanje beležaka ili tumača znakovnog jezika. Međutim, iako je Strategijom razvoja obrazovanja u Srbiji predviđeno pravo na ličnog pratioca, troškove ove vrste pomoći do sada su uglavnom snosili studenti lično, odnosno, njihovi roditelji. Drugim rečima, svi doneseni zakoni nisu garancija njihove dosledne primene.\nUsled nedostatka asistenata, studenti su primorani da se oslanjaju na dobru volju profesora i kolega svaki put kada im je potrebna pomoć u učenju. Studenti najčešće pomažu svojim kolegama upisanim u okviru inkluzivnog obrazovanja, ali kako je to vrsta podrške na koju studenti ne mogu kontinuirano da računaju, to najčešće prouzrokuje osećaj nesigurnosti.\nMeđu studentima inkluzivnog obrazovanja čest je osećaj usamljenosti i isključenosti iz studentske zajednice, premda se u proteklih nekoliko godina, situacija i u tom aspektu poboljšava. Jedna od negativnih pojava inkluzivnog obrazovanja, retko zastupljena, ali ipak prisutna, je ljubomora. Studenti smatraju da njihove kolege u inkluzivnom obrazovanju dobijaju bolje ocene, da im je gradivo lakše i da imaju više podrške nastavnika.\nTo samo govori u prilog činjenici da se na fakultetima mora više raditi na vršnjačkoj edukaciji u vezi sa inkluzivnim obrazovanjem i problemima sa kojima se ti studenti suočavaju, jer je stvaranje održivog modela inkluzivnog u visokom obrazovanju u Srbiji i dalje Work in Progress.\nIzvori: Inkluzija / Socijalno uključivanje / Vreme\nKada mislimo o ratnim herojima, većina nas pomisli na muškarce, jer je ženama kroz istoriju najčešće...\nVirtualni sajam obrazovanja 15. oktobra!\nLaušević se vraća na pozorišne daske!\nProslavljeni srpski glumac Žarko Laušević, tokom septembra i oktobra, nastaviće svoj pozorišni rad. ...\nNesrećna priča o kolačićima sudbine\nZašto 50 hiljada kineskih restorana u SAD-u danas svakom gostu daju kolačić sudbine sa porukom unuta...\nNajlepše drveće sveta\nNaša planeta je prava riznica zanimljivih i retkih biljnih i životinjskih vrsta, a upravo su neobičn...\nŠest knjiga za brzo sticanje veština\nU današnje vreme inovacija i promena koje se dešavaju brzinom svetlosti, čovek se mora prilagođavati da bi uspeo. Jedna od adaptacija je vreme koje i...


Borelj: EU će podstaći ekonomiju, trgovinu i demokratske reforme na Balkanu - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Borelj: EU će podstaći ekonomiju, trgovinu i demokratske reforme na Balkanu\nBorelj: EU će podstaći ekonomiju, trgovinu i demokratske reforme na Balkanu\nSutrašnji video susret lidera sa Zapadnog Balkana i Evropske unije će potvrditi da Zapadni Balkan ima jasnu „evropsku perspektivu“ i kako ćemo se finansijski i ekonomski izboriti s pandemijom korona virusa i podržati dugoročni oporavak regiona, izjavio je visoki predstavnik EU Žozep Borelj.\n0Piše: Beta 05. maja 2020. 14.47 Izmenjeno: 15.26\nŽozep Borelj Foto: Beta\nOn je, u video razgovoru s novinarima agencije Beta i još nekih zapadnobalkanskih medija, dodao da bi možda prikladnije bilo da se ukaže na „perspektivu regiona ka Evropskoj uniji“, ali je podvukao da nema sumnje da EU želi da nastavi politiku prijema u članstvo partnera na Zapadnom Balkanu.\n„Velika želja Evropske komisije jeste bila da se izradi plan ekonomskog oporavka i investicija u region, što je treći stub naših odnosa sa Zapadnim Balkanom“, kazao je Borelj.\nVisoki predstavnik EU je na pitanje agencije Beta da li najavljena podrška Evropske komisije od 3,3 milijarde evra za neposrednu pomoć regionu za otklanjanje posledica epidemije korona virusa znači i da bi Unija mogla i nekom vrstom „Maršalovog plana“ da pomogne region da se izvuče iz dve decenije ekonomskog i društveno-socijalnog zastoja, Borelj je rekao da to i jeste cilj Ekonomskog i investicionog plana koji će EK obnarodovati na jesen.\n„Cilj tog plana je“, po njegovim rečima, „da se spoji dugoročni plan oporavka, podsticanja ekonomskog rasta, uvećanja trgovine i podrške nužnim reformama koje traži put ka Evropskoj uniji“.\nEvropska komisija i Unija će se, dodao je on, takođe usredsrediti na transportno i energetsko povezivanje, infrastrukture neophodne za ekonomski razvitak, kao i na „zelene koridore“ i digitalni preobražaj, što su sve prioriteti Evropske komisije.\n„Beograd i Priština treba sami da se dogovore o normalizaciji odnosa“\nVisoki predstavnik Evropske unije Žozep Borel izjavio je danas da EU nije ta koja Srbima i kosovskim Albancima treba da kaže oko čega treba da se dogovore već konačno rešenje za normalizaciju odnosa moraju naći Beograd i Priština.\n„Naša uloga treba da bude posrednička i ne bismo smeli da budemo ‘veći katolici od pape'“, rekao je Borel u razgovoru s novinarima agencije Beta i još nekih medija sa Zapadnog Balkana.\nBorel je kazao da ne može predskazivati kakav bi rezultat mogao dati sutrašnji susret na vrhu EU-Zapadni Balkan kad je reč o obnovi dijaloga Beograd-Priština.\nNa pitanje da li izmedju EU i Vašingtona ima podudarnosti u planovima za rešenje odnosa Beograda i Prištine, posebno oko menjanja granica, Borel je uzvratio da „svaki sporazum Beograda i Prištine može imati bočne posledice za region“.\n„Menjanje granica je vrlo osetljivo pitanje“, naveo je on i rekao da razume različite stavove nekih članica, ali da je zadatak specijalnog izaslanika Miroslava Lajčaka jedino da posreduje i podstakne dijalog.\n„Ali načelno to mora biti slobodan i pošten dijalog dve strane“, naveo je Borel i dodao da ne sme prenebregnuti činjenica da je već „otkočena“ trgovina Srbije i Kosova, dok srpski policajci i sudije učestvuju u radu kosovskih institucija „što pokazuje da je izvestan pomak napravljen“.\nNa pitanje Bete da li njegova izjava da Srbija i Kosovo „moraju stvoriti uslove za dijalog od koristi za sve“ znači da u te uslove spada i obavezno uključivanje Briselskog sporazuma koji su potpisali Beograd, Priština, kao i zvaničnik EU, dok je za njegovu primenu jemstvo dao i NATO, Borel je uzvratio da smatra da „to jeste uslov koji mora biti ispunjen“.\nVisoki predstavnik EU je podvukao da Brisel želi da aktivno podstakne dijalog “koji je predugo zakočen“, a Evropska unija ulazi „bez zadnjih misli“ u napore da se to postigne i zato je i imenovan specijalni izaslanik za to pitanje.\n„Neke članice EU priznaju, a neke ne priznaju Kosovo kao državu, shodno svojim željama“, ukazao je Borel i rekao da je, na njegov predlog, EU imenovala Miroslava Lajčak za specijalnog izaslanika koji treba da „podstakne i posreduje u dijalogu Beograd-Priština“.\nOn je primetio da je i sam posetio Kosovo i da je EU angažovana na pitanju dijaloga koji je jedini način da se reši problem odnosa Beograda i Prištine, a ocenio je i da je na Kosovu zapetljana politička situacija i zastoj jer nema vlade, bez koje nema ni obnove dijaloga.\nEvropska unija može posredovati u dijalogu „samo ako ljudi na obe strane budu spremni da primene taj dijalog, a stabilizacija prilika na Kosovu je preduslov da se to pokrene“.\nZamoljen da kaže hoće li pitanje priznavanja Kosova od svih članica Unije biti deo rešavanja bitnih problema u regionu, Borel je uzvratio da Evropska komisija ima poseban sporazum s Kosovom, ali da o priznavanju entiteta ili država odlučuju samostalno države članice EU.\nDijalog Beograda i Prištine, samit eu zapadni balkan, Žozep BoreljBrisel\nBorelj: Status kandidata BiH u EU se može razmatrati tek kada bude napretka u svim prioritetima\nNemačka i EU će nastaviti da podržavaju Zapadni Balkan (VIDEO)\nLajčak: Srbija i Kosovo demonstriraju posvećenost dijalogu


