UIPS na Konferenciji predstavljanja projekta "EU podrška politici zapošljavanja"\nU Domu Narodne skupštine Republike Srbije 21. septembra 2018. godine predstavljeni su projekti "EU podrška politici zapošljavanja" i "EU podrška Nacionalnoj službi za zapošljavanje".\nProjekat "Tehnička pomoć za izgradnju kapaciteta u politici zapošljavanja" predstavlja deo Nacionalnog programa za Srbiju u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć IPA 2013. Glavni fokus projekta je na razvoju sistema i procesa koji u značajnoj meri doprinose efikasnom i delotvornom povezivanju ponude i potražnje radne snage i sveukupnom funkcionisanju tržišta rada, sa posebnim osvrtom na uključivanje osoba sa invaliditetom. U tom cilju, projekat Tehničke pomoći pruža podršku Ministarstvu za rad, Nacionalnoj službi za zapošljavanje i preduzećima za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom da razviju moderan sistem organizacije obuke za nezaposlene i kreiraju i sprovode mere aktivne politike zapoljavanja.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević je u svom izlaganju istakao da je stopa nezaposlenosti u Republici Srbiji na nivou od 12 odsto, što je daleko manje nego ranijih godina, kao i da je jedan od strateških ciljeva Vlade Republike Srbije stabilan održiv rast zaposlenih, sa posebnim akcentom na zapošljavanje teže zapošljivih kategorija i usklađivanje znanja i veština sa potrebama tržišta rada.\nŠef delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici je ukazao da je evidentno da srpska ekonomija raste, da se nezaposlenost smanjuje i da ima prostora da se takav trend nastavi. Upoznao je prisutne da projekat koji se predstavlja na konferenciji ima dve komponente. Prva se odnosi na podizanje kapaciteta Ministarstva za rad i Nacionalne službe za zapošljavanje kako bi se ostvarila bolja politika zapošljavanja. Druga komponenta se odnosi na mere aktivne politike zapošljavanja kako bi se omogućio ulazak na tržište rada onima koji imaju manji nivo obrazovanja, veština i kvalifikacija.\nDirektor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović je govorio o stanju na tržištu rada i merama koje NSZ preduzima u cilju usklađivanja potreba poslodavaca za određenim profilima radnika, dok je pomoćnik ministra za rad i viši službenik na projektu Jovana Milovanović govorila o značaju projekta Tehničke pomoći i drugih projekta koji se trenutno realizuju ili se očekuje početak njihove realizacije u Republici.\nVođa projekta "EU podrška politici zapošljavanja" Erve Buig je predstavio aktivnosti projekta i koje rezultate projekat treba da postigne, dok je generalni direktor Ekonomskog instituta Dragan Šagovnović izneo aktuelne pokazatelje i trend razvoja srpske privrede do 2040. godine. Sekretar UIPS-a Mirjana Pantelić je predstavila preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, aktivnosti koje će u okviru projekta biti usmrene na unapređenje njihovog položaja i ukazala na kapacitete UIPS-a koji mogu biti korišćeni u cilju što uspešnijeg ostvarenja postavljenih ciljeva.


Kako se srpska istorija predstavlja u stranoj naučnoj javnosti?\nPoslednjih desetak godina prešlo se na ubrzano prekrajanje naše istorije, i njeno upodobljavanje novim političkim realnostima. Tumačenja uzroka raspada Jugoslavije u godinama pred građanski rat, uvijene u naučnu formu, a uz podršku germanskih kolega širili hrvatski pseudonaučni propagandisti, postala je vremenom opšteprihvaćena interpretacija istorije Jugoslavije. Koja je zatim protegnuta i na starija razdoblja srpske istorije. Tim tumačenjima se, posle besomučne hajke u medijima, ne u potpunosti, ali svakako većinski, priklonio i anglosaksonski i frankofonski svet politikologa i istoričara.\nSrbija će biti označena kao glavni krivac za izbijanje Prvog svetskog rata. Sledeće godine je stogodišnjica, i centralna proslava u ime EU treba da bude u Sarajevu na Vidovdan. Teško će biti, čini se, da izbegnemo još jednu, novu demonizaciju Srbije, koja će imati svetsku promociju\nTakva, izvorno hrvatska stanovišta, danas je prihvatio i jedan deo naše takozvane naučne javnosti, ređe iz ubeđenja, a češće, čini se, iz opipljivih finansijskih interesa. To je ona grupa ljudi koja se na HTV-u i Al-DŽaziri već godinama ritualno izvinjava što eto, zlehudom sudbinom, pripada našem narodu... ili živi u Srbiji. Oni, inače, osporavaju da se u Srbiji ikada dobro živelo, a do 1914. iz Srbije se niko nije iseljavao, nego su se ljudi neprestano iz svih okolnih pokrajina useljavali. U isto vreme iz Like i Dalmacije u slavnoj Austrougarskoj, bežeći od siromaštva sve do početka 20. veka, Srbi, ali i Hrvati, napunili su američka naftna polja i čeličane, i to je danas najstariji sloj naše dijaspore na svetu.\nUprkos tome, za ovaj deo takozvane naučne elite zlatno doba Srbije (1903-1914), pod vladavinom Petra I Karađorđevića, samo je romantičarski mit, pošto jedino zlatno doba može biti ono iz doba vlasti njihovih današnjih ideoloških predvodnika, takozvanih anarholiberala u Titovoj Jugoslaviji sedamdesetih, kad su zabranjivane knjige, filmovi, predstave, studentski i književni listovi, a njihovi autori i urednici smenjivani, otpuštani, osuđivani ili slati u zatvore. Taj deo "naučne elite", zapravo je logistička podrška svima onima koji se bave nama, a koji raspirujući stare i utemeljujući nove stereotipe, traže da se baš kod nas njihova nenaučna gledišta, uz omalovažavajuće ocene o sposobnostima Srba i srpskog naroda, prihvate kao ispravna.\nS druge strane, gnušam se i od onih pseudopatriota, lažnih velikosrba, koji su najbučniji, opet radi lične koristi, a koji su posle svake narodne nesreće, menjajući po potrebi i ideološko-partijske predznake, sve uspešniji i bogatiji. Onih trećih koji istrajno rade, teže istini a ne propagandi, bar kad su društvene nauke u pitanju, nekako je uvek najmanje i oni se najređe oglašavaju u javnosti. A među njima, kao i u našoj široj kulturnoj javnosti, nema jasne svesti da se naučna tumačenja i novi rezultati moraju, osim na srpskom jeziku, što češće saopštavati međunarodnoj publici i na stranim jezicima. Na sreću, Balkanološki institut SANU je prepoznao ovu potrebu, ali ipak nije dovoljno da to radi samo jedna, ma kako ugledna, naučna ustanova.\nNaš zbornik o životu Srba i nealbanaca u enklavama na Kosovu, doštampavan je više puta. Evo, još malo za ilustraciju stanja: o pitanju Kosova posle februara 2008, na stranim jezicima, namenjena inostranoj publici, a iz pera naših autora, objavljena su samo tri nova naslova, od kojih sam autor dve obimne knjige, jedne na francuskom, štampanoj u Lozani "Kosovo: Sukob bez kraja?", (Kosovo. Un conflit sans fin, 2008), i druge, na engleskom "Kosovska drama Srbije" (Serbia’S Kosovo Drama: A Historical Perspective, 2011), uz podršku Čigoja štampe, kako bi se i na tom govornom području čulo nešto o našim argumentima i stavovima. To je, razumljivo, tek kap u moru obimne, skoro nepregledne naučne ili politikološke literature kojom nas, praktično na nedeljnoj osnovi, zasipaju s raznih govornih područja, s tumačenjima koja najčešće jednostrano osuđuju srpsku stranu u kosovskom sukobu, ili, u daljoj istoriji, poriču bilo kakvu vezu Srbije i Srba s Kosovom, kao autentično ilirsko-albanskim prostorom. Neke od njih, kao na primer jedna skorašnja "naučna studija" o Kosovskoj bici kao albanskom epu, munjevitom brzinom su prevedene u Beogradu, kako bi se takvim gledištima dao i "legitimitet" naše sredine.\nDalje u udžbenicima širom sveta, Memorandum SANU i dalje se tumači kao navodni ratni plan Srbije za etničko čišćenje po Jugoslaviji, a razni istorijski događaji od Načertanija Ilije Garašanina iz 1844. do uzroka izbijanja Prvog svetskog rata 1914. izdvajaju kao nepobitni "dokazi" o Srbima kao remetilačkom faktoru na Balkanu i narodu praktično neuklopivom u savremenu evropsku civilizaciju.\nKRALJEVAČKA TV: NAŠA PRIČA\nDUŠAN BATAKOVIĆ SAJT, INSTITUT, FB PROFIL


Pametne klupe iz Srbije u svet - ecofeminizam\nSubotica ima velike mogućnosti za korišćenje alternativnih izvora energije. Tu se prvenstveno misli na solarnu energiju, korišćenje energije iz biomase i toplotne energije. Problem je što građani nisu dovoljno edukovani o prednostima korišćenja obnovljivih izvora energije, kao i inovacija na ovom polju. Pre šest godina, grupa mladih vojvođanskih inovatora napravila je izum „klupa za punjenje“, na kojoj za 15 minuta možete okretanjem pedala napuniti telefon.\nUkoliko želite da napunite mobilni telefon po ekološkim principima možete da koristite “klupu za punjenje”. Klupa ima dva sedišta i bez obzira koliko se brzo okrećete pedale telefon se puni ravnomerno. Kada korisnik počne da vrti pedale, telefon počinje da se puni i potrebno je da se pedale okreću oko 15 minuta da bi baterija trajala čitav jedan dan.\nU Subotici se još uvek ne koristi “klupa za punjenje”, ali mnoge ustanove, privredna duštva i domaćinstva koriste toplotne pumpe i solarne punjače.\nToplotne pumpe funkcionišu kao je jedan rashladni uređaj koji je u stanju da eksploatiše toplotnu energiju zemlje 65-75% od stvorene toplotne energije za grejanje, toplotna pumpa crpi iz zemlje, a ostatak toplote 35-25% se stvara primenom elektricne energije za pokretanje elektromotora kompresora, bunarske i cirkulacione pumpe. U Subotici se već nekoliko godina primenjuje tehnologija gde se putem toplotnih pumpi proizvodi alternativna energija. Ako računamo da se koristi 300 kilovata snage, potrebno je uložiti do 10.000 evra.\nSa druge strane, zelene inovacije svaki dan donose po nešto novo, tako da u četiri grada u Srbiji dobila su „pametne klupe“. Klupe su opremljene solarnim foto naponskim ćelijama i poseduju sopstvenu LED rasvetu, koja tokom noći može da služi kao glavna Javna rasveta npr; pešačkih staza i sl. Svaka klupa poseduje integrisanu bateriju sa izvodom za besplatno punjenje mobilnih uređaja, a opciono se može se integrisati i Wi-Fi HotSpot za bežični intenet, kao i brojne druge aplikacije.\nZahvaljujući primeni solarne energije, javni troškovi električne energije će biti značajno smanjeni, a briga o zaštiti životne sredine primenom obnovljivih izvora energije umnogome unapređena.\nLED rasvetu, obnovljivi izvori energije, pametna klupa, Petrosolar, solarna energija, Ujedinjenim Arapskim Emiratima\n← Merenje rodne ravnopravnosti na Zapadnom Balkanu\nU toku je brojanje sova utina →


