Othon Anastasakis: Srbija jedna od zemalja gde se odvija ta vrsta takmičenja u geopolitičkim igrama\nAnastasakis govori o aferi nazvanoj "ruski špijun" koja potresa Srbiju već nekoliko dana, nakon što je obelodanjen autentičan snimak ruskog vojnog obaveštajca Georgija Klebana koji daje kesu sa kešom bivšem srpskom oficiru.\nSagovornik RSE osvrće se i na to šta su, zapravo, interesi Rusije u Evropi i na Zapadnom Balkanu, kao i o tome da li je zapadna međunarodna zajednica propustila i propušta da učini više u suprotstavljanju širenju ruskog uticaja na Zapadnom Balkanu.\nIntervju: Othon Anastasakis\nRSE: Neposredno posle afere "ruski špijun", koja je pre nekoliko dana izbila u Srbiji, šef države Aleksandar Vučić izjavio je da je uveren da predsednik Rusije Vladimir Putin nije bio informisan o tome (da je pripadnik ruske vojno-obaveštajne službe Georgi Kleban dao novac bivšem srpskom oficiru, prim. aut). Da li vama zvuči verodostojno da Putin o tome nije imao informaciju?\nAnastasakis: Nije kredibilno da nosilac vrhovne vlasti u zemlji koja je zapravo vrlo autoritarna, u kojoj on, dakle, ima izuzetan stepen kontrole nad svime što se događa, ne zna o operacijama koje njegove tajne službe izvode u drugim državama. U to se definitivno ne može poverovati. Sasvim je druga stvar šta vrh vlasti u Srbiji i u Rusiji u javnosti govore o toj stvari. Koliko razumem, sledi uskoro poseta predsednika Srbije Vučića Moskvi i tada će oni o tome verovatno razgovarati, ali u javnim nastupima predstavnici vlasti i jedne i druge zemlje nastoje da ne dozvole da taj događaj uništi sastanak između dvojice lidera još pre nego što do njega dođe.\nRSE: Kako onda razumete tu Vučićevu izjavu?\nAnastasakis: Meni ona zvuči kao izraz njegovog opreza, u smislu da shvata da Srbija mora vrlo pažljivo da korača u poziciji u kojoj se nalazi – između Rusije i Evropske unije. A taj incident je vrlo indikativan kada je reč o uplitanju Rusije u unutrašnju politiku Srbije. Ja verujem da srpska elita i Predsednik moraju da budu ekstremno oprezni u tome kako tretiraju ovaj konkretan problem, istovremeno imajući da umu sve različite međunarodne aktere sa kojima grade odnose - Evropsku uniju, Rusiju, Kinu. Do koje mere je ovo održiva politika – to je, razume se, sasvim drugo pitanje.\nRSE: Da li imate osećaj ili indicije da obaveštajne službe – istočne i zapadne – Srbiju doživljavaju kao neku regionalnu geostratešku šahovsku tablu na kojoj igraju partiju sledeći sopstvene, uzajamno oprečne, interese?\nAnastasakis: Da, mislim da je Srbija jedna od zemalja gde se odvija ta vrsta takmičenja u geopolitičkim igrama. To, međutim, ima veze i sa činjenicom da je sama zemlja veoma podeljena, što se ispoljava u razvijanju saradnje sa NATO, uz istovremeno negovanje tradicionalno dobrih odnosa sa Rusijom. Dakle, podele unutar zemlje zapravo olakšavaju tu vrstu kompeticije obaveštajnih sektora Istoka i Zapada na tlu Srbije.\nNa video snimku navodni "ruski obaveštajac" (desno) u rukama nosi plastičnu kesu koju kasnije daje "srpskom agentu" (levo)\nRSE: Šta je, po vašem sudu ili pretpostavci, ruski špijun Georgi Kleban želeo da kupi, hteo da dobije, podmićivanjem bivšeg srpskog oficira?\nAnastasakis: Da budem iskren sa vama, na to pitanje ne bih mogao detaljno da odgovorim jer je reč o vrlo delikatnim stvarima obavijenim tajnom. Mogao bih, međutim, da vam dam svoj uvid u širu sliku toga koje su to važnije namere Moskve na Zapadnom Balkanu.\nJa verujem da je Rusija u ovom trenutku najzainteresovanija za prostor Evroazije. Posebno je zainteresovana za Kinu i to što ona radi u centralnoazijskom prostoru, kao i za odnose sa zemljama Evroazijskog saveza. Istovremeno, njeni odnosi sa Evropom nisu dobri i ono što Rusija radi jeste izazivanje unutrašnjih podela u Evropi, odnosno, u državama-kandidatima za članstvo u EU koje su najranjivije, kako bi imala nekog saveznika na evropskom kontinentu. A Srbija je zemlja koja joj je u tom smislu najpogodnija, zato što postoji podrška u srpskom narodu za Rusiju, kao i za Putina lično.\nU Srbiji, dakle, Rusija može da pronađe operativni prostor za sprovođenje te politike podela unutar srpskog društva. Drugim rečima, Rusija traži saveznike unutar Evrope u zemljama koje su u stanju da joj pruže takvu vrstu podrške.\nRSE: Da li su Evropska unija i Zapad uopšte, uključujući i Sjedinjene Države, propustili da učine više u suprotstavljanju onome što sami opisuju kao maligni ruski uticaj u Srbiji i na Zapadnom Balkanu?\nAnastasakis: Međunarodna zajednica prepoznaje činjenicu postojanja ruskog uticaja na Zapadnom Balkanu. Dakle, Evropska unija taj problem prepoznaje, nedavno smo videli i kako je (predsednik Francuske Emanuel) Makron ostao izolovan u evrobloku zato što nije podržao da se Severnoj Makedoniji i Albaniji omogući datum početka pristupnih pregovora sa EU. Dakle, još uvek imate neslaganja unutar same Evropske unije, i obično je Francuska ta koja predvodi blok zemalja koje se protive proširenju Unije na zemlje Zapadnog Balkana. Francuska je vrlo aktivna trenutno u opstrukciji ovog procesa.\nIstovremeno, međutim, imate i problem u okviru trans-atlantskog partnerstva. Ono što vidimo jeste da se Sjedinjene Države distanciraju unutar NATO saveza. Ako sad na to sve gledate iz perspektive država Zapadnog Balkana, vi zapravo vidite Evropsku uniju koja ne može da sredi svoje redove kad je reč o procesu proširenja, dok unutar NATO, najveće vojne mašinerije na svetu, najjača sila, Sjedinjene Države, želi da se distancira i više uključi evropske saveznike u okviru Alijanse. A onda – u taj vakuum u regionu uvlače se druge sile – Kina, Turska, Rusija. U tom smislu, ako me pitate kakav je signal koji zapadna međunarodna zajednica šalje Zapadnom Balkanu, rekao bih da on nije dobar.