Petrić: Na izbore izašlo 1.733.000 glasača ili 53,26 odsto – Zvornik Danas\nKonferencija za medije CIK BiH (Foto: Anadolija)\nNaslovna/naslovna/Petrić: Na izbore izašlo 1.733.000 glasača ili 53,26 odsto\nSARAJEVO – Predsjednik Centralne izborne komisije /CIK/ BiH Branko Petrić saopštio je večeras da je na opšte izbore, prema nepotpunim podacima, izašlo 1.733.000 ili 53,26 odsto birača, što će biti jedan ili dva odsto više nego na prošlim opštim izborima.\nPetrić je na konferenciji za novinare rekao da CIK BiH još nema kompletne podatke o izlaznosti i da od velikih opština nedostaju podaci za Bijeljinu i Banoviće, kao i nekoliko manjih opština.\n„Na desetak biračkih mjesta, od ukupno 6.000, bilo je remećenja javnog reda i mira, što su opštinske i gradske izborne komisije, policija, političke stranke u dijelu u koji su u ekscese bili umiješani posmatrači brzo riješili i stavili pod zakonitu kontrolu cijeli izborni sistem“, rekao je Petrić.\nPredsjednik CIK-a je saopštio da je izlaznost iznad prosjeka ostvarena u Banjaluci, Doboju, Zvorniku i Šipovu, gdje je iznosila oko 60 odsto, Loparama više od 60 odsto, u Ugljeviku skoro 70 odsto, Istočnom Drvaru 73 odsto, Ribniku 65 odsto, a Banovićima 77 odsto.\n„U Šekovićima je izlaznost bila 66 odsto, Gornjem Vakufu 62 odsto, Han Pijesku 70 odsto, Jablanici 66 odsto, Konjicu 63 odsto, Istočnoj Ilidži 74 odsto, Istočnom Starom Gradu 80, Istočnom Novom Sarajevu 72 odsto, Trnovu u Federaciji BiH 77 odsto, a u Trnovu u Republici Srpskoj 74 odsto“, rekao je predsjednik CIK-a.\nOn je naveo da je na Palama izlaznost bila 67 odsto, u Rogatici 71 odsto, Višegradu 62 odsto, Goraždu 66 odsto, Stocu 72 odsto, Foči 63 odsto, 68 odsto u LJubinju i 63 odsto u Milićima.\nPetrić je istakao da CIK BiH još nema kompletne podatke o izlaznosti.\nPredsjednik CIK-a je istako da su izbiri protekli fer i korektno suprotno najavama, prema kojim se mogao očekivati krah.\n„CIK na čelu izborne administracije i svih 142 gradske i opštiske izborne komisije od 580 člasnova sa oko 50.000 izbornih posmatrača je broj učesnika u ovim izborima“, napomenuo je Petrić.


Finansijski sistem do sada pokazao stabilnost | MINA\nNaslovnica Glavna vijest Finansijski sistem do sada pokazao stabilnost\nFinansijski sistem do sada pokazao stabilnost\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Finansijski sistem u Crnoj Gori do sada je pokazao svoju stabilnost, ali porast ekonomske aktivnosti i investicija presudno utiče na dinamiku prevazilaženja posljedica krize izazvane pandemijom.\nTo je ocijenjeno tokom video razgovora predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića sa izvršnim direktorom i članom borda direktora Svjetske banke Koenom Davidsom i izvršnim direktorom i članom borda direktora Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Paulom Hilbersom.\nSagovornici su, kako je saopšteno iz kabineta Đukanovića, razmijenili mišljenja o aktuelnim ekonomskim i političkim zbivanjima u Crnoj Gori.\n„Razgovarano je oko projekata i iskustava koje ove dvije međunarodne finansijske institucije realizuju ili pripremaju u zemljama koje se bore sa posljedicama pandemije“, kaže se u saopštenju.\nDavids je, kako se navodi, upoznao Đukanovića sa procesom izrade nove strategije Svjetske banke za Crnu Goru i projekcijama ekonomskog oporavka, a Hilbers je istakao značaj procesa imunizacije, uz očekivanje da će ekonomski oporavak biti brz.\nĐukanović je, govoreći o održivosti javnih finansija, potvrdio sagovornicima da Crna Gora na vrijeme i u cjelosti izmiruje obaveze prema svim povjeriocima.\n„Zaključeno je da je finansijski sistem u Crnoj Gori do sada pokazao svoju stabilnost, ali i da porast ekonomske aktivnosti i investicija presudno utiče na dinamiku prevazilaženja posljedica krize izazvane pandemijom, te da ukupne ekonomske politike moraju biti usmjerene ka strateški važnim sektorima za Crnu Goru“, navodi se u saopštenju.\nU ovom procesu, kako se dodaje, Crna Gora može očekivati podršku Svjetske banke i MMF-a.


Skupština KS nije podržala formiranje vakcinalnih punktova u domovima zdravlja – Vijesti Online\nby Vijesti Online 10/08/2021, 01:24 1.6k Views\nZastupnici u Skupštini Kantona Sarajevo na današnjoj sjednici nisu usvojili zaključke koji se odnose na formiranje vakcinalnih punktova u svim domovima zdravlja u općinama u KS, a što je bio prijedlog Kluba zastupnika SDA.\nOd 24 prisutnih, njih 10 je bilo “za”, 14 suzdržanih, a protiv nije bio niko.\nZaključci koje je predložio Klub zastupnika SDA su sljedeći:\nZadužuju se Vlada i Ministarstvo zdravstva Kantona Sarajevo da se organizuju punktovi za vakcinaciju građana Kantona Sarajevo u svih devet organizacionih jedinica JU Dom zdravlja KS, radi lakšeg pristupa ostvarivanju prava građana.\nZadužuju se Vlada Kantona Sarajevo i Ministarstvo zdravstva Kantona Sarajevo da za proces vakcinacije u Domovima zdravlja angažuju ljekara koji se nalazi na evidenciji Službe za zapošljavanje Kantona Sarajevo.\nZadužuju se Vlada Kantona Sarajevo, Ministarstvo zdravstva i Zavod za javno zdravstvo da odmah izvrše reviziju dosadašnjih aktivnosti promocije procesa vakcinacije te da organizuju ozbiljniju kampanju promocije vakcinacije, a s ciljem zaštite stanovništva od koronavirusa.\nMahir Dević (SDA), zastupnik u Skupštini Kantona Sarajevo, na današnjoj sjednici je iznio i pojasnio te zaključke koji su predloženi kako bi se, tvrdi, poboljšao proces vakcinacije.\nShodno tome, Dević je u ime Kluba zastupnika SDA predložio novi model vakcinacije.\n“On će biti u potpunosti decentraliziran na način da se otvori devet vakcinalnih punktova u svakoj općini KS, pri JU Dom zdravlja ili na neki drugi način. Prostorno je možda nemoguće to osigurati u Domovima zdravlja, ali ipak mislim da je najadekvatnije. Mislim da ne bi bio problem obezbijediti neku manju sobu i na taj način vakcine učiniti dostupnijim građanima”, pojasnio je Dević prije glasanja.\nNaglasio je tom prilikom da bi se vakcinacija u Zetri uporedo s tim vakcinalnim punktovima mogla nastaviti, ali samo sa nešto manjim obimom od sadašnjeg.


Slavne ličnosti potpisale peticiju za oslobadjanje Asanža\nBeta 1. marta 2016. 21:25\nOko 500 slavnih ličnosti i organizacija medju kojima su režiser Oliver Stoun, kineski disident, umetnik Aj Vejvej, potpisalli su peticiju u kojoj se pozivaju London i Stokholm da vrate slobodu kretanja osnivaču Vikiliksa Džulijanu Asanžu.\nPeticija koju je danas objavio Vikiliks poziva britansku i švedsku vladu da poštuju preporuke panela UN koji je početkom februara zatražio oslobadjanje Australijanca, ocenivši da se radi o „arbitrarnom zadržavanju“.\n„Pozivamo Švedsku i Veliku Britaniju da poštuju obavezujuću prirodu konvencija o ljudskim pravima na kojima je ova odluka zasnovana“ i da vrate Džulijanu Asanžu „slobodu kretanja“, pišu potpisnici ovog teksta.\nMedju njima su britanska kreatorka Vivijen Vestvud, ekolog i evroposlanica Eva Džoli, ali takodje španska radikalna levičarska partija Podemos, francuski sociolog Edgar Moren, bivši grčki ministar finansija Janis Varufakis, kao i iranska dobitnica Nobelove nagrade za mir Širin Ebadi.\nRadna grupa UN saopštila je 5. februara da Velika Britanija i Švedska drže osnivača Vikiliksa u „arbitrarnom pritvoru“ od decembra 2010. i da treba da bude oslobodjen, kao i da ima pravo na odštetu.


Posle četvrt veka: Otvoren Tehnološki park Beograd – NovostiDana.rs\nPark, u kojem će raditi oko 1.000 mladih ljudi, uključujući i više od 100 povratnika, su otvorili ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srđan Verbić, potpredsednik Švajcarske Konfederacije Johan Šnajder Aman, koji boravi u Beogradu i između ostalog razgovarao je i sa premijerom Aleksandrom Vučićem, i gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nMagnet za inovativne\nNaučno-tehnološki park Beograd je prvi nacionalni naučno-tehnološki park čiji je zadatak da razvije servise tako da privuče domaće i strane inovativne, tehnološko razvojne kompanije i stvori uslove za razvoj ekonomije zasnovane na znanju. Cilj je i da bude mesto koje povezuje naučnoistraživačke institucije sa privredom i omogući da se potencijal mladih i univerzitetski obrazovanih ljudi iskoristi kao najznačajniji razvojni resurs Srbije. Park ima kapacitet da primi 100 kompanija i prostire se na površini od 11.000 kvadratnih metara. Počeo je da se gradi pre skoro tri decenije, ali je gradnja završena tek 2011. godine.\nU ovom prostoru već radi biznis inkubator tehnoloških fakulteta koji je „odgajio“ 50 kompanija koje zapošljavaju 300 inženjera. Oni su samo prošle godine u budžet Srbije, kroz porez, uplatili više od 1,5 miliona evra, rekao je ministar Verbić\n„Želimo da pružimo mogućnost takvom timu da bude još jači, da dobije pojačanje“, rekao je Verbić i naveo da će ovaj prostor biti mesto gde će ljudi stvoriti nove poslove.\nCilj je da damo priliku mladim ljudima da ostvare svoje ideje, snove, i to u Srbiji, u Beogradu, rekao je Mali i istakao da se na taj način podstiče i rad malih preduzeća, dodajući da će do parka na Zvezdari biti produžene pojedine linije gradskog prevoza.\n„Naredne godine ćemo finansirati troškove za 20 najboljih inovativnih kompanija u centru i time im olakšati poslovanje“, rekao je Mali.