Kratka jevrejska istorija Kikinde | Haver Srbija\nPrema podacima iz lista Nedeljni glasnik broj 5, za 1931. godinu, prva naseljavanja jevrejskog stanovništva na područje Kikinde zabeležavana su od kraja XVIII veka, što je tek nekoliko decenija kasnije u odnosu na prve talase naseljavanja Kikinde. Isti izvor navodi da je prva jevrejska veroispovedna opština u Kikindi osnovana 1800. godine, te da je iste godine već imala svoju prvu sinagogu, svog rabina i predmolitelja. Na području Kikinde do početka Drugog svetskog rata, jevrejski narod činio je oko 1.5-2% od ukupne populacije – na primer, u listama sa popisa stanovništva iz 1824. godine navedeno je 129 Jevreja od ukupno 12344 stanovnika, dok se na popisu iz 1921. godine javlja broj od 551 Jevreja. U tadašnjem velikokikindskom okrugu jevrejsko stanovništvo se uglavnom bavilo trgovinom i medicinom, te se, iako je činilo mali procenat od ukupnog broja stanovništva, isticalo u okvirima razvoja aktivnog društvenog i ekonomskog života u gradu.\nDruga kikindska sinagoga izgrađena je 1880. godine u današnjoj Dositejevoj ulici u centru grada, bio je to kompleks zgrada sa sinagogom, školom, stanovima i prostorijama za aktivnosti omladine. U tom trenutku u Kikindi je živelo oko 200 jevrejskih porodica od kojih su se mnoge naselile nakon 1817. godine, odnosno, nakon ukidanja striktnih regulacija vezanih za neplansko useljavanje stanovništva na područja Austrijske carevine. Nažalost, sinagoga u Kikindi je danas sačuvana samo u vidu fotografije na jednoj razglednici, budući da je pedesetih godina dvadesetog veka usled gotovo potpunog nestanka kikindskih Jevreja u Holokaustu, najpre prodata, a zatim i srušena. Danas se na tom mestu nalazi privatna stambena zgrada i kafana.\nTokom Drugog svetskog rata, područje Banata bilo je pod direktnom nemačkom upravom. Kako je velika količina nemačkog stanovništva na prostoru Banata živela i pre Drugog svetskog rata, primena antijevrejskih odredaba – diskriminacije, obeležavanja Jevreja žutim trakama, popisivanje, oduzimanje imovine, zabrana rada i slobodnog kretanja, ograničavanje slobode nabavke hrane, te, naposletku, hapšenja, deportacija u koncentracione logore i ubijanja Jevreja tekli su mnogo brže i organizovanije, često upravo uz pomoć lokalnog nemačkog stanovništva.\nVeć nekoliko dana po ulasku nemačke vojske u Banat, oko 25% jevrejskog stanovništva bilo je uhapšeno i zatvoreno, a gotovo čitavo preostalo jevrejsko stanovništvo deportovano je u logore u Novom Bečeju i Beogradu ili je na drugi način ubijeno već do septembra 1941. godine. Sprovođenje antijevrejskih mera u Banatu dobro je dokumentovano, budući da su nemačke okupacione vlasti koristile višejezične plakate i postere kojima bi obaveštavali stanovništvo o primeni novih antijevrejskih mera ili pak zastrašivali jevrejsko stanovništvo, kao i stanovništvo voljno da Jevrejima pomogne objavljivanjem broja jevrejskih žrtava i načina njihovog stradanja. Već do 1942. godine u Holokaustu je ubijeno preko 90% jevrejskog stanovništva u Banatu (prema najčešćim podacima, oko 92,8%), te je Banat tako, prema nemačkim podacima iz tog vremena, bio prva oblast u Evropi potpuno „očišćena” od Jevreja.\nIpak, mali deo jevrejskog stanovništva u Kikindi uspeo je da sačuva svoje živote, te danas u Kikindi postoji mala, ali aktivna Jevrejska opština koja je obnovljena 15. juna 2003. godine. U saradnji sa gradom Kikindom pokrenut je i realizovan čitav niz aktivnosti koje imaju za cilj kako očuvanje sećanja na kikindske Jevreje i Jevrejke stradale tokom Holokausta, tako i rad na aktivnostima koje osvetljavaju tradicionalni i savremeni jevrejski život i identitet u oblasti kulture, obrazovanja, religije i komunikacije sa širim društvom. U tom svetlu je uređeno i otvoreno jevrejsko groblje u Kikindi, koje upravo svedoči o kontinuitetu života jevrejskog stanovništva u Kikindi od kraja XVIII veka, a regularno se organizuju i Dani jevrejske kulture, kao i izložbe, predavanja i druge manifestacije koje upućuju na aktivan život jevrejske zajednice u Kikindi u prošlosti i danas, na početku XXI veka.\n« Kratka jevrejska istorija Kragujevca\nKratka jevrejska istorija Sombora »


Strahuje se da će s obnovom privreda posle krize korona virusa ponovo skočiti emisije štetnih gasova.\n"Ova godina je poslednje vreme kojim raspolažemo", rekao je Fatih Birol, izvršni direktor Međunarodne agencije za energiju (International Energy Agency - IEA).\nHiljadu milijardi dolara godišnjih investicija potrebnih prema proceni IEA bi došli iz javnih i privatnih izvora i iznosili bi oko 0,7 odsto globalnog BDP-a. Oko 30 odsto bi došlo od vlada, što je manje od 10 odsto sredstava posvećenih ekonomskoj pomoći za posledice korona virusa, navodi IEA. Ipak, ističe Blumberg, izveštaj je naišao i na kritike. IEA pretpostavlja veoma visoki nivo javne i privatne potrošnje u zemljama u razvoju, što je potpuno nerealno bez značajne spoljne podrške, rekao je klimatski istraživač na Oksfordskom univerzitetu Brajan O'Kalahan (Brian O’Callaghan).


KK Sloboda Užice Архиве – Страница 2 од 16 – ZoomUe\nby Ivan Jankovic · Published 28 новембра, 2021 · Last modified 29 новембра, 2021\nSloboda prekinula niz mečeva bez pobede (VIDEO)\nUŽICE – Košarkaši Slobode došli su do sedme pobede u prvenstvu. Oni su u 11. kolu Košarkaške lige Srbije u „Velikom parku“ savladali ekipu vodećeg Radničkog iz Kragujevca sa 82:73. Već je prva četvrtina,...\nUŽICE – Košarkaše Slobode u 11. kolu Košarkaške lige Srbije očekuje utakmica sa trenutno vodećim sastavom Radničkog iz Kragujevca. Duel će se odigrati u dvorani „Veliki park“ u subotu, od 18 časova. Posle serije...\nTreći poraz u nizu za košarkaše Slobode\nUŽICE – Košarkaši Slobode doživeli su treći uzastopni poraz u prvenstvu. Oni su u 10. kolu Košarkaške lige Srbije poraženi na gostovanju kraljevačkoj Slogi sa 84:72 (23:18, 17:19, 19:15, 25:20). Užičanima je ovo ukupno...\nUŽICE – Košarkaši Slobode doživeli su drugi uzastopni poraz u Košarkaškoj ligi Srbije, tako da više nisu usamljeni na čelu ligaške tabele. Užički sastav je u 9. kolu u „Velikom parku“ poražen od zemunske...\nKošarkaši Slobode dočekuju Mladost (VIDEO)\nUŽICE – Košarkaše Slobode u 9. kolu Košarkaške lige Srbije očekuje duel sa ekipom zemunske Mladosti. Utakmica će s eodigrati u „Velikom parku“ u nedelju od 17 časova. Užički sastav je i pored poraza...\nUŽICE – Vodeći tim Košarkaške lige Srbije, Sloboda, poražen je na gostovanju ekipi leskovačkog Zdravlja sa 78:75, u meču 8. kola prvenstva. Užičanima je ovo drugi poraz u sezoni, ali im on nije ugrozio...\nUŽICE – Košarkaši Slobode savladali su u „Novom parku“ ekipu Novog Pazara sa 97:72, u utakmici 7. kola Košarkaške lige Srbije. Užički sastav nastavio je seriju uspešnih rezultata u prvenstvu i sa samo jednim...\nUŽICE – Košarkaši Slobode ostvarili su i četvrtu pobedu u sezoni. U 5. kolu Košarkaške lige Srbije su u „Velikom parku“ savladali valjevski Metalac sa 90:70, nanevši im drugi ligaški poraz. Đorđe Dimitrijević je...\nUŽICE – Posle pobede na gostovanju u Čajetini, košarkaši Slobode će pred svojom publikom u sredu igrati protiv valjevskog Metalca. Duel 5. kola Košarkaške lige Srbije odigraće se u „Velikom parku“ od 19 časova....\nby Ivan Jankovic · Published 23 октобра, 2021\nČAJETINA – Košarkaši Slobode u u 4. kolu KLS-a kao gosti savladali ekipu Zlatibora sa 87:71. Presudni period bila je treća četvrtina, koju su Užičani rešili u svoju korist sa 24:12. Slobodi je ovo...


Svetlana Dimitrijević je rodila zdravu devojčicu koja je ocenjena ocenom osam po rođenju. Na vreme je prohodala i progovorila, krenula u jaslice i ponašala se kao i svako drugo dete. Sada, 13 godina kasnije, njena ćerka Anđela se kreće uz pomoć kolica, a razlog za to je progresivna bolest - spinalna mišićna atrofija.\nFoto: Svetlana Dimitrijević / Privatna arhiva\n- Kada je imala dve godine, primetila sam da je pomalo usporena, dešavalo se da šeta po sobi, padne i ne može da ustane. U takvim situacijama padalo mi je na pamet da se glupira, odnosno pokušava da privuče pažnju. Međutim, to je nastavilo da se dešava, pa je pokušavala nekako da se dovuče do kreveta, da se vuče rukama - priča nam Svetlana.\nPosetile su pedijatra koji je nakon pregleda zaključio da nije u pitanju ništa ozbiljno, tek neki virus ili da dete zaista pokušava da privuče pažnju. Ipak, Svetlanin majčinski instinkt nije joj dao mira, pa je uzela odmor kako bi posmatrala dete i uverila se da li je sve u redu.\n- Uzmem odmor, pa ostanem kod kuće da vidim šta se dešava i primetim da je to stvarno češće. Onda mi je i vaspitačica u vrtiću skrenula pažnju da se dešava da neko dete prođe pored Anđele, ona padne i ne može da ustane. Ponovo sam je odvela kod lekara, a zatim na Kliniku za cerebralnu paralizu da bi dobila vežbice, ali oni su smatrali da to nije odgovarajuće za nju, pa su nas uputili na neurologiju - objašnjava Svetlana.\nSve analize i pretrage urađene na toj klinici dale su odlične rezultate, zbog čega joj je savetovano da sledeća stanica bude genetičar.\n- Nasmejala sam se na to, ali na kraju se ispostavilo da će tamo dobiti konačnu dijagnozu - dodaje majka.\n- Pre tri godine došao je prvi lek za tu bolest kod nas i ja sam bila presrećna. Anđela je stavljena na listu čekanja, na kojoj se i danas nalazi. Međutim, cena tog leka je astronomska, a u međuvremenu su izlazili razni zakoni i dopune o njegovoj primeni. Prvo je davan deci do šest godina, pa su onda počeli da pomeraju i ja na kraju nisam znala kriterijume po kojima moje dete ne može da ga dobije - objašnjava majka.\nVeć treću godinu Svetlana se vrti u začaranom krugu sa pitanjima bez odgovora, institucijama, ministarstvima, zavodima i lekarima.\nSada im je jedina nada lečenje u inostranstvu, u Bostonu za koje je potrebna velika suma novca. Kliniku koja može da joj pomogne pronašla je Anđela, a put do tamo za nju i njenu porodicu još uvek je nedostižan.\n"Molba za lek"\nUprkos svemu što joj je život namenio, Anđela je vedra, pozitivna i nasmejana devojčica sa brojnim talentima. Voli da crta, recituje, slika, piše romane i stihove i veoma je uspešna u tome, pa je dobila brojne nagrade. Osvojila je prvo mesto u slikarstvu i donela svojoj školi pehar, recitovala ambasadorima...\nOva vedra devojčica nada se najboljem, a svoju bitku bije na svoj način, o čemu govore i njeni stihovi:\nali mi treba lek koji će da pobedi SMA.\nLek je pre tri godine došao,\nda vežbam na strunjači i igram odbojku na sportskom terenu.\nZato moram da dobijem lek i pobedim SMA,\nDa u ovoj borbi budem pobednik ja!\nJer da mi date lek, samo Vi imate moći!\nDo sada nije bilo nikakavog leka i moja nada u bolje sutra bila je daleka.\nAli i kada je lek konačno došao,\nMogu da učim, još uvek crtam i pišem, jedino tako im mogu pomoći,\nuvek su mi potrebni tata ili mama.\nNeki nas prime lepo, neki ružno,\na vidim po maminom licu da se uvek završi tužno.\nGde god išli leka za mene nema,\nuvek postoji neki razlog ili dilema.\ni lek ne mogu da primam.\nDaje se deci do šest.\nAko ne dobijem lek, ko će onda pesme da piše?\nMolim Vas da pomognete meni i date mi lek,\nnemojte pomagati SMA - jer je ona dovoljno progresivna.\nJa sam takođe nečije dete,\nKako bi se njena progesivna bolest zaustavila, neophodna su joj sredstva za lečenje u inostranstvu. Svi ljudi dobre volje koji žele da pomognu Anđeli da pobedi opaku bolest, mogu da pošalju SMS 347 na 3030 ili uplatom na račun 160-480639-64.\nAnđela Dimitrijević, budi human\nBudi human Pomoć Lečenje Spinalna mišićna atrofija