септембар 2021 - Selidbe Beograd - Stošić Selidbe\nсеп 2- 2021\nKada se organizuju selidbe Beograd preporuka može da bude najvažnija prilikom izbora agencije za selidbe. Postoji veliki broj faktora koje treba da uzmete u razmatranje kada birate agenciju kojoj ćete poveriti selidbu svog životnog ili poslovnog prostora. Sa našom agencijom, budite sigurni, svi potrebni uslovi za efikasnu selidbu su ispunjeni. Kada su u pitanju selidbe preporuka našoj agenciji su najpre svi zadovoljni korisnici naših usluga. Kojima smo do sada pomogli da se presele i svoj život organizuju na mestu koje su odredili za sebe.nastavak članka


Prvi tretman u zaštiti pšenice | Agrounik\nS obzirom da su pšenice u optimalnom roku posejane i da je vegetacija ove godine poranila,već sada je došlo do izjednačavanja mnogih useva pšenice u porastu.\nSvakako prilikom odabira preparata u za zaštitu treba voditi računa o razvojnom stadijumu pšenice.\nPrvi tretman je uglavnom vezan za suzbijanje jednogodišnjih i višegodišnjih širokolisnih korova od faze bokorenja pšenice do drugog kolenceta. Tada se primenjuju preparati na bazi 2,4 D aktivne materije.\nPreporuka je da se obilaze parcele i usevi kako bi se utvrdilo da li ima simptoma bolesti, stoga sa herbicidnim tretmanom uraditi i fungicidni . Ukoliko bude tolpo vreme moguće su i pojave insekata te primeniti i insekticide.\nPreporučujemo primenu folijarne prihrane SLAVOL u kolicini od 7lit po ha u prvom tretmanu u pšenici zajedno sa herbicidima. Ubrzaće razvoj same biljke, lakše će prelaziti iz faze u fazu kada je biljkama potrebna dodatna energija. Maksimalna iskorišćenost azota, fosfora iz zemljišta, jačanje korenovog sistema i lisne mase. Takođe, amortizovaće primenu herbicida, jer ponekad biljke „ pate“ nakon ove vrste tretmana.\nSrećni prolećni radovi!