Potpisan memorandum o saradnji Jugoslovenskog dramskog pozorišta i Aleksandrinskog teatra - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Potpisan memorandum o saradnji Jugoslovenskog dramskog pozorišta i Aleksandrinskog teatra\nMemorandum je potpisan u okviru trećeg zasedanja Radne grupe za kulturu i turizam koje se održava u okviru Međuvladinog rusko-srpskog odbora za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju u Domu Narodne skupštine.\nMinistarka kulture i informisanja Srbije Maja Gojković rekla je, posle potpisivanja Memoranduma, da Radna grupa za kulturu i turizam danas zaseda u okviru „Dana duhovne kulture Rusije u Srbiji“ koji se održavaju ovih dana.\nGojković je rekla da će danas biti održan i Rusko-srpski kulturni forum posvećen razvoju saradnje dve države u oblasti kulture.\n„Ovo je važna prilika da razgovaramo o tome kako može kultura da unapredi naše sveukupne bilateralne odnose koji se nalaza na istorijskom vrhuncu zahvaljujući politici naša dva predsednika, ali i Sporazumu koji je potpisan u Sočiju i koji je označio strateško partnerstvo između dve države“, istakla je Maja Gojković.\nOna je ocenila da je kultura izuzetno značajan segment u kome, s obzirom na velike potencijale obe zemlje, može da se uradi izuzetno mnogo u narednom periodu, dodavši da će se danas razgovarati o mogućnosti unapređenja saradnje u oblasti pozorišne umetnosti.\nGojković je rekla da je saradnja Jugoslovenskog dramskog pozorišta i Aleksandrinskog teatra izuzetno značajna za pozorišnu umetnost Srbije, jer otvara mogućnost da ova dva pozorišta razmenjuju predstave, rade koprodukcije, učestvuju na festivalima u Srbiji i Rusiji i razmenjuju iskustva u ovoj oblasti.\nPrema njenim rečima, jedna od bitnih oblasti saradnje o kojoj će se danas razgovarati je saradnja u oblasti kinematografije.\nGojković je, pre potpisivanja Memoranduma, na sastanku Radne grupe za kulturu i turizam rekla da o „dubokim vezama dve zemlje pored stalne i principijene uzajamne podrške najvažnijim nacionalnim prioritetima na bilateralnom i međunardopnom planu najbolje svedoče godišnjice i obeležavanja zajedničkih značajnih istorijskih događaja kojima su viševekvni odnosi dve zemlje izuzetno bogati“.\nOna je rekla da zaštita nasleđa u tome ima ključnu ulogu i izrazila zadovoljstvo zbog predstojeće „predaje Peterburškog lista Miroslavljevog jevanđelja Srbiji čime će ovaj spomenik kulturne baštine upisan na listu Uneska biti ponovo celovit, dok će se predajom sedam dela ruskog slikara Nikolaja Reriha Rusiji upotpuniti kolekcija budućeg ruskog muzeja“.\nZamenica ministra kulture Rusije Olga Jarilova rekla je da saradnja sa Srbijom predstavlja apsolutni prioritet za Rusiju o čemu svedoči i činjenica kolika je delagacija došla u Srbiju.\nOna je rekla da su u ruskoj delegaciji predstavnici svih sfera kulture, da su to najbolji profesionalci, rukovodioci vodećih ustanova kulture, kao što su Državni istorijski muzej, Nacionalna biblioteka „Lenjin“, predstavnici i ministri kulture iz različitih regiona Rusije.\n„Međuregionalna saradnja je važan osnov naše ukupne saradnje u oblasti kulture“, rekla je Jarilova.\nOna je navela da je program „Dana duhovne kulture Rusije u Srbiji“ veoma raznolik, da u okviru ovog programa otvaraju izložbe, održavaju dijaloge, koncerte, i najavila da će 2022. godine u Srbiji gostovati Aleksandrinski teatar, a u Novom Sadu održana „Nedelja kulture“.\nAleksandrinski teatarJugoslovensko dramsko pozorišteMemorandum o saradnjiBeograd


Stanivuković: Vrijeme kada se samo Dodik sastajao sa zvaničnicima Srbije je prošlost (VIDEO) – Mreza\nNakon što je Milorad Dodik, predsjedavajući Predsjedništva BiH i šef SNSD-a, kritizirao Aleksandra Vučića zbog toga što “okuplja neke ljude oko sebe”, javio se Draško Stanivuković, gradonačelnik Banje Luke.\n“Кritikovati i podrugljivo savjetovati onoga ko vas hrani, a Republika Srbija je mnogo puta nahranila Republiku Srpsku, je u najmanju ruku nekorektno i bezobrazno”, rekao je Stanivuković.\nOn je podsjetio je da je Srbija pomogla RS-u tokom pandemije, izgradila mnoge objekte, pomogla penzionerima da prime penziju i toliko puta pritrčala u pomoć, tako da mu je, ističe Stanivuković, neshvatljivo da predsjednika Srbije kritikuje upravo čovjek koji je od njega najviše puta to tražio.\n“Republika Srpska ne dijeli mišljenje ovog čovjeka (Milorada Dodika), ja se ograđujem od njega. Niko nema ekskluzivno pravo da se samo on sastaje sa predsjednikom Srbije, kao niti bilo kim drugim zvaničnicima, pa tako ni predsjedavajući Predsjedništva BiH, gospodin Milorad Dodik. I ja sam Srbin i predstavljam najveći grad u Republici Srpskoj i imam pravo na sastanke i nove saradnje”, istakao je Stanivuković.\n“Saradnja Republike Srbije i Republike Srpske, Banja Luke i Beograda, kao i drugih gradova je nadživjela mnoge predstavnike, nadživjeće i sve nas. Vremena kada je Milorad Dodik jedini imao pravo da se sastaje sa zvaničnicima Srbije i jedini imao otvorena vrata ove zemlje su prošlost”, poručio je Stanivuković.


Najavljeni novi protesti u Beogradu: Demonstranti protiv huligana\nTREĆI DAN ZAREDOM\nPozivaju se građani da izađu na ulice većeg broja gradova u Srbiji\nTREĆI DAN ZAREDOM Najavljeni novi protesti u Beogradu: Demonstranti protiv huligana\nBeograd: Zabilježeni žestoki sukobi ispred Skupštine Srbije\nNovo protestno okupljanje građana širom Srbije najavljeno je i za večeras.\nNakon što su u utorak i srijedu održane demonstracije u Beogradu, gdje su zabilježeni i najžešći okršaji demonstranata i policije, kao i Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu... društvenim mrežama kruže pozivi za nastavak protesta, pod sloganom „Sjedi dole“.\nPozivaju se građani da izađu na ulice spomenutih gradova, ali i Čačka, Novog Pazara, Zrenjanina...\n- Večeras #SediDole jer građani koji ne žele nemire i sukobe treba da se odvoje od angažovanih grupa huligana koji će izazivati sukobe - napisao je politikolog Vuk Velebit, objasnivši cilj ovog slogana.\nJedan od načina na koji će se demonstranti razlikovati od huligana je predložio i lider Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović, koji je jučer napadnut na demonstracijama u Beogradu.\n- Poštovani sugrađani, pozivam vas da večeras svi zajedno pokažemo da nismo ravnozemljaši i huligani time što ćemo u 18h doći ispred Narodne skupštine u bijelim majicama i time napraviti jasnu distinkciju između policijskih huškača i nas koji smo došli da iskažemo nezadovoljstvo – objavio je Trifunović.\nJoš jedna nemirna noć u Beogradu: Policija tukla sve redom, napadnuti novinari, desetine povrijeđenih\n09.07.2020 u 06:39\nNovinarke uhvatile nabildane tipove na protestima u Beogradu\n09.07.2020 u 17:18\nU Srbiji 266 novozaraženih, 11 preminulih\n09.07.2020 u 16:23\nSrbija Beograd Demonstracije\nPutin od Bajdena tražio garanciju da se NATO neće širiti\n3.2 MILIONA DJEČIJIH VAKCI\nŠpanija odobrila vakcinaciju protiv koronavirusa djeci između pet i 11 godina\nEHF EVROPA LIGA\nFenomenalni Perić predvodio Pelister protiv Sportinga, odličan nastup i Građana


I formalni kraj sezone - uz dodelu pehara i medalja juniorima\nU dvorani „Gordana Goca Bogojević“ u Velikom parku u Kragujevcu održana je deseta tradicionalna dodela pehara i medalja za sve učesnike u takmičenju mlađih kategorija Regionalnog košarkaškog saveza Centralna Srbija.\nPodeljeno je oko 1.000 medalja, a kao i svake godine dodelu su obeležili poznati košarkaši. Ove godine medalje su dodeljivali Kragujevčani Mihajlo Andrić, prvotimac Partizana ponikao u kragujevačkom klubu Kragujevac 96, Dušan Gavrilović igrač Trabzon sporta ponikao u KK Šumadija, prvotimci Dinamika ponikli u KK Šumadija Andreja Stevanović i Strahinja Gavrilović, košarkaš španske Unikahe i osvajač Evrokupa ponikao u KK Buk kompjuters Dejan Musli i Boban Marjanović, igrač NBA kluba Detroit Pistonsa i reprezentativac Srbije.\nU fenomenalnoj atmosferi oduševljenje nisu krili ni sami košarkaški asovi, koji su istakli da im je žao što ovakvih manifestacija nije bilo kada su oni bili mali košarkaši i zahvalili su se organizatoru na pozivu i naporima koje ulažu u promociju igre pod obručima.\nIspred RKS Centralna Srbija, okupljenima kojih je bilo oko 2.000 zahvalio se generalni sekretar Dušan Đurić, ne skrivajući zadovoljstvo ogromnim odzivom. Po njegovim rečima, RKS Centralna Srbija će i ubuduće ulagati sve svoje kapacitete u omasovljenje i podizanje kvaliteta košarkaškog sporta, jer je to jedan od najboljih puteva za normalno odrastanje i razvijanje dece.\nJedna od zanimljivosti na dodeli je bilo uručenje poklona našem reprezantativcu Bobanu Marjanoviću. Naime, u jednom intervjuu Bobi je pomenuo da mu je otac ispričao kako je njegov pradeda imao problema da zbog svoje visine nađe opanke, pa mu je Dušan Đurić ispred Saveza poklonio opanak od 45 santimetara specijalno napravljen za ovu priliku, što je izazvalo osmehe i oduševljenje kod Bobija.\nJedna od zanimljivosti na dodeli je bilo uručenje poklona našem reprezantativcu Bobanu Marjanoviću. Naime u jednom intervju Bobi je pomenuo da mu je otac ispričao kako je njegov pradeda imao problema, zbog svoje visine, da nađe opanke pa mu je Dušan Đurić ispred saveza poklonio opanak od 45cm specijalno napravljen za ovu priliku što je izazvalo osmehe i oduševljenje kod Bobija.