Sekretarijat Energetske zajednice objavio je danas izveštaj u kojem se konstatuje da je Bosna i Hercegovina, kada je reč o Zapadnom Balkanu, najviše kršila zakon o zaštiti okoliša i državnoj pomoći.\nReč je o devet slučajeva u kojima se krši zakon po ovom pitanju, navode iz Energetske zajednice.\nBiH po ovom pitanju prednjači, a slede je Ukrajina i Srbija sa pet kršenja zakonskih propisa.\n– U velikom broju slučajeva Savet ministara Energetske zajednice utvrdilo je ozbiljno i uporno kršenje Ugovora o Energetskoj zajednici, ali ta neusklađenost nije otklonjena. To često uključuje pitanja koja su od presudnog značaja za razvoj energetskog tržišta jedne zemlje u skladu s evropskim energetskim zakonom, Bosna i Hercegovina uporno demonstrira neuspeh da ispuni Treći, pa čak i Drugi energetski paket – objasnio je zamenik direktora Dirk Bušle.\nIz Energetske zajednice ponovo su kritikovali potez vlasti kod dodele ugovora za gradnju bloka 7 Termoelektrane u Tuzli.\n– Pitanja od najveće važnosti za čitav region jesu rešavanje spora između operatora prenosnog sistema Kosova i Srbije ili usklađenosti projekta elektrane Tuzla blok 7 s pravilima o državnoj pomoći – rekao je Bušle.\nTakođe, BiH je izložena kritici Energetske zajednice zbog visokih vrednosti emisije ugljendioksida.\n– Situacija je posebno kritična na Zapadnom Balkanu, jer rok ističe da neke tvornice ostanu izvan mreže. Ugovorne strane Energetske zajednice moraju poduzeti hitne mere na smanjenju emisija, obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti – rekao je Kopač.\nVODEĆE EVROPSKO ODREDIŠTE ZA NOVE STRANE INVESTICIJE U prošloj godini privuklI 1.197 projekata\nBUKTE NEMIRI Treću noć zaredom Amerika U PLAMENU: Zapaljena policijska stanica, zbog haosa na ulicama uvedeno vanredno stanje (FOTO, VIDEO)\nKREDITI SA KAMATOM OD JEDAN ODSTO Dodatna podrška za turizam, ugostiteljstvo i putnički saobraćaj


04.02.2018 08:25 | Anita Janković-Rečević\nBijeljina - Izgradnja nasipa na području Bijeljine u sklopu projekta "Odbrana od poplava rijeke Drine" koji se paralelno realizuje u Republici Srpskoj i FBiH trebalo bi da počne u maju, a radovi će biti finansirani kreditom od 13,8 miliona dolara.\nU Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS ističu da je cilj projekta zaštita područja Semberije i grada Bijeljine od velikih voda rijeke Drine.\n- Izgradnjom planiranog odbrambenog nasipa na Drini u Semberiji spriječiće se sve češća plavljenja, poboljšati život stanovništva i ekonomski razvoj ovog područja. Osiguraće se i veća zaštita poljoprivrednih i komercijalnih interesa - rekli su u resornom ministarstvu i dodali da je završetak radova planiran u decembru naredne godine. Naveli su da su nakon poplava 2010. godine počeli pregovore sa Svjetskom bankom o dobijanju kredita za realizaciju ovog projekta. Glavni zajmoprimac kreditnih sredstva je Vlada RS, dok je Ministarstvo poljoprivrede zaduženo za implementaciju.\nDirektor Jedinice za koordinaciju projekata pri Ministarstvu poljoprivrede Stefan Mitrović ističe da je ulaganje u zaštitne mjere prioritet, jer je šteta od poplava veoma skupa i značajno pogađa lokalnu ekonomiju i odvraća investitore iz regije.\n- Planirani nasip biće dug 34 kilometra, a izgradnja će biti realizovana u okviru tri dionice podijeljene u šest etapa. Hidrološke analize pokazuju da velike vode i poplave postaju sve učestalije u posljednje tri decenije, a uzrok je vjerovatno sve veća urbanizacija, te promjena načina korišćenja zemljišta u slivu i klime - rekao je Mitrović.\nNaveo je da su korisnici projekta stanovnici duž obale Drine u BiH, a područja obuhvaćena projektom u Srpskoj su bijeljinska naselja Balatun, Međaši, Dvorovi, Popovi, Amajlije, Janja i naselje Obriježi, kao i značajne poljoprivredne površine.\n- Korist od nasipa imaće poljoprivrednici čija se zemlja nalazi u blizini rijeke, a spriječiće se i plavljenje regionalnih puteva i naselja. U naseljima duž rijeke živi oko 175.000 stanovnika, a prema procjenama oko 20.000 njih trpi direktnu ekonomsku štetu od poplava - priča Mitrović.\nPrema njegovim riječima, realizacijom projekta štiti se područje koje čini 15,8 odsto od ukupne površine Bijeljine, a površina branjenog područja je 116 kvadratnih kilometara.\n- Procjenjuje se da će se izgradnjom nasipa izbjeći šteta u poljoprivredi, stambenim i privrednim objektima od oko 15 miliona KM godišnje - rekao je Mitrović.\nZemljište potrebno za izgradnju nasipa duž lijeve obale rijeke Drine prema projektu eksproprijacije obezbijediće grad Bijeljina i Ministarstvo poljoprivrede.\n- Za parcele čija je površina manja od 3.000 kvadratnih metara novac će obezbijediti grad Bijeljina, dok će eksproprisane parcele veće od navedene površine biti zamijenjene zemljištem iz fonda poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RS - istakli su u Ministarstvu poljoprivrede.


NBS: Zašto je dinar naglo ojačao prethodnih dana – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/NBS: Zašto je dinar naglo ojačao prethodnih dana\nNBS: Zašto je dinar naglo ojačao prethodnih dana\nPritisci ka jačanju dinara na domaćem deviznom tržištu i jačanje domaće valute poslednjih dana su, gotovo u celosti, rezultat povećanog poverenja stranih investitora koji svoj novac u znatnijem iznosu ulažu u dugoročne dinarske obveznice Republike Srbije, poručuje Narodna banka Srbije.\nTokom prethodnih dana, nerezidenti su u većem iznosu prodavali devize i kupovali dinare da bi ih investirali u državne hartije Srbije, koja je u potpunosti transformisala svoje ekonomske pokazatelje u pozitivnom smeru, navodi se u saopštenju NBS. Na taj način, kako se dodaje, investitori su pokazali poverenje u perspektive daljeg razvoja naše zemlje na održivim ekonomskim osnovama.\nZvanični srednji kurs dinara prema evru iznosi 117,9097, što je najviša vrednost domaće valute prema evru u poslednje četiri i po godine, tačnije od 1. septembra 2014. Dinar je od početka godine ojačao prema evru 0,2 procenata.\nNakon uobičajenih sezonskih deprecijacijskih pritisaka u januaru, kada je NBS intervenisao na strani prodaje, tokom ostalih meseci 2019. nastavljaju se intervencije na strani kupovine deviza i ublažavanja prekomernog jačanja dinara, usled konstantnih aprecijacijskih pritisaka prisutnih tokom poslednje dve godine, istakli su iz NBS.\nDodali su da pritisci na jačanje dinara u ovom periodu imaju strukturni karakter – rezultat su boljih pokazatelja domaće ekonomije, pre svega povećanih dugoročnih, stranih direktnih i portfolio investicija, kao i rasta izvoza i pojačanog deviznog priliva po osnovu turizma.\nNa taj način, NBS domaćim privrednicima omogućava poslovni ambijent koji karakteriše izvesnost poslovanja, doprinosi održanju konkurentnosti domaćeg izvoza kao važnom pokretača rasta naše ekonomije, i uz to povećava devizne rezerve, jačajući tako otpornost na potencijalne šokove iz međunarodnog okruženja. Od aprila 2017, samo po osnovu intervencija na deviznom tržištu NBS je doprineo povećanju deviznih rezervi za više od 2,9 milijarde evra, navodi se u saopštenju.\nNBS je napomenula takođe da je na jučerašnjoj aukciji sedmogodišnjih dinarskih hartija od vrednosti tražnja investitora, uglavnom nerezidentnih, bila gotovo četiri puta veća od planiranog iznosa prodaje.\nProdato je 26,7 milijardi dinara obveznica po kamatnoj stopi od 4,37 odsto, što je smanjenje cene finansiranja države čak 13 baznih poena u odnosu na prethodnu aukciju tih obveznica s početkom maja, odnosno čak 20 baznih poena niže u odnosu na cenu po kojoj je ta obveznica inicijalno emitovana početkom godine.\nLe Mer: Na čelu MMF-a treba da bude Evropljanin\nUniCredit prodao holdingu B2 Kapital portfelj nenaplativih kredita u BiH


Grocka uplatila 300.000 dinara za obnovu kuće Milana Jovanovića - EMBARGO 011\nGrocka uplatila 300.000 dinara za obnovu kuće Milana Jovanovića\nOpština Grocka uplatila je danas dodatnih 300.000 dinara za sanaciju kuće novinara Milana Jovanovića.\nKako je navedeno u saopštenju opštine Grocka, odluku o isplati jednokratne pomoći potpisao je predsednik gradske opštine Grocka Dragan Pantelić.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je jutros da je Grad Beograd uplatio jutros 1,5 miliona dinara za obnovu Jovanovićeve kuće izrazivši nadu da je ovo poslednji slučaj ugrožavanja bezbednosti medijskih radnika na teritoriji glavnog grada Srbije.\nVesić je kazao i da se Grad odazvao na poziv radne grupe za bezbednost i zaštitu novinara Vlade Srbije, koja je pre nekoliko dana uputila poziv da se prikupi 2,5 miliona dinara kako bi se obnovila zapaljena kuća novinara Milana Jovanovića iz Grocke.\nIstraživačkom novinaru Milanu Jovanoviću porodična kuća u Grockoj zapaljena je 12. decembra 2018. godine, a on od početka tvrdi da je napadnut isključivo zbog pisanja o aferama tadašnjeg predsednika opštine Dragoljuba Simonovića.\nPre dva dana, radna grupa za bezbednost i zaštitu novinara Vlade Srbije poručila je da je neophodno što pre doći do pravosnažne presude u predmetu u kojem je oštećena strana novinar Milan Jovanović iz Grocke i odlučila je da pokrene akciju solidarnosti u kojoj će se za mesec dana prikupiti 2,5 miliona dinara za obnovu njegove spaljene kuće.\nRadna grupa je odluku donela na sastanku koji je održan povodom odluke Apelacionog suda o ukidanju prvostepene presude protiv Dragoljuba Simonovića, Vladimira Mihailovića i Aleksandra Marinkovića u predmetu u kome je oštećena strana novinar Jovanović.\nBEOGRAD UPLATIO 1.5 MILIONA DINARA ZA OBNOVU KUĆE NOVINARA IZ GROCKE\nVesić: Podeljeno 500 novogodišnjih paketića za decu iz ustanova socijalne zaštite\nPriče o Beogradu – Muzej vazduhoplovstva\n„Bijelo dugme“ raspametilo publiku na Beer Festu VIDEO, FOTO\nVesić: Trg u Lazarevcu biće kao Beograd na vodi\nUgovori o donaciji sredstava za izgradnju pet kuća u Glini\nUskoro novi parking prostor u Zemunu\nNovobeogradjani znaju da će im Vesić pomoći…\nPuštena u rad fontana na Cvetnom trgu\nVesić: Pada prvi sneg!