Sporazum blizu "točke pucanja": Talibani tvrde da SAD krše mirovni sporazum iz Dohe -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nPon, 06 Tra 2020 09:58 UTC\nČlanovi talibanske delegacije u Dohi u Kataru\nTalibani su danas saopštili da je njihov mirovni sporazum sa Amerikancima blizu tačke pucanja i optužuju Vašington za kršenja, uključujući napade bespilotnom letjelicom na civile, ali i administraciju u Kabulu jer je odgodila oslobađanje 5.000 zatvorenika.\nU saopštenju talibani ističu da su zabranili napade na avganistanske snage bezbjednosti i strane vojnike.\nTalibani napominju da ova ograničenja njihovih napada nisu navedena u sporazumu koji su potpisali sa SAD u februaru.\nU saopštenju se upozorava na nasilje ukoliko američka i avganistanska administracija nastave sa navodnim kršenjima dogovora.\nPortparol američke vojske pukovnik Soni Leget negirao je navode talibana, navodeći da američke snage u Avganistanu poštuju sporazum i da to i dalje čine.


Sijarto: Došli smo u Srpsku da pomognemo - BIGportal.ba\nSijarto: Došli smo u Srpsku da pomognemo\n7 Novembra, 2021 7 Novembra, 2021 060\nMađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijarto istakao je da su Mađarskoj potrebni mir, bezbjednost i ekonomski razvoj na Zapadnom Balkanu.\nKišno subotnje popodne u Banjaluci. Nama su potrebni mir, bezbjednost i ekonomski razvoj na Zapadnom Balkanu. Došli smo da pomognemo – objavio je mađarski ministar na Fejsbuku nakon jučerašnje posjete Republici Srpskoj.\nO susretu mađarskog premijera Viktora Orbana i ministra Sijarta sa srpskim članom Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom i premijerom Srpske Radovanom Viškovićem pisali su svi najčitaniji mađarski portali i novine u kojima je naglašena podrška premijera Orbana Republici Srpskoj.\nZa bivšom svekrvom Adrijane Lime se svi okreću gdje god se pojavi\nDodik danas sa Јanšom\nBeker i Vilander ne vjeruju u grend slem trijumf Federera


Javni dug 20 odsto veći od zakonskog limita - Ekonomija\nHome Vesti iz ekonomije Javni dug 20 odsto veći od zakonskog limita\nVesti iz ekonomije 27.08.2014\nJavni dug Srbije na kraju jula iznosio je 20,94 milijarde evra, što je oko 64,3 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), što je gotovo 20 odsto više od zakonske granice zaduženosti u Srbiji (45 odsto BDP-a), prema podacima Ministarstva finansija.\nJavni dug je, prema tim podacima, u julu povećan za 279 miliona evra, a od početka godine je porastao za 798 miliona evra. Time je javni dug prešao i evropsku „crvenu liniju” zaduženosti koja iznosi 60 odsto BDP-a.\nUkupan spoljni dug Srbije, koji uključuje i dugovanja privatnog sektora, na kraju jula ove godine bio je 12,39 milijardi evra, a ukupni unutrašnji dug iznosi oko 8,55 milijardi evra.\nNa kraju 2013. javni dug Srbije iznosio je 20,14 milijardi evra, odnosno 63,8 odsto BDP.\nJavni dug je na kraju 2000. godine bio 14,17 milijardi evra, što je tada bilo 169,3 odsto BDP-a. Nakon toga, iznos javnog duga bio je najniži 2008. kada je iznosio 8,78 milijardi, odnosno 29,2 odsto BDP-a.