„NE SHVATAMO PORUKE BOMBARDOVANJA“ Jovanović tvrdi da je jučerašnje obeležavanje NATO agresije KOSOVSKA MITOMANIJA! – Ekskluzivne Vesti\nHome/POLITIKA/„NE SHVATAMO PORUKE BOMBARDOVANJA“ Jovanović tvrdi da je jučerašnje obeležavanje NATO agresije KOSOVSKA MITOMANIJA!\n„NE SHVATAMO PORUKE BOMBARDOVANJA“ Jovanović tvrdi da je jučerašnje obeležavanje NATO agresije KOSOVSKA MITOMANIJA!\nAutor 26 марта, 2019\tPOLITIKA Leave a comment 715 Views\nPredsednik Liberalno demorkatske partije Čedomir Jovanović smatra da su okupljanja u Nišu i Kragujevcu, povodom obeležavanja 20 godina od početka NATO bombardovanja, pokazala da ni posle dve decenije, kako on kaže, ne razumemo kako smo se uopšte našli u situaciji da se konfrontiramo sa celim svetom.\nOn navodi da je na politiku koju smo vodili devedesetih godina, te 1999. godine svet odgovorio surovim bombardovanjem, i sam gazeći međunarodno pravo i Povelju Ujedinjenih nacija i taj potez poredi sa načinom, na koji smo, kako tvrdi, „mi uradili u Srebrenici, koja je bila zaštićena zona UN, zbog čega su stradali civili, žene, deca, stari“.\nOn tvrdi da „kosovska mitomanija“, kako je nazvao atmosferu na državnom obeležavanju tog dana, i slična ikonografija u Kragujevcu na skupu Vojnog sindikata, nisu ništa drugo nego „zajednička poruka da je i dalje živa i snažna politika koja nas je već jednom odvela u pakao“.\nJovanović u saopštenju navodi da nema potrebe da partijarh iz Niša govori, kako on kaže, šta moramo da branimo, niti da Milorad Dodik „priziva nove ratove svojim neodgovornim porukama“.\nLider LDP istovremeno tvrdi da predsednik Srbije, Aleksandar Vučić koji vodi ovu državu i dalje jednom nogom želi u Evropu, a drugom nogom i dalje stoji na istom onom mestu zbog kojeg smo već jednom platili strašnu cenu stradanja“\nTags JOVANOVIĆ.NATO PORUKA\nPrevious NJENA KARIJERA JE GOTOVA! Ceca odlazi u PENZIJU, povlači se sa estrade!\nNext ŠOKANTNO OTKRIĆE ARHEOLOGA Pronađeni predmeti koji dokazuju da vanzemaljci postoje?! Posetili Zemlju i ostavili jezivu poruku?!


Premijerka u Pelagićevu\nVlada Republike Srpske do sada je uložila 20 milion maraka u opštinu Pelagićevo kroz različite strateške projekte, a podrška neće izostati ni u narednom periodu, rekla je premijerka Željka Cvjanović tokom posjete opštini.\nOna je podsjetila da će ove godine Vlada u Pelagićevo uložiti više od miliona maraka.\n"Moram reći da se uspješno realizuje jedan projekat iz programa IFAD, a koji podrazumijeva podršku našim ruralnim područjima. Prema tome čitav niz malih puteva mjesnih, seoskih puteva se takođe sanira upravo uz tu podršku. Uz ovo što sam rekla planirana je i značajna podrška našeg Javnog preduzeća Putevi RS", kaže Željka Cvijanović, predsjednik Vlade Republike Srpske.\nNačelnik opštine je podsjetio da je Pelagićevo među prvim opštinama u Srpskoj koja je dobila podršku Vlade za realizaciju brojnih razvojnih projekata. Zahvalio se i na pomoći Vlade Srbije koja će ovoj opštini donirati 400 hiljada maraka.\n"U završnoj fazi je i zgrada opštine. Ovdje se nalazimo na destinaciji u centru gdje smo dobili podršku Vlade Republike Srbije, tzv.program Srbija dva –rekonstrukcija spomen kompleksa posvećena našem prosvetitelju Vasi Pelagiću. I uredićemo trg, to će biti Trg deveti januar", rekao je Simo Stakić, načelnik opštine Pelagićevo.\nPremijerka je boravak u Pelagićevu iskoristila i da posjeti Gastro susrete na jezeru, gdje je obišla štandove, razgovarala sa izlagačima i posjetiocima, ali i probala neka od jela.\nŽeljak Cvijanović Pelagićevo\nNe interesuju ga njegova politička partija\nCvijanović: Ivanić sve vrijeme na vlasti, snagu crpi iz drugih stranaka\nŽeljka Cvijanović otvorila "Gastro susrete" FOTO\nU posjeti opštini\nCvijanovićeva se sastala sa predstavnicima SNSD-a u Pelagićevu