Premijer i ministri na skupu Trilaterale\nSkup evropske grupe Trilateralne komisije otvoriće trojka u kojoj je premijer Aleksandar Vučić. Pozdravni govor imaće i predsednik Trilaterale Žan-Klod Triše i prvi čovek srpskog ogranka te organizacije Jovan Kovačić, izjavio je za „Blic“ predsednik organizacionog odbora Tahir Hasanović.\nTrilateralna komisija okuplja političare i uspešne biznismene, a popularno ih još nazivaju “svetska vlada u senci”. Na 38. sednici evropske Trilateralne komisije, koja počinje 31. oktobra u Beogradu i koja će okupiti moćna svetska imena, osim premijera prisustvovaće predsednica parlamenta Maja Gojković i ministri spoljnih poslova Ivica Dačić, MUP-a Nebojša Stefanović i saobraćaja Zorana Mihajlović. Ona je i član komisije, a za “Blic” kaže da će i na ovom skupu govoriti o energetskoj bezbednosti. Teme sastanka biće vezane i za proces pridruživanja Srbije EU.\nSkupu sa oko 140 zvanica prisustvovaće Piter Saderlend, predsednik „Goldman saksa“, Luk Koen, guverner Nacionalne banke Belgije, Najdžel Higens, izvršni direktor „Rotšilda“... Pozvana je i predsednica Kosova Atifete Jahjaga, ali nije potvrdila učešće.\nJovan Kovačić rekao je za medije da je Josip Broz Tito lično hteo da uvede bivšu Jugoslaviju u Trilateralu, a da je isto posle pokušavao i Slobodan Milošević.\n(UŽIVO) UBADANJE NOŽEM NA PROTESTU Uhapšen muškarac koji je napao jednog od demonstranata ispred Skupštine


USTAVNE NADLEŽNOSTI PREDSEDNIKA DRŽAVE\nGrađani Srbije u drugom krugu predsedničkih izbora su izabrali Predsednika Republike.\n"ZAKLINJEM SE DA ĆU SVE SVOJE SNAGE POSVETITI OČUVANJU SUVERENOSTI I CELINE TERITORIJE REPUBLIKE SRBIJE, UKLJUČUJUĆI I KOSOVO I METOHIJU KAO NJEN SASTAVNI DEO, KAO I OSTVARIVANJU LJUDSKIH I MANJINSKIH PRAVA I SLOBODA, POŠTOVANJU I ODBRANI USTAVA I ZAKONA, OČUVANJU MIRA I BLAGOSTANJA SVIH GRAĐANA REPUBLIKE SRBIJE I DA ĆU SAVESNO I ODGOVORNO ISPUNJAVATI SVE SVOJE DUŽNOSTI".\nPredsednik Republike, u skladu sa zakonom, komanduje Vojskom i postavlja, unapređuje i razrešava oficire Vojske Srbije, piše u Ustavu Srbije, donetom 2006. godine.\nPrema Ustavu, predsednik postavlja i opoziva ukazom ambasadore Srbije na osnovu predloga Vlade, prima akreditivna i opozivna pisma stranih diplomatskih predstavnika, daje pomilovanja i odlikovanja.\nTakođe, u nadležnosti predsednika je i da Skupštini Srbije predlaže kandidata za predsednika Vlade pošto sasluša mišljenje predstavnika izabranih izbornih lista, a predlaže parlamentu nosioce funkcija.\nPredsednik Republike ukazom proglašava zakone u skladu s Ustavom, a to je dužan da učini najkasnije u roku od 15 dana od izglasavanja zakona, odnosno sedam dana ako je zakon donet po hitnom postupku ili da zakon, uz pismeno obrazloženje, vrati Skupštini Srbije na ponovno odlučivanje.\nAko parlament odluči da ponovo glasa o zakonu koji je predsednik Republike vratio na odlučivanje, zakon se izglasava većinom od ukupnog broja poslanika, a predsednik Republike je dužan da proglasi ponovno izglasani zakon.\nPredsednik Republike bira se na neposrednim izborima, tajnim glasanjem, a izbore za predsednika raspisuje predsednik Skupštine Srbije 90 dana pre isteka mandata predsednika, tako da se izbori okončaju u narednih 60 dana.\nPredsednik Srbije ne može obavljati drugu javnu funkciju ili profesionalnu delatnost.\nMandat predsednika traje pet godina i počinje da teče od dana polaganja zakletve pred Skupštinom Srbije.\nUkoliko mandat predsednika ističe za vreme ratnog ili vanrednog stanja, produžava se, tako da traje do isteka tri meseca od dana prestanka ratnog, odnosno vanrednog stanja.\nKako stoji u Ustavu, niko ne može više od dva puta da bude biran za predsednika Republike.\nPredsednik Republike podnosi ostavku predsedniku parlamenta, a pošto je podnese o tome obaveštava javnost i predsednika Skupština Srbije.\nPredsednik Republike razrešava se zbog povrede Ustava, odlukom Narodne skupštine i to glasovima najmanje dve trećine poslanika, a taj postupak može da pokrene Skupština Srbije na predlog najmanje trećine poslanika.\nPredsednik Republike uživa imunitet kao narodni poslanik, a o imunitetu predsednika odlučuje Narodna skupština.\nKada je predsednik Republike sprečen da obavlja dužnost ili mu mandat prestane pre isteka vremena na koje je biran, zamenjuje ga predsednik Skupštine Srbije i to najduže tri meseca.\nPredsednik Skupštine Srbije izbore za predsednika Republike dužan je da raspiše tako da se održe najkasnije tri meseca od nastanka sprečenosti predsednika Republike odnosno prestanka mandata na koji je biran.


Zašto "Dnevne novine" nisu osvanule na kioscima\nNajmlađi dnevni list u Crnoj Gori, „Dnevne novine“, od ponedeljka je besplatan, međutim nije se pojavio na većem broju distributivnih mjesta, jer su druga dva dnevna lista „Vijesti“ i „Dan“ upozorili distributerske firme da će povući svoja izdanja ukoliko „Dnevna novina“ bude dijeljena na tim punktovima.\nS obzirom da se u Crnoj Gori po prvi put pojavljuje situacija u kojoj se jedne dnevne novine dijele besplatno, otvaraju se pitanja - da li besplatan dnevni list predstavlja nelojalnu konkurenciju i čime je motivisano upozorenje o povlačenju štampe koja se prodaje u trafikama.\n“Želimo da vas obavijestimo da bismo u slučaju da se odlučite na distribuciju besplatnih novina na trafikama bili prinuđeni da jednostrano raskinemo ugovor o distribuciji sa vama i vratimo se sopstenoj distribuciji i prodaji. Nadamo se da do ovakvog epiloga neće doći, jer on nije prevashodno u vašem interesu”, poručili su Željko Ivanović direktor dnevnika “Vijesti” i Mladen Milutinović direktor dnevnika"Dan" u pismu koje je poslato distributerima štampe.\nNe želeći da izgube prihode distributeri su obavjestili „Dnevnu novinu“ da se njihov list neće naći na trafikama.\nDirektor „Dnevnih novina“ Boris Darmanović kaže da novina ipak dolazi do čitalaca.\n"Radimo distrubuciju putem pultova koji se nalaze u poslovnim objektima, poslovnim zgradama, tržnim centrima. Kolporteri su razdijelili tiraže, a novina se još može naći u Roda marketu i u Voliju. Evo, vidjećemo, nadam se da i njih neće početi da uslovljavaju na ovaj način. To su sve kompanije sa kojima mi imamo dogovor oko distrubucije i sa kojima nijesmo imali nikakvih problema do sada. Nadam se da nećemo ni ubuduće", kazao je Darmanović.\nMarković: Došlo bi do tržišnog i pravnog haosa\nPojašnjavajući upozorenje distributerima da ne dijele na svojim punktovima „Dnevnu novinu“, Nikola Marković pomoćnik glavnog urednika dnevnog lista „Dan“ kaže da su tim upozorenjem željeli da spriječe nelojalnu konkurenciju.\nOvo je svima malo neobično jer se radi o novoj i do sada nepoznatoj situaciji u Crnoj Gori, ali ja vjerujem da brzih dana sve će to doći na svoje i da će kolege iz Dnevnih novina napraviti te boksove gdje će distribuirati svoju novinu, kaže Nikola Marković pomoćnik glavnog urednika "Dana".\n"Jer prosto evropska praksa pokazuje da novine koje se besplatno distribuiraju rade to na drugačiji način i po određenim pravilima. Dakle, prave se boksovi po autobuskim stajalištima, željezničkim stanicama ali se te novine nikako ne distribuiraju besplatno preko kioska za štampu. To bi dovelo do poptunog pravnog problema jer zamislite kada bi se tako neki drugi proizvodi besplatno distribuirali po trafikama – bomboni, čokolade, cigarete. To bi došlo do potpunog tržišnog i pravnog haosa", ocjenjuje Marković.\nIzdavanje besplatnih novina se pojavljuje prvi put u Crnoj Gori, slažu se oba sagovornika, a ta praksa u svijetu postoji već dugo. Prema riječima Borisa Darmanovića postoji i poslovna i finansijska logika za distribuciju besplatnih novina – tako što se novina finansira od oglašavanja, a smanjuju troškovi štampe.\nDarmanović kaže da su besplatne novine u svijetu imale sporove sa novinama koje se prodaju, te da su te sporove dobile.\n"Mi smo odlučili samo da smanjimo troškove za onaj dio koji se tiče prihoda od prodaje, što znači da smo smanjili cijenu štampe i da smo smanjili cijenu distribucije, upravo onoliko koliko bi dobili od prodaje novine i ostao nam je marketing, s tim što smo onda vrlo lako povećali tiraž i došli do visokog tiraža. To je jedan jednostavan model koji postoji u svijetu. Pokušale su dnevne novine koje se plaćaju da tuže besplatne. Na evropskom sudu su izgubili te sporove, naravno da su izgubili jer uvijek je moja ocjena kao nekog ko pravi biznis da li ću ja svoj proizvod davati besplatno i zarađivati od nekog drugog posla ili ću odlučiti da uzimam prihode od plaćanja marketinga, ili ću možda odlučiti samo da uzimam prihode od pretplate. Nama ne treba toliko novca koliko treba drugim medijima zbog toga što možda ja kao vlasnik te novine ne tražim toliki profit", navodi Darmanović.\nNa drugoj strani Nikola Marković iz Dana kaže da im ne smeta pojava besplatnih novina, ali naglašava da postoje pravila koja se moraju poštovati.\n"Koliko sam ja informisan kolege iz Dnevnih novina htjeli su da plate rabat distributeru a da se dostavljaju besplatno, što je tržišno potpuno nelogično. Ono što želim da istaknem jeste da mi nemamo ništa protiv Dnevnih novina. Naprotiv, mi im želimo sreću u radu ali prosto se neka pravila moraju poštovati. Ovo je svima malo neobično jer se radi o novoj i do sada nepoznatoj situaciji u Crnoj Gori, ali ja vjerujem da brzih dana sve će to doći na svoje i da će kolege iz Dnevnih novina napraviti te boksove gdje će distribuirati svoju novinu", istakao je Marković.


SALON FOTOGRAFIJE - Glas Podrinja\nPOSLE VIŠE OD PEDESET GODINA\nU prepunoj galeriji Međuopštinskog istorijskog arhiva, u utorak je otvorena izložba „Salon fotografije Šabac 2015“, na kojoj su izložene odabrane i nagrađene fotografije sa konkursa za najbolju fotografiju grada Šapca.\n- Od 1964. godine, u Šapcu nije održana fotografska izložba ovako visokog kvaliteta. Našalio sam se sa fotografima da su oni prvi „povukli nogu“ pre 51 godinu, kada je zadnji put iskopano korito reke Save i ofarban železnički most, možda će i ova izložba povući dobre i pametne korake u našem gradu, rekao je vidno zadovoljan gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović, koji je podelio nagrade i pohvale najboljim fotografima.\nU kategoriji „Šabac, Šapčani...“, prvu nagradu je dobio Jugoslav Radojević za fotografiju „Trag jeseni“, drugu Vladimir Điniđ za „Šešir je bitan“, a treću Mihailo Simović za fotografiju „Na vezu“. Na temu „Hoćemo li u Šabac na vašar?“, prvu nagradu je dobio Slavoljub Radojević za fotografiju „Truba je igra“, drugu Aleksa Milivojević za „Vašar“ i treću Čedomir Buiković za „Ringišpil“. Zlatnu medalju Foto saveza Srbije dobio je Zoltan Bisak, srebrnu Mihailo Simović, a bronzana je dodeljena Ratomiru Radomiroviću.\n- Šabac je uvek inspirantivan za fotografe, bez obzira na godišnje doba, rekao je Jugoslav Radojević, koji se fotografijom bavi od trećeg razreda osnovne škole, a kao fotoreporter radi od 1996. godine, kada se zaposlio u „Glasu Podrinja“.\nIzložba, koju je realizovao Grad Šabac u saradnji sa Šabačkom fotografskom zadrugom i Foto savezom Srbije, ovorena je do 20. decembra.


Vučić položio zakletvu u Skupštini Srbije i započeo drugi mandat -\nU obraćanju posle polaganja zakletve Vučić je izrazio očekivanje da će nova Vlada Srbije biti konstituisana do kraja jula i najavio da će započeti konsultacije sa svim parlamentranim strankama čim mandati budu potvrđeni.\nPrekidan čestim i dugim aplauzima, Vučić je rekao da su mir i stabilnost, sloboda u odlučivanju i rad, prioriteti njegovog drugog mandata.\nIstakao je da očekuje pomoć Vlade jer nastupaju teška vremena, naročito zbog rata u Ukrajini, a kako je rekao, „rešavanje potanja Kosova i Metohije biće sve teže“.\nObratio se zapadnim silama koje su, po njegovim rečima licemerne i „što više negiraju da Kosovo ima sličnosti sa dešavanjima u Ukrajini, to on više vidi da ih to pitanje boli“.\nVučić je rekao da se tokom predstojeće zime mora izgraditi stabilnost energenata, da bude dovoljno hrane i da će propasti svi pokušaji destabilizacije tržišta.\nPredsednik je nekoliko puta ponovio da je hitno formiranje vlade neophodno ne samo zbog energenata i finansijske stabilnosti, već i zbog obrazovanja izdravstva.\n„Mora da se radi na većoj slobodi medija i vladavini prava“, rekao je Vučić.\nSvečanom polaganju zakletve prisustvuju brojni gosti među kojima su premijerka Ana Brnabić i članovi Vlade, patrijarh SPC Porfirije, bivši predsednici Srbije Tomislav Nikolić i Milan Milutinović, nekadašnji predsednik SRJ Zoran Lilić.\nVučić je zakletvu položio pred starim sazivom skupštine, pošto još nisu proglašeni konačni rezultati parlamentarnih izbora održanih takođe 3. aprila 2022. godine, a u zakonu stoji da se skupština sastaje ako nije u redovnom zasedanju ili ako joj je prestao mandat, da bi predsednik Republike pred njom položio zakletvu.\nIspred zgrade skupštine postavljeni su video bim i zvučnici putem kojih okupljeni građani mogu pratiti polaganje zakletve a oko ulaza je postavljena metalna ograda iako obezbeđenje pušta deo građana da uđu u taj prostor.\nNa plato ispred Doma Narodne skupštine Srbije stigla je delegacija Srpske liste kako bi „pružila podršku“ predsedniku Srbije, a sa njima rupa građana za koje se nezvanično može čuti da su iz više mesta sa severa Kosova.\nPrevious Informacija sa zasedanja Gradskog veća u Loznici\nNext OKO SOKOLOVO Neće startovati sutra, evo kako izgleda (foto)


Stefanović: Borba protiv organizovanog kriminala nema alternativu\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas u Austriji da saradnja policija u borbi protiv organizovanog i svih drugih vidova kriminala nema alternativu, što su pokazali i rezultati zajedničkih akcija ostvareni u prethodnim godinama.\nStefanović je na zajedničkoj konferenciji sa saveznim ministrom unutrašnjih poslova Austrije Herbertom Kikelom i direktorom Savezne kriminalističke policije te zemlje Francom Langom, istakao da je saradnja srpske i austrijske policije u prethodnim godinama bila veoma uspešna i da je rezultirala konkretnim akcijama zaplene narkotika i hapšenjima mnogih pripadnika organizovanih kriminalnih grupa.\n- Naše dve policije nameravaju da sarađuju vrlo intenzivno i u budućnosti u svemu onome što čini srž dobre policijske saradnje, ali hoćemo i da pružimo podršku i svim drugim kolegama u regionu da kroz jednu čvrstu i zajedničku mrežu više policija ne dozvolimo da kriminal pomisli da je jači - rekao je Stefanović koji je u austrijskom Cauhenzeu učestvovao na konferenciji na temu balkanskih kartela i drugih kriminalnih grupa.\nMinistar Stefanović je upoznao učesnike konferencije da je tokom prošle godine u Srbije zaplenjeno više od četiri tone narkotika, da je otkrivena prva laboratorija ekstazija, kao i da je u zajedničkoj akciji srpske i makedonske policije uhapšen Milan Zarubica.\nOrganizovane kriminalne grupe koje deluju na teritoriji jugoistočne Evrope, kako je ocenio ministar Stefanović, nemaju jezičke, etničke, niti bilo koje druge barijere u saradnji i zato policije moraju da pokažu da su spremne da sarađuju, da su organizovanije i bolje opremljene.\nRepublika Srbija želi da izdvoji više novca u opremanje policije, kako bismo i kroz posebnu opremu učinili da kriminalistička policija postane još efikasnija i ozbiljnija, istakao je Stefanović.\nSrpski ministar policije je naveo da kriminalne grupe na prostoru jugoistočne Evrope, prema procenama Ujedinjenih nacija, samo od narkotika zarade oko 1,5 milijardi dolara.\n- Zato moramo biti spremni da čeličnom pesnicom zdrobimo kriminal, da budemo precizni i jasni i da građani znaju da mogu da se oslone na policiju - naglasio je Stefanović.\nPrema njegovima rečima, u borbi protiv krijumčarenja narkotika, ljudi, oružja i odgovoru na pokušaje da se kroz aktivnosti organizovanog kriminala finansira potencijalni terorizam, neophodna je međunarodna saradnja.\n- Republika Srbija je spremna da sarađuje sa svim kolegama u regionu i svetu na suzbijanju svih oblika kriminala. Kroz različite operativne akcije prethodnih godina pokazali smo kako se uspešno, kroz razmenu informacija, može doći do nekog počinioca krivičnih dela, ali i koliko znači poverenje koje se vremenom gradi između policajaca i koliko ta razmena informacija može da utiče na brzinu i efikasnost akcija - rekao je Stefanović.\nZahvalivši se ministru Kikelu i direktoru Langu na organizaciji konferencije, Stefanović je istakao da je dosadašnja saradnja srpske i austrijske policije, kroz obuke i razmenu iskustava i znanja uticala na povećanje efikasnosti.\n- Želimo da kroz intenzivniju saradnju, zajedničke akcije i sadejstvo operativaca kriminalističkih policija i specijalnih jedinica uvežbamo naše snage da budu brže i efikasnije u otkrivanju teških krivičnih dela, da budu spremne da brzo reaguju u svim situacijama i da kroz konkretne rezultate pokažemo da takva vrsta saradnje nema alternativu - zaključio je Stefanović, saopšteno je MUP.\nRebić: Srbija će i dalje biti pouzadn partner u borbi protiv organizovanog kriminala


Isplativost organske proizvodnje samo u izvozu - AgroFin\nNaslovna MAGAZIN AgroTema Isplativost organske proizvodnje samo u izvozu\nZbog niske kupovne moći potrošača i viših cena u odnosu na konvencionalne proizvode, tržište sve skučenije\nŠirom planete 16. oktobra se obeležava Svetski dan hrane. O održivosti, specifičnostima i dometima njene proizvodnje vode se brojne rasprave. Kada je reč o zdravstveno-bezbednoj hrani kod nas, fokus pažnje uglavnom se usmerava na organsku proizvodnju. Najčešće se vode debate o njenoj (ne)isplativosti s obzirom da se, uprkos poslednjiih godina višestruko povećanim subvencijama, proizvodnja odvija na svega oko 20.000 hektara ili 0,4 odsto obradivih površina.\nOpravdano se stoga postavlja pitanje: koliko su organski proizvođači uspeli da se izbore za svoje proizvode u odnosu na konvencionalne koji dominiraju tržištem?\n-Zbog niske kupovne moći potrošača u našim uslovima, tržište postaje sve skučenije i svodi se uglavnom na Beograd i Novi Sad. To, naravno, nije dovoljno i zahteva od organskih proizvođača da, osim supermarketa i zelenih pijaca, onlajn krenu u direktnu prodaju, dostavom proizvoda na kućni prag što je, posebno sada u vreme borbe sa korona virusom, preovlađujući vid prodaje u pojedinim evropskim zemljama, kaže prof. Dr Rade Popović sa departmana za agroekologiju Ekonomskog fakulteta u Subotici.\nJoš uvek nedovoljno iskorišćen potencijal za porast prodaje organskih proizvoda Popović vidi u izvozu, povezivanjem manjih proizvođača, a kao dobar primer navodi klaster „Ekolend farms“ iz Telečke. Klaster okuplja oko desetak proizvođača koji se na oko 50 hektara bave proizvodnjom začinske paprike i bio-začina, ali i organske soje.\n-Bez obzira na ostvaren prinos i cenu, naša najveća sigurnost, pa i prednost, jeste zagarantovan plasman na tržištu Nemačke. Već godinama uspešno poslovno sarađujemo sa nekoliko nemačkih kompanija koje nas pomažu i finansijski podupiru. A sve sa ciljem održivosti i povećanja proizvodnje, s obzirom na sve veću tražnju za organskim proizvodima u Evropi, kaže Valerija Balint, rukovodilac proizvodnje i koordinator prodaje u klasteru „Ekolend farms“.\nPrethodni tekstCene na berzama u periodu od 12. do 16. oktobra 2020. godine\nSledeći tekstPoljoprivreda na onlajn Regionalnom poslovnom forumu


Otvorena "Ledena šuma" u Novom Sadu (FOTO) | (Vesti - 07.12.2018) Novi Sad\n07.12.2018 u 19:39h\nZimska manifestacija "Ledena šuma", koja se održava treću godinu u Dunavskom parku, otvorena je večeras svečanim programom, vatrometom i svirkom.\nOvogodišnja "Ledena šuma" trajaće 45 dana i kako je rečeno, omogućiće jedinstveni spoj druženja, zabave, rekreacije i kulturnih dešavanja.\nObraćajući se prisutnima na svečanom otvaranju, predsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić istakao je da nam priroda nije dala planine, ali da, zahvaljujući "Ledenoj šumi", najmlađi Novosađani mogu da uživaju u zimskim čarolijama.\n- Dečije impresije su uvek vezane za zimske čarolije i ovo je prilika da upravo takve čarolije osete najmlađi Novosađani, ali i svi oni koji u narednom periodu posete Novi Sad – poručio je predsednik gradskog parlamenta Zdravko Jelušić, i dodao da je klizalište u "Ledenoj šumi" najveće u Srbiji i jedno od najvećih na Balkanu.\n- Velikom broju turista doprinos daju kulturne manifestacije. Ljudi koji posete Novi Sad pamte naš grad po lepim trenucima koje su ovde proveli. Pored toga, ne zaboravimo da je iskonska potreba ljudi da imaju praznike i da se nečemu raduju. Ovo je pravo vreme, pred Novu godinu, da naši najmlađi sugrađani, kao i njihovi gosti, iskreno uživaju u "Ledenoj šumi" u Dunavskom parku - zaključio je predsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić, koji je zajedno sa članom Gradskog veća za sport i omladinu Ognjenom Cvjetićaninom prisustvovao otvaranju manifestacije.\nNovosadski basketaš i jedan od svetskih prvaka u basketu tri-na-tri Stefan Stojačić kazao je da je manifestacija "Ledena šuma" jedinstvena u Srbiji.\n- Kada je pokrenuta odmah je skrenula pažnju i odlično je što deca tokom zime i na otvorenom mogu da se bave fizičkom aktivnošću - rekao je Stojačić.\nU okviru "Ledene šume" u centralnim delu Dunavskog parka postavljeno je uređeno klizalište, koje se sa pratećom kružnom stazom oko jezera u parku prostire na površini od 1.300 metara kvadratnih, a posetiocima je omogućeno klizanje kada je spoljna temperatura i do 15 stepeni. Pored klizališta postavljen je kafe-restoran namenjen posetiocima parka, a takođe tu je i "Snežni grad", izložbeno prodajni prostor namenjen prezentaciji lokalnih umetnika, ali i gastronomsko-zimskim specijalitetima.\n18.01.2019. - Vatromet i bogat zabavni program na zatvaranju manifestacije "Ledena šuma"\n10.01.2019. - "LEDENA ŠUMA": Besplatne grupne posete za decu od 14. do 20. januara\n15.12.2017. - Svečano otvaranje "Ledene šume" petak u 18h\nPovezane teme dunavski park klizanje Ledena Šuma nova godina novi sad novosađani