Globalne klimatske nepogode - Biznis i finansije - Peščanik\nBiznis i finansije22/05/2014\nTekst je napisan pre poplava u Srbiji, BiH i Hrvatskoj\nMilioni stanovnika istočne obale SAD mogli su da osete sve posledice jedne od najhladnijih zima u poslednjih sto godina. Hladni talas se više puta širio Centralnom nizijom od Kanade do Teksasa. Brojni udesi na putevima, prekinuto snabdevanje električnom energijom, otkazani letovi, zaleđene ulice kojima se nije moglo niti hodati niti voziti, raspuštene škole, brojni padovi i povrede, smrzavanje beskućnika, sve to je obeležilo zimu 2013/2014. u Severnoj Americi. U Velikoj Britaniji poplave su nanele velike štete mnogim domaćinstvima i kompanijama.\nI dok osiguravajuća društva i državne agencije pokušavaju da procene iznose šteta od ekstremnih klimatskih uslova koji su obeležili proteklu zimu, u naučnim krugovima se sve češće govori ne o globalnom zagrevanju već o globalnim klimatskim nedaćama, koje već više godina unazad drastično pogađaju sve.\nPrecizne procene govore da je 2012. godine trošak klimatskih nedaća u SAD iznosio preko 140 milijardi dolara. Najveći deo ovih troškova, preko 96 milijardi dolara, pokriven je od strane države, to jest iz budžeta. Privatne osiguravajuće kompanije pokrile su znatno manje, oko 33 milijarde, dok je nešto više od 10 milijardi palo na vlasnike imovine, kao neosigurana šteta. Ako se izuzmu rashodi državnog budžeta namenjeni odbrambenim potrebama, kao najveća stavka se javlja upravo ovih 96 milijardi namenjenih pokrivanju šteta od ekstremnih klimatskih događaja, što je iznosilo oko 16% ukupnih budžetskih nevojnih rashoda.\nOvaj iznos je bio osam puta veći od budžeta Agencije za zaštitu životne sredine (Environmental Protection Agency, EPA), više od tri puta veći od rashoda za nauku, tehnologiju i istraživanje svemira i skoro dvostruko veći od rashoda za međunarodnu politiku i diplomatiju. Najveći deo državnih sredstava namenjenih pokrivanju šteta od posledica klimatskih promena bio je alociran preko Federalne agencije za upravljanje vanrednim situacijama (Federal Emergency Menagement Agency, FEMA) i iznosio je oko 67 milijardi dolara 2012. godine. Sa pomenutim iznosom se jedino mogu porediti rashodi ove agencije iz 2005. godine, kada je bilo više uragana, uključujući i velike uragane Katrina i Rita.\nOvakav trend je nastavljen i 2013. godine, kada je širom SAD zabeleženo sedam vremenskih nepogoda koje su imale za posledicu štete veće od milijarde dolara. Te godine u klimatskim nedaćama izgubljeno je i 114 života, a definitivna procena ekonomskih šteta još nije objavljena. Uragani, snežne oluje, poplave, ali i suše, toplotni talasi i šumski požari uzimaju sve veći danak. Kada je reč o ekonomskim štetama, zabrinjava činjenica da se najveći deo pokriva novcem poreskih obveznika, to jest iz državnog budžeta, dok privatne osiguravajuće kompanije pokrivaju tek između 20% i 25% ukupnog iznosa. Organizacija „Centar za američki progres“ je iznela podatak da je ukupni iznos šteta od klimatskih nepogoda, koji pada na poreske obveznike, u periodu od početka poreske 2011. do kraja poreske 2013. godine iznosio 136,5 milijardi dolara, ili oko 400 dolara po svakom domaćinstvu.\nPosebno zabrinjava i tvrdnja da država zapravo ne zna tačno koliki je bio pravi iznos šteta, ta da je potrebno preispitati dosadašnje metode procene i na njihovim osnovama dobijene serije podataka. Tek na osnovu toga se mogu realno sagledati trendovi šteta u budućnosti. Dosadašnji rezultati analiza i projekcija zapravo skrivaju prave dimenzije problema. Takođe, smatra se da država daleko više troši na sanaciju posledica klimatskih nepogoda nego na njihovu prevenciju.\nSlična situacija je i u Velikoj Britaniji, gde poplave predstavljaju najčešći oblik posledica ekstremnih klimatskih događaja. Procenjuje se da se u Velikoj Britanji, od oko 28 miliona nekretnina, 6 miliona nalazi u zonama koje su veoma podložne poplavama. Otuda su štete u periodu 2007-2012. godine procenjene na oko 1,5 milijardi funti godišnje, što umanjuje stopu privrednog rasta u intervalu od -0,01% do -0,3% BDP. Predviđa se da bi 2080. godine štete od poplava mogle narasti na drastičnih 30 milijardi današnjih funti, što bi imalo daleko teže posledice na rast BDP-a.\nDogađaji sa početka 2014. ukazuju na mogućnost daleko većih posledica klimatskih promena i pratećih šteta. Poplave koje su se dogodile u toku zime 2013/2014. idu u prilog stavova Londonskog geološkog društva (Geological Society of London) da su posledice emisija ugljendioksida na globalne promene klime u dosadašnjim istraživanjima zapravo drastično potcenjene.\nU Americi i Kanadi, kao i u Velikoj Britaniji na političkoj sceni se vode oštre diskusije o tome ko i na koji način bi trebalo da snosi troškove posledica klimatskih nepogoda, a pre svega poplava. Pred parlamentom se vode diskusije da li osiguranje od rizika poplava treba da i dalje bude pokriveno standardnim modelima privatnog osiguranja imovine i koji je održiv način da se buduće štete što efikasnije izbegnu ili saniraju. Očigledno je da rastući troškovi vode ka povećanju nivoa premija za privatno osiguranje imovine, posebno u područjima koja su izložena poplavama.\nIsto tako, javlja se potreba za dodatnim fiskalnim instrumentima namenjenim prikupljanju sredstava za ulaganja u izgradnju i održavanje sistema za sprečavanje polava. Takođe, pred poslanicima se našlo i pitanje dalje sudbine tzv. Belvinove sheme (Bellwin scheme), koja pruža hitnu finansijsku pomoć lokalnim vlastima kada su pogođene vanrednim situacijama, uključujući vremenske nepogode i poplave. U fokusu pažnje su se našle i projekcije budžeta DEFRA (Department of Environment Food and Rural Affairs) za period 2015-2021. namenjene odbrani od poplava.\nU Americi se nešto slično dešava sa budžetom FEMA (Federal Emergency Mangement Agency), koji se našao pod pritiskom Kongresa sa jedne, i realnosti neophodnog povećanja rashoda zbog klimatskih neprilika sa druge strane. Aktivnosti koje realizuje Nacionalni program osiguranja protiv poplava (National Flood Insurance Program, NFIP) i Federalna korporacija za osiguranje useva (Federal Crop Insurance Corporation, FCIC), kojom upravlja Agencija za rizike Ministarstva poljoprivrede, predmet su neslaganja između zagovornika slobode tržišta i veće intervencije države.\nZanimljivo je da privatne osiguravajuće kompanije sa obe strane Atlantika imaju sve manje interesa i sposobnosti da se uhvate u koštac sa ekonomskim posledicama klimatskih promena. Porast troškova i šteta neminovno vodi porastu premija osiguranja, što čini privatno osiguranje imovine i useva sve manje prihvatljivim za socijalno ugrožene, koji često bivaju najviše izloženi rizicima. Pobornici povećane uloge države se zalažu za mere kao što su državno reosiguranje ili subvencionisanje premija određenim grupama osiguranika.\nNasuprot njima, zastupnici privatne inicijative se protive povećanoj ulozi države i svaljivanju tereta osiguranja na sve osiguranike, uključujući i one koji nisu u rizičnim oblastima. Oni smatraju da bi diferencirane premije odražavale različit stepen izloženosti riziku, kao i da bi pogodovale da se preventivnim akcijama predupredi moguća šteta. Međutim, protivljenje ideji da država subvencioniše premije osiguranja će po svemu sudeći dovesti do toga da će sve veći teret sprečavanja i otklanjanja posledica snositi državni budžet, to jest poreski obveznici. Ukoliko država ne pomogne siromašnim stanovnicima iz ugroženih oblasti da se osiguraju, posledice eventualnih klimatskih nedaća će se sanirati pre svega iz budžeta, što je trošak za sve.\nDa bi se našao pravi odgovor na ova pitanja, u Kanadi je pokrenut „Institut za smanjenje gubitaka od katastrofa“ (Institute for Catastrophic Loss Reduction, ICLR), od strane osiguravajućih kompanija i Univerziteta Zapadnog Ontarija, kao neprofitna mutidisciplinarna istraživačka ustanova. Do sada je ovaj institut ponudio javnosti više korisnih studija, koje prevazilaze uslove Kanade i mogu imati širi globalni značaj.\nU Srbiji do sada nije bilo detaljnih i preciznih analiza mogućih scenarija i njima prouzrokovanih šteta. Prema grubim procenama rađenim na Poljoprivrednom fakultetu Univerziteta u Beogradu, godišnji iznos šteta od suše po najvažnije poljoprivredne kulture u Srbiji varira od oko 60 do oko 160 miliona evra, zavisno od smanjenja prinosa, u intervalu od -3% do -8%. Procene su rađene uz restriktivnu pretpostavku da otkupne cene neće znatnije varirati, te da će biti u nivou proseka za period 2007-2012. godine.\nDa bi se dobio puni iznos šteta od klimatskih nedaća po poljoprivredu na ove vrednosti bi trebalo dodati i procenjene godišnje iznose šteta od poplava i od grada, koje značajno variraju u odnosu na stepen efikasnosti protivgradne zaštite. Ove rezultate dosadašnjih istraživanja treba shvatiti kao veoma preliminarne, što ukazuje na veliku potrebu za pokretanjem detaljnih, sistematskih, multidisciplinarnih istraživanja ove problematike, primenom CROPSYST računarskog modela.\nKada je reč o osiguranju kao načinu da se ublaže posledice možemo reći da Srbija ima veoma mali procenat osiguranih poljoprivrednih površina. Procenjuje se da je proizvodnja osigurana na svega 2% poljoprivrednih površina u vlasništvu fizičkih lica. Reč je uglavnom o modernoj proizvodnji na velikim privatnim parcelama; sve ostalo nije osigurano, što ukazuje na ozbiljan problem koji može nastati u budućnosti.\nIako je još 2008. godine u tekstu Nacionalne strategije održivog razvoja Republike Srbije bila inicirana ideja o uvođenju državnog osiguranja od vanrednih događaja, uključujući i posledice klimatskih promena, do realizacije pomenute ideje nije došlo. Začuđuje i činjenica da u nacrtu Strategije poljoprivrede i ruralnog razvoja Republike Srbije (2014-2024) gotovo da nema reči o obaveznom osiguranju registrovanih poljoprivrednih gazdinstava od mogućih rizika vezanih za ekstremne meteorološke događaje, dok o klimatskim promenama i njihovom uticaju na poljoprivredu postoji svega jedna i po stranica, ispunjena uglavnom uopštenim konstatacijama.\nAutor je profesor Poljoprivrednog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nRadmilo Pešić, Biznis i finansije, 24.04.2014.


Obeležava se 17. godina od terorističkih napada na SAD - Studio B\nObeležava se 17. godina od terorističkih napada na SAD Tanjug\nSvetSvet Pocetna 11. 09. 2018. 08:51:10\nOčekuje se da će se više hiljada ljudi, među kojima i članovi porodica žrtava, preživeli i spasilački radnici, okupiti na godišnjoj ceremoniji na mestu gde su se nalazile kule „bliznakinje“ Svetskog trgovinskog centra u Njujorku. Američki predsednik Donald Tramp i potpredsednik Majk Pens će obići druga mesta u koje su udarili oteti avioni tog 11. septembra 2001. godine.\nNa prošlogodišnjoj ceremoniji, Tramp je poručio ekstremistima da se „Amerika ne može zastrašiti“.\nPrvi avion „Amerikan erlajnsa“ udario je u 8.46 casova u severnu kulu STC, a ubrzo zatim i drugi avion kompanije „Junajted“ udario je u južnu kulu. Treći avion je udario je središte Pentagona u Vašingtonu, dok se četvrti srušio tokom borbe putnika sa teroristima.