Košarac: Srpsku danas krasi solidarnost građana | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Košarac: Srpsku danas krasi solidarnost građana\nISTOČNO SARAJEVO – Republiku Srpsku danas krasi visok stepen solidarnosti građana, izjavio je novinarima u Istočnom Sarajevu član Glavnog odbora SNSD-a Staša Košarac.\n„Republika Srpska je sve jača zahvaljujući razumijevanju građana, kao i solidarnošću prema onim sredinama u kojima vlada visok stepen ugroženosti, poput Šamca, Doboja i Bijeljine“, istakao je Košarac.\nNjega posebno raduje razmišljanje, razumijevanje i solidarnost građana Sarajevsko-romanijske regije koji, kada je riječ o ovim gradovima, ali i drugim poplavljenim sredinama u Srpskoj, nisu „sjedili skrštenih ruku nego pokušavaju da se organizuju u pruže pomoć ugroženima“.\nKošarac je poručio da stranačka, odnosno politička prepucavanja u ovoj vanrednoj situaciji nikome nisu dobrodošla i da najviše govore o onima koji na tome insistiraju.\n„Nije vrijeme za neku vrstu političkih odnosa u Republici, danas je veoma važno da svi budemo posvećeni pitanju kako da pomognemo svakom ugroženom čovjeku, jer je to osnovno pitanje“, naglasio je Košarac.\nOn je istakao da su danas opština Istočno Novo Sarajevo i Opštinska organizacija Crvenog krsta prema Bijeljini uputili novi kontingent humanitarne pomoći stanovništvu tog grada ugroženom poplavama.\nU ovoj akciji učestvuju i građani Kalinovika, Rogatice i Sokoca, koji su zajedno u Bijeljinu poslali 530 pari čizama i rukavica, vodu za piće, hranu, garderobu, higijenske artikle, kamion drva za ogrev i duge potrepštine.\nKošarac je najavio da će od prekosutra na Sokocu biti pokrenuta akcija cijepanja i slanja veće količine drva za ogrev, namijenjenih stanovništvu u poplavljenom području.\nPrema njegovim riječima, u organizaciji opštine Istočno Novo Sarajevo sutra će biti održan i sastanak sa predstavnicima građevinskih firmi sa područja ove opštine s ciljem iznalaženja rješenja za upućivanje adekvatne pomoći ugroženim opštinama u Srpskoj.\nOn je podsjetio da već nekoliko dana u Istočnom Sarajevu traje akcija prikupljanja pomoći za područja koja su u Srpskoj ugrožena poplavama.\nSekretar Opštinske organizacije Crvenog krsta Istočno Novo Sarajevo Milan Ristović zahvalio je svim volonterima i aktivistima ove humanitarne organizacije, kao i velikom broju građana na nesebičnoj pomoći i razumijevanju za stanovništvo Srpske koje se bori sa posljedicama neviđenih poplava.\nPrethodni članakFormirani krizni štabovi\nNaredni članakŽivote dalo 144 pripadnika Višegradske brigade VRS


Najbolje balkanske plaže za ovo leto - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nAko uzmete u obzir da već sada možete kupiti prilično pristupačne aranžmane za neke od najboljih destinacija, onda ćete sigurno poželeti da pročitate naš tekst. U slučaju da do sada niste imali priliku da posetite neku od balkanskih plaža tokom leta, sada imate novu priliku. Ako planirate odmor u ovom delu sveta, znajte da vam neće biti potrebna ogromna količina novca.\nMi vam ovog puta predstavljamo najbolje plaže u regionu, počevši od Crne Gore, preko Hrvatske, do Makedonije i Bugarske. Svaka od ovih zemalja ima svoju vrstu prirodne lepote i ambijenta koje vam može ponuditi, tako da verujemo da ćete i sami shvatiti da vam egzotična putovanja za dobar provod nisu potrebna.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Dubai priredio najveći svetlosni spektakl na svetu\nNajbolje pozadine za skrivanje kamere na vašem telefonu\n» Bose predstavio futusritičke SMART naočare\n» Kako da napravite držač za telefon od spajalice\n» Kako da upalite „Dark Mode“ na Faceboook Messenger-u\n» Huawei predstavio Smart telefon na preklapanje


Dodik: "BiH se pokazuje kao neuspješan i propao eksperiment međunarodnog faktora"\nDodik: “BiH se pokazuje kao neuspješan i propao eksperiment međunarodnog faktora”\n“Mi Srbi u Republici Srpskoj osjećamo se neslobodno i šikanirano i kao narod koga mrze u BiH. BiH sigurno nije dugoročno mjesto za nas i mislim da se polako približavamo trenutku kada će se taj eksperiment pokazati kao neuspješan i propao“, naglasio je Dodik.\n“Oni pokušavaju da nam pošalju poruku da moramo da poštujemo Ustavni sud, ali ovo što imamo, ovu nakaradu na nivou Sarajeva samo se zove Ustavni sud, ali je to je prevarantsko mjesto, to je za nas okupacijski sud, koji treba da konačno razgradi cijelu Republiku Srpsku i njena prava. Sljedeći korak koji vidimo da se pripremaju jeste da oduzmu prava na vode, šume, kasnije škole i sve što bi našim političkim postupanjem dozvolili da se desi“, ukazao je Dodik.\n“Upoznali smo naše sagovornike o činjenici da podmuklo i kriminalno ponašanje sudija Ustavnog suda BiH već duže vremena urušava naš identitetski, sada imovinski, a kasnije cjelokupan statusni karakter Republike Srpske i da ne možemo da pređemo preko ovoga“, istakao je Dodik.\nOn je istakao da će se zato u Narodnoj skupštini Republike Srpske organizovati sjednica na kojoj će biti donesene sve legitimne i legalne odluke, piše “Atv“.\n“Okupićemo se svi zajedno s ciljem da Republiku Srpsku stabilizujemo i odbranimo i to je naše pravo“, poručio je Dodik, dodavši da je Narodna skupština Republike Srpske predviđena kao mjesto za sve odluke koje su sporne na nivou BiH.


August 13, 2018 – Novi Beograd\nNovi Beograd » August 13, 2018\n- Select - selidbe prevoz skole jezika Agencije Novi Beograd\nSkole stranih jezika Novi Beograd\nAugust 13, 2018 Published by: novi-beograd\nVremena se menjaju uskoro postaćemo i članovi Evropske unije. Danas za posao ne vredi ni konkurisati bez aktivnog poznavanja nekog stranog jezika. Otrcana je fraza koliko stranih jezika govoriš i znaš toliko vrediš, ali tako i ispadne kada se na kraju sve sabere. Mi promovišemo kurseve jezika u Beogradu i skole stranih jezika Novi Beograd, a planiramo da vas uputimo da završite neke od kurseva stranih jezika koji su u ponudi, pa evo pogledajte, najviše se traže kursevi engleskog jezika u Beogradu i kurs nemackog jezika u Beogradu\nA, ako bi ste baš da blizu idete na kurseve stranih jezika sa one druge strane Save onda vam preporučujemo kurs engleskog jezika Novi Beograd i kurs nemackog jezika Novi Beograd. Skola stranih jezika kao što je LNG education u Beogradu se nalazi na nekoliko lokacija. Cilj skole je da svojim polaznicima omogući da u svom kraju uce strane jezike po najpovoljnijim cenama, sa najboljim predavačima. Posetite najbliću LNG education skolu stranih jezika u Beogradu i detaljno se raspitajte o svim mogućim uslovima.\nMnogo je skola stranih jezika, odvojte vreme i idite usavršite ili uvećajte svoje poznavanje stranih jezika. Imate mnogo i drugih kurseva stranih jezika, a ako ste u Beogradu, imate mnogo više mogućnosti.


Program odvoza smeća\nProgram je sačinjen, pre svega, u skladu sa raspoloživim tehničkim kapacitetima Predzeća, količini i vrsti otpada koja se generiše u pojedinim gradskim zonama, kao i opštoj i ekološkoj svesti građana.\n1. Spisak mesnih zajednica u kojima se vrši organizovano odvoženje smeća\n2. Vreme odvoza smeća\n3. Način odvoza smeća\n4. Dinamiku odvoza smeća po zonama\n5. Odvoz smeća sa sabirnog mesta\n6. Odvoz baštenskog otpada\n7. Odvoz krupnog otpada\n1. SPISAK MESNIH ZAJEDNICA IZ KOJIH SE ODVOZI SMEĆE\n1. Prvi Maj\n7. Centar grada\n11. Heroj Filip Kljajić\n15. Male pčelice-naselje staro selo\n22. Stara radnička kolonija\n23. Sušica 24. Uglješnica\n25. Veliko polje\n27. Denino brdo\n31. Male pčelice\n32. Dragobraća – deo\n33. Divostin – deo\n34. Trmbas -deo\n35. Teferič – deo\n36. Ždraljica – deo\n2.VREME ODVOZA SMEĆA\nOdvoženje smeća organizovano je tokom cele godine, u tri smene, u dane vikenda, državnih i verskih praznika, po svim vremenskim uslovima,po sledećem rasporedu:\n- u prvoj smeni od 06 do 13 sati\n- u drugoj smeni od 14 do 21 sat\n- u trećoj smeni od 20 do 03 sata\n- u među smeni od 12 do 19 sati.\nOdvoženje smeća vrši se specijalnim vozilima za odvoz smeća, tz. „smećarima”, iz tipiziranih posuda za sakupljanje smeća, kontejnera 1,1m³ ili plastičnih kanti zapremine 140 litara. Za individualni tip stanovanja, gde se smeće odvozi putem plastičnih kanti ili drugih posuda, osim kontejnera, obaveza korisnika je da svoje kante iznesu u 06 sati do kolovoza, a posle pražnjenja iste vrate u svoja dvorišta.Kod pravnih lica, preduzetnika i ustanova, smeće se odvozi po rasporedu i dinamici pripadnosti ulice koja je navedena u Programu.\n4. DINAMIKA ODVOZA SMEĆA\nDinamika odvoza smeća za pojedine ulice ili delove Grada, određena je na osnovu količine i vrste otpada koji nastaje u tim ulicama ili naseljima, tipu stanovanja, broju trgovinskih radnji, broju posuda za odlaganje smeća, frekvenciji saobraćajnica za određeno naselje (u daljem tekstu ZONAMA).\nUlice u kojima se smeće odvozi 7 puta nedeljno – EXTRA ZONA.\nUlice u kojima se smeće odvozi 4 puta nedeljno – PRVA ZONA.\nUlice u kojima se smeće odvozi 3 puta nedeljno – DRUGA ZONA.\nUlice u kojima se smeće odvozi 2 puta nedeljno – TREĆA ZONA.\nUlice u kojima se smeće odvozi 1 puta nedeljno – ČETVRTA ZONA.\nNa osnovu člana 9. stav 4. Odluke o održavanju čistoće („Službeni list Grada Kragujevca” broj 09/02), JKP „Čistoća” Kragujevac, određuje sabirno mesto sa koga se vrši odvoz smeća za 2010/2011. godinu.\nU koliko je ulica neprohodna za vozila („smećare”) JKP „Čistoća”, zbog neadekvatne kolovozne podloge, velikog uspona, nedovoljne širine ili ako je slepa i bez okretnice na svom kraju, smeće iz tih ulica se odvozi sa tz. „sabirnog mesta”, sve dotle dokle te okolnosti traju.\nOdluku o neprohodnosti ulice i bezbedan ulazak kamiona JKP „Čistoća” po radnike i imovinu preduzeća, kao i građana, donosi tehnička komisija JKP „Čistoća”, o čemu sačinjava zapisnik.\nTehničku komisiju imenuje direktor JKP „Čistoća”, svojim rešenjem. Sabirno mesto za ovu vrstu ulica određuje JKP „Čistoća” teritorijalna Mesna zajednica i komunalna inspekcija, o čemu sačinjavaju zapisnik.\nSabirno mesto se formira na javnoj površini, tako da svojom namenom ne ugrožava bezbednost saobraćaja i pešaka. Kante sa smećem građani odlažu na sabirno mesto, u dane predviđene Planom odvoza smeća za tu ulicu, odakle ga kamioni JKP „Čistoća” odvoze. Obaveza JKP „Čistoća” je da posle odvoza smeća sabirno mesto ostane čisto i uredno.\nU slučaju da se u nekoj od ulica steknu tehnički uslovi za nesmetan i bezbedan ulazak kamiona koji vrše odvoz smeća, JKP „Čistoća” će ukinuti sabirno mesto, a odvoz smeća obavljaće normalno.\nPo sticanju ovih uslova ova kategorija korisnika usluga prevodi se u neku od zona, u zavisnosti od broja nedeljnog odvoza smeća.\n6. ODVOZ KRUPNOG OTPADA\nNa osnovu člana 15. Odluke o održavanju čistoće („Službeni list Grada Kragujevca” broj 09/02), JKP „Čistoća” Kragujevac, besplatnom prolećnom i jesenjom akcijom, organizuje uklanjanje krupnog otpada.\nKrupnim otpadom smatraju se:\n- delovi dotrajalog nameštaja\n- delovi sanitarne opreme\n- dotrajali kućni aparati.\nO početku i trajanju prolećne i jesenje akcije odvoza krupnog otpada, JKP „Čistoća” blagovremeno obaveštava građane preko lokalnih sredstava informisanja. U sledećem Planu data je nedeljni broj odvoza smeća za svaku ulicu posebno, po zonama.\nVi ste ovde: Usluge Usluge sakupljanja i transporta komunalnog otpada Program odvoza smeća na teritoriji Grada Kragujevca za 2013.godinu


Zašto se nikada nije saznala politička pozadina atentata na Zorana Đinđića?\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Zašto se nikada nije saznala politička pozadina atentata na Zorana Đinđića?\nSrbija – Danas se navršava 11 godina od ubistva premijera Srbije Zorana Đinđića, koja će na prigodan način biti obilježena nizom manifestacija.\nZa ubistvo Đinđića, koji je bio lider Demokratske stranke, pravosnažno je na višedecenijske kazne zatvora osuđeno više pripadnika “zemunskog klana”, a kao posljedica tog čina rasformirana Jedinica za specijalne operacije Resora državne bezbjednosti.\nIako postoje indicije, politička pozadina atentata nikada nije otkrivena,a sa dokumenata Komisije koja je istraživala okolnosti ubistva do danas nije skinuta oznaka tajnosti.\nĐinđića historija bilježi kao prvog demokratski izabranog predsjednika Vlade Srbije, koji je, nakon što je imenovan na ovu funkciju 2000. godine pokrenuo niz korjenitih ekonomskih i političkih reformi.\nVlada, koju je formirao, otpočela je saradnju sa Haškim tribunalom i tokom njenog mandata, u skladu sa međunarodnim obavezama, uhapšeno je nekoliko haških optuženika, među kojima je bio i bivši predsjednik Srbije i SRJ Slobodan Milošević.\nAmerički nedjeljnik “Time” je u septembru 1999. godine uvrstio Đinđića među 14 vodećih evropskih političara trećeg milenijuma.\nAutor je niza naučnih radova iz oblasti filozofije i političke teorije, i prevodilac više filozofskih djela. Aktivno se bavio i političkom publicistikom.\nĐinđićeva supruga Ružica danas vodi Fondaciju “Dr Zoran Đinđić”.


ITALIJA ODGODILA POČETAK RADA SKIJALIŠTA: U FRANCUSKOJ POKOPANE SVE NADE | Hayat.ba\nITALIJA ODGODILA POČETAK RADA SKIJALIŠTA: U FRANCUSKOJ POKOPANE SVE NADE\nItalija je danas odgodila početak rada svojih skijališta za 18. januara jer su područne vlasti zatražile više vremena ocijenivši da se nisu stekli uvjeti za otvaranje 7. januara, kao što je bilo planirano.\nUtvrđeno je da se nisu stekli uvjeti za otvaranje objekata 7. januara – ocijenile su područne vlasti na koje se danas u svojoj izvršnoj uredbi pozvao ministar zdravstva Roberto Speranza, odgodivši otvaranje skijališta.\nVakcinisanje počelo prošle nedjelje\nU Italiji je u prošlu nedjelju počelo vakcinisanje jer je uoči Božića ponovo uvedena karantena kako bi se spriječilo naglo širenje epidemije tokom blagdana i otklonila prijetnja trećeg vala od kojeg strahuju zdravstveni radnici.\nItalija, koja je u subotu prijavila 9166 novozaraženih i 364 umrla, nada se da će u siječnju nastaviti kampanju vakcinisanja u kojoj planira cijepiti 470.000 ljudi na sedmicu.\nI Francuska je razmišljala o mogućem pokretanju skijaških vučnica 7. januara, ali je vladin glasnogovornik Gabriel Attal u srijedu pokopao sve nade sektora rekavši da je to “malo vjerovatno” zbog visokog stepena zaraženosti.


Na poligonu kod Vršca taktička vežba srpskih i ruskih specijalaca sa bojevim gadjanjem\nNa poligonu Orešac kod Vršca danas su pripadnici specijalnih jedinica vojski Srbije i Rusije izveli taktičku vežbu sa bojevim gadjanjem, čime je završena sedmodnevna zajednička obuka.\nKako je saopštilo Ministarstvo odbrane, u vežbi su učestvovali pripadnici 72. brigade za specijalne operacije Vojske Srbije (VS) i 2. brigade Specnaza Oružanih snaga Rusije.\nKorišćeni su helikopteri Mi-17, Mi-8 i “gazela”, borbena vozila “tigar”, “miloš” i “hamer”, najsavremenije streljačko naoružanje, optoelektronska sredstva i oprema specijalnih jedinica uključujući desantne čamce i padobrane “arbaljet” koji omogućavaju vazdušno desantiranje pri brzinama od 350 kilometara na čas, stoji u saopštenju.\nIzvodjenju vežbe su prisustvovali ministar odbrane Nebojša Stefanović, načelnik Generalštaba VS Milan Mojsilović kao i zamenik ministra odbrane Rusije, general armije Nikolaj Pankov koji je kazao da zajdnička obuka srpskih i ruskih vojnika “nije usmerena ni protiv koga”.\nNaredbom ministra odbrane Rusije Sergeja Šojgua, za lične rezultate u toku priprema i realizacije vežbe, Medaljom za učvršćivanje borbene saradnje odlikovano je po 15 pripadnika oružanih snaga Srbije i Rusije.


Srbija nije dobila zahtev za izručenje Ristića - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nSrpska policija je kao članica Interpola dužna da uhapsi begunca sa crvene poternice ukoliko ga uoči na svojoj teritoriji. To bi trebalo da važi i za crnogorske poternice za srpskim državljanima Nemanjom Ristićem, Milošem Jovanovićem i Predragom Bogićevićem.\nPodgorički list „Pobjeda” objavio je da je Srbija pre nekoliko dana dobila ove poternice, koje su raspisane 8. decembra. Oni su osumnjičeni da su učestvovali u pripremanju terorističkih napada na dan parlamentarnih izbora 16. oktobra.\nU Ministarstvu pravde, međutim, juče su za „Politiku” rekli da Srbija nije dobila zahtev za izručenje građana Srbije optuženih za pripremu napada u Crnoj Gori. Kako napominju, ukoliko taj zahtev dobiju na njega će odgovoriti ako za to bude bilo osnova.\nU srpskom MUP-u tokom jučerašnjeg dana nismo dobili potvrdu informacije o crnogorskim poternicama za srpskim državljanima, kao ni odgovor na pitanje da li policija traga za osumnjičenima.\nNije nam objašnjeno ni zbog čega, ukoliko poternica postoji, do sada nije uhapšen Nemanja Ristić, koji se pre nekoliko dana fotografisao u Beogradu pored Sergeja Lavrova, ministra spoljnih poslova Rusije.\nU svakom slučaju, procedura je takva da kada neka država raspiše crvenu Interpolovu poternicu, u Srbiji tog trenutka informaciju o poternici putem sistema MUP-a dobijaju granice.\nMeđutim, da bi svaki policajac znao o čemu je reč, podaci o poternicama se prosleđuju i nacionalnoj bazi podataka, u aplikaciju potrage.\nTako da svaki policajac tokom rutinske provere, može da konsultuje bazu da vidi da li je osoba na potrazi.\nUhapšeni po crvenoj poternici se zatim privodi nadležnom sudu. Sudija na osnovu podataka iz poternice sa svim obrazloženjima, procenjuje krivično delo i donosi odluku da li će da zadrži ili pusti privedenog. Svaka država članica Interpola je suverena u donošenju odluka, isključivo se rukovodi svojim zakonom za svaki slučaj ponaosob.\nO odluci sudije, kakva god da je ona, obaveštava se država koja je raspisala poternicu.\nOna ima rok od 18 do 40 dana da dostavi neophodnu dokumentaciju zarad daljeg postupka ekstradicije. To su formalni zahtev za ekstradiciju uz materijal za utvrđivanje identiteta, optužnica ili krivična prijava uz pojašnjenje dela, rešenje o određivanju pritvora i sve to prevedeno na srpski jezik.\nU slučajevima određivanja ekstradicionog pritvora, on ne može da traje duže od godinu dana i uračunava se u kaznu.\nKada dobije dokumentaciju, sudija daje svoje mišljenje i predlog Ministarstvu pravde, a konačnu odluku o izručenju donosi ministar pravde.\nPodsetimo, Srbija i Crna Gora imaju sporazum o međusobnom izručenju svojih državljana.\nSporazumom je obuhvaćen širi spektar krivičnih dela za koja se može dozvoliti izručenje sopstvenih državljana – krivična dela organizovanog kriminala, korupcije, krivičnih dela protiv čovečnosti i drugih dobara zaštićenih međunarodnim pravom, pranje novca i drugih teških krivičnih dela za koja je zaprećena kazna od pet godina zatvora i više.\nCrnogorski mediji su objavili da je Nacionalni centralni biro Interpola Podgorica, na zahtev Specijalnog državnog tužilaštva Crne Gore, raspisao crvenu poternicu za trojicom državljana Srbije.\nIstovremeno, crnogorske vlasti su tražile od Rusije da im omogući saslušanje njihovih državljana Eduarda Širakova i Vladimira Popova, za kojima je poternica raspisana 6. decembra ove godine.\nNemanja Ristić, koji je osumnjičen da je jedan od organizatora pripreme napada uoči crnogorskih izbora izjavio je ranije za N1 da ga niko ne goni i da za tim nema ni razloga, jer kako tvrdi, nije povezan sa dešavanjima u Crnoj Gori. Za fotografiju sa Lavrovom je rekao da se na njoj našao slučajno.\nViši sud u Beogradu je Ristiću, podsetimo, u avgustu prošle godine odredio meru obaveznog psihijatrijskog lečenja na slobodi, zbog toga što je uredniku Informativnog programa B 92 Veranu Matiću, ambasadoru SAD u Srbiji Majklu Kirbiju i republičkoj javnoj tužiteljki Zagorki Dolovac pretio da će biti streljani.\nNa dan izbora u Crnoj Gori, podsetimo, uhapšena je grupa državljana Srbije, među kojima je bio i Bratislav Dikić, nekadašnji komandant srpske Žandarmerije. Oni su bili osumnjičeni za pripremu nereda i organizovanje napada na crnogorskog premijera.\nMeđutim, nekoliko dana kasnije, posle sednice Biroa za koordinaciju službi bezbednosti, srpski premijer Aleksandar Vučić rekao je da srpske službe imaju nepobitne dokaze da ovde postoje grupe koje su pripremale nelegalne aktivnosti protiv Crne Gore i koje su pratile premijera Mila Đukanovića.\nVučić je kazao da ti kriminalci koji su visokotehnološkim metodama pratili Đukanovića nemaju veze sa uhapšenima u Crnoj Gori.