EMAS – efikasan eko menadžment - Arhiv vesti - vesti - srp\nDobrovoljni, jedan od najkredibilnijih sistema upravljanja zaštitom životne sredine, svojevrsna nadogradnja standarda ISO 14001. Cilj je da kompanija smanji ekološke rizike, ostvari uštede i postigne veću konkurentnost\nDobrovoljni, jedan od najkredibilnijih sistema upravljanja zaštitom životne sredine, svojevrsna nadogradnja standarda ISO 14001. Cilj je da kompanija smanji ekološke rizike, ostvari uštede i postigne veću konkurentnost.\nUvođenjem sistema menadžmenta zaštitom životne sredine EMAS3, Evropska unija je omogućila kompanijama iz zemalja koje nisu članice, da se uključe u taj proces, istaknuto je Privrednoj komori Srbije (PKS), na završnoj konferenciji posvećenoj uvođenju tog standarda.\nEMAS je dobrovoljni sistem, zasnovan na standardima EU, za sada u Srbiji još uvek nema organizacija koje su u njemu registrovane, ali su tri kompanije izrazile spremnost da se uključe - Galenika, TRS Europe i Gorenje Valjevo, rekla je Stana Božović, državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine. Ona je podsetila da Srbija u okviru pregovaračkog poglavlja 27, ima obavezu da sprovodi standarde EU u oblasti zaštite životne sredine, kao i da su naši eksperti obavestili čelnike Evropske komisije o stanju životne sredine u Srbiji.\nSrbija ima obavezu da do 2018. godine usvoji kompletnu evropsku regulativu u oblasti ekologije, što zahteva znatna finansijska sredstva i obučenost administrativnih kapaciteta kako na lokalnom tako i na nivou cele države. Trećinu svih pregovora sa EU čini upravo zaštita životne sredine, kriza jeste, ali ne možemo da odustanemo, jer će standardi EU da povećaju kvalitet života ljudi u Srbiji, dodala je Božović.\nDušan Stokić, rukovodilac Centra za zaštitu životne sredine PKS rekao je da je Komora od početka uključena u projekat „Sprovođenje zakona u oblasti kontrole industrijskog zagađenja (IPPC), sprečavanja hemijskih udesa (Seveso) i uspostavljanje EMAS sistema“ koji je veoma važan za konkurentno i održivo poslovanje kompanija na domaćem i inostranim tržištima.\nRičard Maš, predstavnik Delegacije EU u Srbiji objasnio je da su evropski ekološki zahtevi vrlo strogi i da zemlje članice jednu četvrtinu svojih sredstava troše na sprečavanje njihovog kršenja. Pristupanje EMAS je dobrovoljno, a podrazumeva standardizaciju 20 oblasti, dodao je Maš.\nEMAS predstavlja istovremeno i jedan od najkredibilnijih sistema menadžmenta zaštitom životne sredine. Ključni cilj je da se prepoznaju i nagrade one organizacije i kompanije koje posluju iznad minimuma zakonskih zahteva, ostvaruju stalno poboljšanje i istinito izveštavaju o performansama u vezi sa zaštitom životne sredine.\nEMAS je svojevrsna nadogradnja standarda ISO 14001, koja kompletno uključuje, ali dodaje još neke zahteve, zato zemlje treba da u regulativu ugrade određene podsticaje za firme koje su uvele taj sistem, kazala je konsultant projekta Dragana Petrović. Zemlje širom sveta pokazale su interesovanje za taj sistem, pa je EU za njih formirala EMAS global. Cilj EMAS je da kompanija smanji ekološke rizike, ali da pri tom ostvari uštede i postigne veću konkurentnost.\nRukovodilac Grupe za standarde pri Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine Rade Ostojić ukazao je da će zakonski okvir morati da se menja, jer su u Zakon o zaštiti životne sredine iz 2004. godine, prenete odredbe EMAS2, koje su važile samo za zemlje članice, a sada treba ugraditi EMAS3 i EMAS global.\nKonferenciju su organizovali Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine i Centar za zaštitu životne sredine PKS u okviru završetka projekta „Sprovođenje zakona u oblasti kontrole industrijskog zagađenja (IPPC), sprečavanja hemijskih udesa (Seveso) i uspostavljanje EMAS sistema“. Cilj skupa je da se kompanije informišu o najboljoj praksi u oblasti zaštite životne sredine.


U saopštenju je navedeno da će Marko Nikolić tu dužnost preuzeti 1. juna, dan nakon što istekne ugovor dosadašnjem treneru Juriju Sjominu.\nOn što ruski mediji javljaju ovim povodom - posebno je interesantno.\nNaime, prema jednima, godišnja zarada Nikolića biće milion, a prema drugima čak milion i 200.000 evra, odnosno 100.000 mesečno.\nS druge strane, ruski "Čempionat" navodi da je još u decembru počela potraga za novim trenerom, te da su razgovori vođeni sa nekoliko stručnjaka. Među njima je i bivši strateg Crvene zvezde, Vladan Milojević, ali i Euzebio di Frančesko i Pedro Martineš.\n"Di Frančesko i Nikolić su bili zainteresovani za posao, ali sa Italijaom rukovodstvo Lokomotive nije uspelo da se dogovori oko uslova ugovora", piše "Čempionat".\nDrugi ruski mediji, poput "Sport ekspresa", objavili su uoči samog imenovanja Marka Nikolića na pomenutu funkciju da je on poželeo dva naša asa u stručnom štabu, ali su taj poziv Nemanja Vidić i Danko Lazović odbili.\nLokomotiva je bila tri puta prvak Rusije od 2002. godine, a šest puta vicešampion. Dvaput je učestvovala i u polufinalima Kupa pobednika Kupova, 1998. i 1999, a osvajač Kupa, što SSSR-a, što Rusije, bila je deset puta.\nMarko Nikolić, inače, uskoro puni 40 godina, trenirao je Rad, Vojvodinu, Partizan u dva mandata, Olimpiju i Videoton.\nSa crno-belima je osvojio duplu krunu 2017, a sa Videotonom titulu 2018. i Kup Mađarske 2019. godine.


NADA SE VRATILA U SRPSKO SELO\nHome > IZBORI 2022 > NADA SE VRATILA U SRPSKO SELO\n28 Februara, 2022 28 Februara, 2022 admin96Leave a Comment on NADA SE VRATILA U SRPSKO SELO\nDanas su Branislav Nedimović, Nevena Đurić i Dejan Ilić obišli gazdinstvo Bogdanović u Miloševcu, u blizini Velike Plane.\nBranislav Nedimović rekao je da je Srbija zemlja hrane i da poslednjih godina beležimo rekorde – izvoz hrane je za prethodnu godinu iznosio neverovatnih pet milijardi dolara. Naravno, istakao je Nedimović, ne bismo imali ovakve rezultate da nismo slušali naše ljude, da nismo slušali šta im je potrebno, da nismo godinama unazad ulagali u elektrifikaciju polja, u navodnjavanje, u nabavku traktora, mehanizaciju i prerađivačke kapacitete. To su dela, to su dela koja sve govore. Zato smo svih ovih godina i obilazili brojna gazdinstva širom Srbije, zato smo i danas u Miloševcu – da čujemo šta ljudi kažu, jer jedino ako čujemo jedni druge, mi zajedno možemo sve, zaključio je Nedimović.\nNevena Đurić je poručila da se zahvaljujući domaćinskoj politici predsednika Vučića nada vratila u srpsko selo. Danas mladi ljudi žive i rade na selu, a mi činimo sve da ojačamo njihov položaj, i to radimo kroz različite vrste podsticaja i podrške mladim poljoprivrednicima, napomenula je Đurić. Ona je dodala da napredujemo, ne samo u poljoprivredi, već i u svim oblastima društvenog i političkog života. Nekada smo sanjali o jakoj Srbiji koja ima rezultate, a danas živimo u Srbiji koja niže samo uspehe. Zato nam je potrebna podrška građana Srbije, da bismo zajedničkim snagama nastavili dalji napredak i prosperitet, rekla je Đurić.\nDejan Ilić rekao je da živimo u turbulentnim vremenima, i da veruje da možemo aktuelnu krizu u svetu i povećanu potražnju za prehrambenim proizvodima da iskoristimo i još više povećamo izvoz hrane. Uveren je da država zajedno sa partnerima i poljoprivrednicima može da bude još uspešnija u narednim godinama.\nDomaćin Rade Bogdanović rekao je da kada se pogleda kakvo je stanje u drugim državama, da stočarstvo propada, da se domaćinstva gase, jasno je koliko je naša država pomogla poljoprivrednicima. Napomenuo je da je njegovo gazdinstvo koristilo subvencije za nabavku grla, i da se nada da će se država još više okrenuti selu i gazdinstvima, jer su oni, najvažniji stub svake države, naglasio je Bogdanović.


SRBIJAGAS: Bajatović podelio pare ortacima, gasovodi stoje nezavršeni! – Gerila\nGerila > Društvo > SRBIJAGAS: Bajatović podelio pare ortacima, gasovodi stoje nezavršeni!\nSRBIJAGAS: Bajatović podelio pare ortacima, gasovodi stoje nezavršeni!\nobjavljeno na Apr. 09, 2018 u 1:30 pm\nSrbijagas još od oktobra prošle godine ne dostavlja informacije o tome koliko je kilometara gasovoda plaćeno, a koliko izgrađeno. Predstavnici nadležnih institucija ćute, iako je vrednost ugovorenih poslova jednaka vrednosti gotovo pet kliničkih centara poput onog u Nišu!\nU izgradnju Kliničkog centra u Nišu uloženo je 50 miliona evra. Prema istraživanju Insajdera, najmanje 240 miliona evra iznosi ukupna vrednost ugovora koje su predstavnici Javnog preduzeća “Srbijagas” potpisivali od 2007. do 2012, tako što su privatnim firmama poslove izgradnje mreže gasovoda davali bez tendera. Gotovo svi ugovori su potpisani nakon 2008, kada je na čelo “Srbijagasa” došao funkcioner SPS-a Dušan Bajatović.\nIako je reč o investicijama velike vrednosti, i iako se minus u poslovanju tog javnog preduzeća poslednjih godina bez debate pokriva iz državnog budžeta, nadležne institucije deluju potpuno nezainteresovane da utvrde šta se dešava sa projektima izgradnje gasovoda, šta je potrošeno a šta izgrađeno.\nPROČITAJTE JOŠ: ŽENA MINISTRA STEFANOVIĆA NE ZNA ZA GRANICE – 7000 EVRA ZA TORBICE!\nNovinari Insajdera već nekoliko godina istražuju poslove izgradnje mreže distributivnih gasovoda u Srbiji, koji bi trebalo da dovedu gas do krajnjih potrošača – pre svega građana.\nKako smo do sada utvrdili, u pojedinim slučajevima rokovi su probijeni, gasovodi nezavršeni, uz uvećanje prvobitno ugovorene cene, koja je inače uglavnom bila znatno veća od predviđene programima lokalnih samouprava.\n“Strateški partneri” Srbijagasa\nNovinari su mehanizam dodeljivanja poslova privatnim firmama na izgradnji distributivnih gasovoda otkrili u oktobru 2013. godine.\nJoš tada je Ljiljana Hadžibabić iz nadležne državne institucije – Agencije za energetiku izjavila da je i sama Agencija upozoravala direktora Srbijagasa, Bajatovića da ne može da izbegava tender tako što će jednostavno proglasiti privatne firme strateškim partnerima, ako te firme ništa ne ulažu i ne snose rizik. Da bi ceo posao bio zakonit nije bilo dovoljno ni to što je reč o trojnim ugovorima – svaka lokalna samouprava na čijoj se teritoriji gradi gasovod takođe je proglašavana za strateškog partnera, predstavnici lokalnih samouprava su stavljali svoj potpis na ove ugovore, iako za to nije bilo realnog osnova jer celu investiciju gradnje gasovoda plaća Srbijagas.\nDržavna revizorska institucija je takođe konstatovala da nije bilo osnova da Srbijagas dodeli ove poslove mimo Zakona o javnim nabavkama, a Tužilaštvo za organizovani kriminal već godinama vodi predistražni postupak u kojem između ostalog prikuplja podatke „o jednom broju opština u kojima je vršena gasifikacija“. Na pitanja o napretku u ovom postupku, koje su novinari Insajdera postavili nekoliko puta u prethodnim godinama, Tužilaštvo je otkrilo da je predistražni postupak pokrenut na osnovu tri krivične prijave sa istovetnim navodima – jedna je anonimna, a dve su podnele nadležne državne institucije – Antikorupcijski tim Ministarstva energetike i Agencija za borbu protiv korupcije.\nU međuvremenu su pojedini članovi Nadzornog odbora Srbijagasa pokušali da provere o čemu se radi i šta je plaćeno, a šta izgrađeno.\nPredmet analize koju su u aprilu 2015. sproveli tadašnji predsednik Nadzornog odbora u ostavci Milivoje Miletić i nezavisni član Zoran Janković bio je konkretno ugovor o gasifikaciji Grocke.\nNa osnovu podataka koje im je dostavio pomoćnik generalnog direktora Srbijagasa za ekonomiju Milan Zdravković, Srbijagas je do 2015. uplatio privatnoj firmi Milenijum tim 16.148.044 evra, odnosno polovinu od ugovorene cene za gasifikaciju Grocke, iako je bilo izgrađeno manje od trećine gasovoda.\nNovinari Insajdera su u međuvremenu utvrdili da su probijeni rokovi za završetak gasovoda i u drugim gradovima i opštinama – Smederevo, Pančevo, Batočina, neki su od primera.\nOd Vlade do Vlade, od novembra do novembra…\nImajući sve ovo u vidu, kao i činjenicu da je vrednost ugovorenih poslova jednaka vrednosti pet kliničkih centara poput onog u Nišu, novinari Insajdera su u novembru prošle godine postavili pitanje predsednici Vlade Ani Brnabić u vezi sa ovim poslovima Srbijagasa.\nNa pitanje da li je Vlada Srbije kontrolisala realizaciju ugovora o gasifikaciji gradova i opština koju finansira Srbijagas, predsednica Vlade Ana Brnabić je rekla samo da veruje da su to dobri projekti jer je gas ekološki energent.\nTakođe je rekla da ona ne može da “drži u glavi” detalje svakog “tako malog projekta” u Srbiji i uputila nas, javno, da pitanja pošaljemo na njen kabinet.\nNovinari Insajdera su već sutradan ujutro, 29. novembra prošle godine uputili pitanja na kabinet predsednice Vlade, uz informacije o tome koje su sve nadležne institucije potvrdile istraživanje Insajdera, sa molbom da nam Vlada kao osnivač Srbijagasa dostavi podatke o tome koliko je gasovoda do sada, po isteku rokova izgrađeno, a koliko plaćeno.\nPROČITAJTE JOŠ: ISIDORA BJELICA I PAJKIĆ DOBILI 350 000 IZ BUDŽETA BEOGRADA!\nU poslednjih pet meseci više puta smo kontaktirali predstavnike službe za medije predsednice Vlade sa pitanjem kada možemo očekivati bilo kakav odgovor na našu molbu. Uprkos svemu tome, odgovor na mejl upućen predsednici Vlade Srbije 29. novembra prošle godine do danas nismo dobili.\nMinistar energetike i funkcioner SPS-a Aleksandar Antić na tu funkciju je stupio u aprilu 2014. godine. Pre njega je Ministarstvo energetike vodila funkcionerka SNS-a Zorana Mihajlović.\nIako je Zorana Mihajlović još 2013. u intervjuu iznela brojne sumnje u vezi sa poslovima gasifikacije, a zatim čak podnela i krivičnu prijavu Tužilaštvu za organizovani kriminal, njen naslednik na toj funkciji Aleksandar Antić sa celim slučajem, sudeći po njegovoj nedavnoj izjavi, nije upoznat.\nNa pitanje novinarke Insajdera da li je kao ministar energetike proveravao koliko je kilometara izgrađeno za novac koji je Srbijagas isplatio privatnim firmama, Aleksandar Antić je u martu ove godine rekao da „na zna napamet te elemente“, kao i da mu konstatacija da Srbijagas plaća i poslove koji nisu završeni, na šta su Vladu Srbije upozoravali i članovi Nadzornog odbora tog Javnog preduzeća, „ne zvuči logično“.\nAntić se u vezi sa ovim slučajem do danas nije ponovo oglasio. Novinari su njegovoj službi za odnose sa medijima uputili pre nekoliko dana zahtev za intervju na ovu temu. Za sada nismo dobili nikakav odgovor iz Antićevog kabineta.\nVlade se menjaju, mehanizam isti\nNa čelu Javnog preduzeća Srbijagas od 2008. nalazi se funkcioner SPS-a Dušan Bajatović, već poznat po tome što ne odgovara na pitanja novinara, čak ni po nalogu Poverenika za informacije od javnog značaja.\nBajatović je međutim poslove sklapao uglavnom uz saglasnost Vlade – prvo Vlade Mirka Cvetkovića, zatim Vlade Ivice Dačića, od kada datiraju poslednji ugovori o gasifikaciji koje je Srbijagas potpisao, a do kojih su novinari uspeli da dođu.\nPROČITAJ JOŠ: (VIDEO): GAĐAO VUČIĆEVU SLIKU JAJIMA – POLICIJA GA UHAPSILA!\nBajatović je međutim ostao na funkciji i nakon što je Vladu formirao Aleksandar Vučić, a na funkciji direktora Srbijagasa zadržala ga je i predsednica Vlade Ana Brnabić. Svi ranije potpisani ugovori nastavili su da se realizuju, bez uvida javnosti.\n(izvor: insajder.net, Irena Stević)\nTagovialeksandar antićbajatovićdušan bajatovićgasovodigasovodi nezavršenigaspromivica dačićklinički centar niškorupcijakrađalopovluknišnovi sadsnssocijalistisocijalistička partija srbijespssrbijagas\n(FOTO): SKANDAL: Aja Krtolica Jung dobila 5 MILIONA iz gradskog budžeta!


Bilinovac novi stari kapiten Širokog\nJosip Bilinovac je od juče novi stari kapiten Širokog, zvanično je objavio ovaj klub.\nBilinovac se u avgustu vratio u ekipu sa “Pecare”, u kojoj je već nastupao od 2008. do 2015. godine, a kapitensku traku je preuzeo od Jure Zupca, koji je ljetos prešao u Inter iz Bratislave.\nPotom je prešao u Trefl Sopot, a još je igrao za Džoli, Cibonu i Kvimper.\nPodsjećamo, Širokobriježani su pobjedom nad Slobodom sinoć osvojili memorijalni turnir “Široki 2021”, čiji su bili tradicionalni organizator i domaćin.\nPrethodni članakSerija A: Đenova preokrenula nakon dva gola zaostatka, Samardžić heroj Udinezea (VIDEO)\nNaredni članakPilić: “Đoković je radio stvari na teži način što ga je sigurno očvrsnulo”


Obračun sa narkokartelima: DEA lovi crnogorske pomorce zbog kokaina! – Borba\nKnežević poručio Đukanoviću: Kaži narodu da je država bankrotirala zbog tebe i kaži…\nObračun sa narkokartelima: DEA lovi crnogorske pomorce zbog kokaina!\nCrna GoraCrna HronikaSlider-Početna\nAmerička DEA naložila je internu istragu, nakon zapljene preko 5,7 tona kokaina u Venecueli, o svim pomorcima koji dolaze sa prostora bivše Jugoslavije, saznaje Borba.\nMeđunarodne kompanije na kojima plove crnogorski pomorci već u zatražile od zaposlenih da popune određene formulare, koji će biti dostavljeni američkoj DEA, potvrdilo je više pomoraca u izjavi za naš portal.\nTa akcija je pokrenuta nakon što je u Venecueli zaplijenjeno blizu 6 tona kokaina, a u čiji šverc su bili uključeni i pomorci iz Crne Gore.\nKako nam je potvrđeno, određene kompanije su svim zaposlenim dostavili određene interne formulare da popune, a koji će biti dostavljeni istražnim organima SAD-a.\n“Zvanično, popunili smo formulare o tome koliko smo već pomorci, na kojim brodovima smo plovili i na kojim smo destinacijama najčešće boravili. Poseban akcenat je stavljen na one pomorce koji su često na ruti koja ide kroz Južnu Ameriku. Kao i ko su nam kontakti, ako smo ih imali, na toj ruti. Kako mi saznajemo, to je sve traženo od naših kompanija, nakon velike akcije zaplene kokaina u Filadelfiji”, otkrilo je više pomoraca u razgovoru za naš portal.\nKako je Borba jedina pisala, DEA ima namjeru da se obračuna sa pomorcima koji švercuju drogu, a među njima ima i pomoraca iz Crne Gore.\nJedna od reakcija istražnih organa u borbi protiv krijumčarenja narkotika je moguća zabrana izdavanja viza za crnogorske pomorce SAD-a.\nBratska podrška: Kuči izazvali Novi Sad!\nPutin potpisao Zakon u ustavnim reformama: Građani Rusije o njemu će glasati 22. aprila\nPromjene u policiji: Predrag Žižić prvi čovjek policije u Herceg Novom, Danilo…\nIna komentariše 1 godina ago\nPa da, ne smije niko trgovati nego oni?\nNjihovi Rockfeleri, njih niko ni za sta ne kontrolise, oni su zasticeni soj,\nOni mogu proizvoditi oruzje, zerstört Gdje hoce, ratovati Gdje hoce, ubijati Gdje hoce,\nJa njih nema suda, Haga, itd itd.\neo komentariše 1 godina ago\nA ti bi da tegujes malo a?


Izvor: Beta, 29.Dec.2010, 00:05\nBEOGRAD, 28. decembra 2010. (Beta) - Košarkaši Partizana pobedili su u utorak u Zagrebu Cibonu sa 85:55 (16:8, 30:19, 20:18, 19:10), u ranije odloženoj utakmici 13. kola Jadranske lige.\nPartizan je od početka meča imao inicijativu i posle 15 minuta vodio je sa 20 poena razlike, tako da je bilo izvesno kako će se utakmica završiti.\nPartizan je šesti na tabeli sa sedam pobeda i šest poraza, dok je Cibona 12. sa pet pobeda i osam poraza.\nRTS: Partizan protiv Graca\nSvet: Dušan Kecman: I danas mi čestitaju na "trojci" protiv Cibone!\nIzvor: Studio B, 29.Dec.2010\nKošarkaši Partizana pobedili su sinoć u Zagrebu Cibonu sa 85:55 (16:8, 30:19, 20:18, 19:10), u ranije odloženoj utakmici 13. kola Jadranske lige. ..Ovo je bio prvi meč od finala ovog takmičenja kada su "crno-beli" u poslednjoj sekundi došli do titule i interesovanje za ovaj meč je bilo veliko...Domaća...\nPartizan pobedio Grac\nIzvor: RTS, 29.Dec.2010\nU utakmici 21. kola Slohokej lige, hokejaši Partizana pobedili su ekipu Graca sa 4:0...Partizan u ovom takmičenju poslednju utakmicu izgubio 20. novembra a potom je nanizao sedam pobeda. Austrijska ekipa je sedma na tabeli i ukoliko zadrži tu poziciju, najverovatnije će u četvrtfinalu plef-ofa odmeriti...\nDan pre: 28.Dec.2010\nDan posle: 30.Dec.2010


Bebisiterka koja je bebi davala bensedin neuračunljiva - Sputnjik Srbija\n02:54 16 April 2021\nBebisiterka koja je bebi davala bensedin neuračunljiva\n12:47 24.03.2021 Preuzmite kraći link\nBebisiterka koja je uhapšena pre dve sedmice jer je bebi od četiri meseca, koju je čuvala u odsustvu roditelja, dala lek za smirenje bensedin u većoj količini, proglašena je neuračunljivom, pa joj se neće suditi već će ići na obavezno lečenje.\nPo nalogu Prvog osnovnog tužilaštva u Beogradu urađeno je psihijatrijsko veštačenje koje je pokazalo da je S. C. neuračunljiva, rečeno je Tanjugu u Tužilaštvu.\nZbog toga će Tužilaštvo sudu, umesto optužnice, predložiti da bebisiterki odredi meru obaveznog lečenja.\nTokom istrage, kako kažu u Tužilaštvu, saslušani su svi svedoci, roditelji deteta, kao i osoba koja je roditelje spojila sa dadiljom i čeka se još samo toksikološki nalaz o trovanju bebe.\nBebisiterki je nakon hapšenja određen pritvor zbog opasnosti da će uticati na svedoke i da će ponoviti krivično delo jer je već bila uslovno osuđena.\nS. C. su roditelji angažovali radi čuvanja deteta nekoliko dana pre događaja preko sajta "Bebisiterka".\nDa je beba pod lekovima za smirenje utvrđeno je uveče, nakon čega su policijski službenici sa Zvezdare o događaju obavestili Tužilaštvo.


Erdogan: Sankcije usmerene na Turski tok predstavljaju kršenje naših prava\nBy Spiros Sideris / Објављено на: December 20, 2019\nTurski predsednik Recep Tayyip Erdogan u petak je oštro napao SAD nakon što je uputio upozorenja zbog uvođenja sankcija kompanijama uključenim u naftovod “TurkStream” (“Turski tok”), tvrdeći da SAD “krše naša prava”.\n“Sada kažu “mi ćemo nametnuti sankcije Turskom toku””, rekao je turski predsednik novinarima iz Malezije, gde prisustvuje Samitu muslimanskih lidera u Kuala Lumpuru.\n“Ovo predstavlja potpuno kršenje naših prava”, naglasio je Erdogan, obećavajući da će Turska odgovoriti sankcijama usmerenim na SAD.\nBudžet koji je američki Kongres odobrio u utorak uključuje sankcije kompanijama uključenim u gasovod Severni tok 2 kao i za gasovod Turski tok tvrdeći da će planovi o izgradnji ova dva gasovoda učiniti da Evropa zavisi od ruskih energenata.\nTurska je u petak osudila upotrebu “negativnog govora usmerenog na Tursku” koji se nalazi u američkom budžetu.\n„Ovo je poslednja odluka na dnevnom redu koju slede članovi Kongresa, koji su odlučni da na bilo koji način naštete našim bilateralnim odnosima“, rekao je portparol Ministarstva spoljnih poslova Hami Aksoy.\nGovoreći o samitu u Kuala Lumpuru, Tayyip Erdogan je izjavio da je razgovarao o dešavanjima u Libiji i Siriji, konstatujući da Halifa Haftar nije politički legitiman.\n“Postoje neki koji pokušavaju da mu obezbede legitimnu vlast”, dodao je Erdogan.\n“Al-Sarraj je pravni vođa, legitimni predstavnik”, dodao je, pozivajući se na šefa libijske Vlade sa sedištem u Tripoliju, koju su priznale UN.\nZemlje poput Egipta, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Francuske i Italije, kao i ruska kompanija pokušavaju svrgnuti Al-Sarraja, zaključio je turski predsjednik. / ibna\nNicos Anastasiades: Zaštita zemlje nije namenjena za domaću upotrebu\nAmerički Senat odobrio East Med Act\nAnketa pokazuje da su Grci zabrinuti zbog agresivnosti Turske\nOružane snage Crne Gore modernizuju opremu\nOHR i EUSR upozorili na stalnu diskriminaciju u BiH\nBrnabić: Nova Evropska komisija treba da zrači novom energijom u procesu proširenja


„Jesenja sonata“ od 6. do 10. oktobra u Banskom dvoru – mladibl.com\n20/09/2021 mladibl\t89 Views Banski dvor, festival, internacionalni, Jesenja sonata, muzički\nInternacionalni muzički festival “Jesenja sonata”, 4. po redu, biće održan u Banskom dvoru Kulturnom centru od 6. do 10. oktobra, saopšteno je iz ove ustanove.\nFestival će obuhvatiti pet cjelovečernjih koncerata etabliranih muzičkih umjetnika u velikoj Koncertnoj dvorani Banskog dvora. Svi koncerti će počinjati u 20.00 časova, a broj posjetilaca je ograničen.\nUlaznice za sve festivalske večeri biće u prodaji od utorka, 21. septembra na biletarnici Banskog dvora, a moći će se kupiti svakim danom, osim vikendom, od 12.00 do 18.00 časova.\n← Dom zdravlja objavio plan vakcinacije za narednu sedmicu\nStudenti u susret nauci 2021. →


Ambasada SAD odbila dati vizu Dodiku: Ovo je haranga, šta će mi onda diplomatski pasoš BiH?! | DEPO Portal\nZa sve optužio ambasadoricu SAD Maureen Cormack\nAmbasada SAD odbila dati vizu Dodiku: Ovo je haranga, šta će mi onda diplomatski pasoš BiH?!\nPredsjednik RS-a naglasio je da je poziv dobio od ljudi koji su bili u Trumpovom izbornom štabu, a koji su i dio tima koji se bavi tranzicijom prethodne američke administracije ka novoj. On je naveo da ga akreditacije čekaju u Washingtonu\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je večeras za Radio-televizuju Republike Srpske da mu je američka Ambasada u BiH odbila zahtjev za diplomatsku vizu za odlazak na inauguraciju novog američkog predsjednika Donalda Trumpa, uz obrazloženje da tamo ne ide kao predstavnik BiH, i pokazao pozivnicu za ovu svečanost.\n"Čemu onda diplomatski pasoš BiH?", upitao je Dodik i dodao da ne isključuje mogućnost njegovog odricanja, te da je sve izvjesnije da će u narednoj godini putovati sa srpskim pasošem.\nDodik je za RTRS detaljno prepričao telefonski razgovor koji je prošle sedmice vodio sa zamjenikom pomoćnika američkog državnog sekretara Hoytom Jeem, koji je od njega tražio da se odrekne politike SNSD-a i da se odazove Tužilaštvu BiH.\n"Cijela haranga je nastala onog trenutka kada se na zvaničnom spisku zvanica našlo ime Milorada Dodika i naravno sertifikat na kojem piše Milorad Dodik i ulaznice za bal", rekao je predsjednik RS-a.\n"Ja sam rekao da je za to što je BiH u krizi najkrivlja stara američka administracija i tražio sam da napuste BiH i da više ne mešetare. Rekao sam i da SNSD neće odustati od svojih politika", napomenuo je Dodik.\n"Dan nakon tog razgovora meni je odbijena diplomatska viza uz obrazloženje da tamo ne idem kao predstavnik BiH", rekao je Dodik.\n(Oslobođenje.ba/DEPO PORTAL/BLIN MAGAZIN/em)