UCAM Murcia - Valencia: Analiza utakmice | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Prognoze utakmica UCAM Murcia – Valencia: Analiza utakmice\nPolako ćemo početi da tipujemo i utakmice košarkaških nacionalnih šampionata, pošto smo stekli osnovna znanja o snazi i tipu igre koji većina timova forsira ove sezone, te smatramo da možemo da nađemo value u nekim utakmicama, baš kao što to radimo u evropskim utakmicama. Španska ACB liga je sasvim sigurno liga koja je prva u Evropi po kvalitetu, ali i po izjednačenosti većeg broja timova. Naime, iako bi na papiru trebalo da odskaču Real Madrid i Barcelona, vrlo često se u ACB ligi dešavaju iznenađenja, te svake godine još po neka ekipa iskoči u prvi plan. Upravo iz tog razloga smatramo da će utakmica između UCAM Murcie i Valencije biti prilično zanimljiva za gledanje i klađenje.\nDomaća ekipa UCAM Murcie se takmiči jedino u domaćem prvenstvu, odnosno ove sezone ne nastupaju u evropskom takmičenju. Prošle sezone su imali sasvim solidne nastupe u evropi, ali to ih je koštalo lošijeg plasmana u domaćem prvenstvu. Trenutno imaju skor u ACB od tri pobede (Andorra 89-86, Zaragosa 89-73 i Real Betis 90-78) i četiri poraza (Obradorio 90-95, Fuenlabrada 74-75, San Pablo Burgos 82-92, Real Madrid 69-97). Kao što možemo videti UCAM Murcia je jedna run and gun ekipa koja obožava da igra na veliki broj poena i kojima odbrana nije jača i omiljenija strana.\nSa druge strane ekipa Valencie ima isti rekord kao i domaća ekipa od tri pobede (San Pablo Burgos 93-62, Real Betis 95-72 i Andorra 89-68) i četiri poraza (Gran Canaria 86-88, Unicaja 63-79, Barcelona 94-97 i Bilbao 79-83), ali oni se takmiče u EuroLeague i sasvim je logično da imaju padove u igri pošto je tempo igranja četvrtak nedelja zaista ubitačan. Valencija je ove sezone paokazala i u evropskom takmičenju da može biti prilično nezgodan rival, ali isto tako da može debel da podbaci kada to niko ne očekuje.\nOve dve ekipe su odigrale u poslednje tri sezone šest mečeva i Valencija je četiri puta izlazila kao pobednik, dok je UCAM Murcia dva puta pobeđivala. Međutim, ove sezone je drugačija situacija, pošto je Murcia promenila način igre, a Valencija igra EuroLeague koji mnogo više iziskuje od njima poznatog EuroCupa.\nZaista smatramo das u kladionice na ovom meču napravile grešku na marketu za broj koševa. Naime, linija je postavljena na 160.5 što je pos vim parametrima nisko. Naime, ove sezone u ACB ligi UCAM Murcia je šest od sedam puta išla preko te linije, dok je Valencija četiri od sedam puta išla preko te granice. Iz tog razloga smatramo da je najbolje na ovoj utakmici odigrati Over 160.5 points (oba tima da postignu 161 ili više poena, uključujući i produžetke), koja opklada se plaća solidnom 1.90 kvotom u online sportskoj kladionici 1xBet.


Kako je gasovod od 11 milijardi dolara podijelio NATO i EU u vrijeme krize – Energetika.ba\nPodmorski gasovod, koji je predviđen za isporuku gasa iz Rusije u Njemačku, postao je upravo ono što su dvije zemlje oduvijek govorile da nikada neće\nPodmorski gasovod, koji je predviđen za isporuku gasa iz Rusije u Njemačku, postao je upravo ono što su dvije zemlje oduvijek govorile da nikada neće biti – oružje u geopolitičkoj krizi.\nSjedinjene Američke Države, Ujedinjeno Kraljevstvo, Ukrajina i nekoliko država članica Evropske unije žestoko su se protivile gasovodu otkako je prvi put najavljena njegova gradnja 2015. godine, upozoravajući da će projekt povećati utjecaj Moskve u Evropi.\nGasovod od 1.200 kilometara završen je u septembru i sada čeka konačnu certifikaciju. Međutim, iako još nije u funkciji, već djeluje kao ogroman klin između tradicionalnih saveznika u vrijeme velikih tenzija između Rusije i Zapada.\nPrema mišljenju stručnjaka, to je samo po sebi pobjeda ruskog predsjednika Vladimira Putina.\nKristine Berzina, viša saradnica njemačkog Marshall fonda Sjedinjenih Američkih Država, nestranačkog istraživačkog centra, rekla je da je Moskva imala koristi od ove drame.\n“Sve u vezi s gasovodom Sjeverni tok 2 je pobjeda Rusije. S obzirom na to da je cilj Rusije da podijeli sve, ako želi da razbiju jedinstvo u Evropskoj uniji i NATO-u, ovaj gasovod im je divna prilika”, rekla je Berzina za CNN.\nGodinama su i Rusija i Njemačka tvrdile da je gasovod čisto poslovno preduzeće i da nema nikakve veze s politikom. Međutim, u centralnoj i istočnoj Evropi, gdje snabdijevanje gasom iz Rusije igra ključnu ulogu u proizvodnji električne energije i grijanju kuća, malo je tema koje su više političke od energetske sigurnosti. S obzirom na to da su cijene prirodnog gasa već blizu rekordno visokih, mnogi strahuju da bi daljnje napetosti mogle uzrokovati još više bola evropskim potrošačima.\nI dok je Rusija poricala da koristi energiju za vršenje pritiska na Evropu, Međunarodna agencija za energetiku je okrivila Moskvu da je smanjivanjem isporuke doprinijela evropskoj krizi cijena gasa.\n“SAD i Evropa se pripremaju za mogućnost da bi Rusija mogla smanjiti svoj izvoz gasa u Evropu kako bi uzvratila za sve moguće sankcije. Bidenova administracija je u redovnim razgovorima s nizom zemalja u Evropi, na Bliskom istoku i u Aziji o povećanju proizvodnje tečnog prirodnog gasa u Evropi u slučaju da ruska invazija na Ukrajinu dovede do nestašice gasa”, kazalo je za CNN više američkih zvaničnika upoznatih o diskusijama.\nKao najveći ruski kupac gasa, Njemačka nije bila voljna da iskoristi gasovod da izvrši pritisak na Moskvu. Prije manje od dvije sedmice, njemačka ministrica odbrane Christine Lambrecht upozorila je protiv uvlačenja Sjevernog toka 2 u sukob. Ipak, kako su se tenzije između Rusije i Zapada podigle zbog Ukrajine, Nijemci su tiho odbacili tu tvrdnju. Pod pritiskom SAD-a, njemačka ministrica vanjskih poslova Annalena Baerbock priznala je prošle sedmice da bi gasovod Sjeverni tok 2 mogao biti uključen u paket sankcija Rusiji zbog njene umiješanosti u Ukrajinu.\nU isto vrijeme, Sjedinjene Američke Države su donekle smanjile svoje glasno protivljenje gasovodu. Ranije ovog mjeseca Senat SAD-a je izglasao zakon republikanskog senatora Teda Cruza iz Teksasa o sankcionisanju entiteta povezanih sa Sjevernim tokom 2. Glavni argument Bidenove administracije bio je da bi sankcije na gasovodu potkopale napore SAD-a da odvrati rusku prijetnju dajući Zapadu manje utjecaja.\nUkrajina i druge zemlje Istočne Evrope upozorile su da bi novi naftovod mogao učiniti region ranjivijim na ruske hirove.\nSporovi vezani za cijene energenata muče odnose između Rusije i Ukrajine još od raspada Sovjetskog Saveza 1991. godine, pri čemu je Rusija u nekoliko navrata smanjivala isporuke gasa Ukrajini. U ovom trenutku, Rusiji je potrebna Ukrajina, jer velika količina gasa koji prodaje Evropi i dalje teče ka ostatku kontinenta preko teritorije Ukrajine.\nZaobilazeći Ukrajinu, Sjeverni tok 2 bi Rusiji olakšao izolaciju Ukrajine.\nOno što situaciju čini još složenijom je odluka Njemačke da ne isporučuje oružje Ukrajini. Dok je nekoliko drugih zemalja NATO-a, uključujući SAD, Veliku Britaniju i Češku, reklo da će slati oružje u tu zemlju, Njemačka je to do sada odbijala, što je izazvalo kritike ukrajinskih zvaničnika.\nGasovod je posebno vrijedan za Rusiju, koja se oslanja na izvoz nafte i gasa za više od 40 posto svojih državnih prihoda. Ako bude operativan, isporučivao bi 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje direktno iz Rusije u Evropu. Gazprom, ruska državna kompanija koja posjeduje gasovod, saopštio je da je njegova prosječna izvozna cijena bila 280 dolara za 1.000 kubnih metara gasa 2021. godine, što znači da bi novi gasovod mogao vrijediti više od 15 milijardi dolara godišnje.\nGazprom je već uložio oko 11 milijardi dolara u projekt.\nAndrej Kortunov, generalni direktor ruskog Vijeća za međunarodne poslove, rekao je da Moskva na projekt Sjeverni tok gleda kao na test strateške autonomije EU od Sjedinjenih Američkih Država.\n“Ako projekt Sjeverni tok 2 propadne, što je moguće, to bi poslužilo kao potvrda ove percepcije da Evropa nije pouzdan partner i da ne možete raditi s Evropskom unijom, jer oni ne mogu ništa da se dogovore i ne mogu da naprave bilo kakvu odluku. Dakle, ako želite da se nešto postigne, trebali biste otići u Washington”, rekao je Kortunov.\nRusija je više puta upozoravala Zapad da ne uvlači Sjeverni tok 2 u političku krizu. Ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov rekao je da su pokušaji politizacije pitanja Sjevernog toka 2 bili kontraproduktivni.\nDok je naftovod izuzetno vrijedan za Putina, sumnja se da bi mogao igrati odlučujuću ulogu u uvjeravanju da smanji sve planove za prelazak ukrajinske granice.\n“Ako ne uspije, to će biti veliki gubitak za Gazprom i rusku ekonomiju, ali nije da će Rusi reći u redu, možete nastaviti proširenje NATO-a, ali sve dok je Sjeverni tok 2 operativan, to je u redu”, rekao je Kortunov.\nGas 675 Predstavljamo 41


U Zaječaru postavljen Info pult za pomoć izbeglim licima | Ist Media\n06:52: PM Friday September 18, 2020\nU Zaječaru postavljen Info pult za pomoć izbeglim licima\nObjavljeno 10. September 2015. at 08:59 piše Ist Media\nZAJEČAR (IST Media, Snežana Stanojević) Crveni krst u Zaječaru postavio je danas na Trgu Nikole Pašića Info pult na gde će se u narednom periodu pružati pomoć i informacije izbeglim licima koji se trenutno nalaze u Zaječaru.\nSva izbegla lica moći će da se informišu ali i da dobiju pomoć kako bi im kratak boravak u Zaječaru bio što lakši i bezbedniji.\n„Cilj nam je da svim izbeglim licima pružimo podršku i prave informacije kako bi im olakšali boravak u Zaječaru. Već smo podelili preko 20 paketa pomoći u vidu hrane i higijenskih proizvoda. Svakom ćemo ukazati i zdravstvenu pomoć u slučaju potrebe a takodje obezbedili smo i bežični internet koji će sva izbegla lica moći da koriste potpuno besplatno“, rekao je Vladan Marković, sekretar zaječarskog Crvenog krsta, prenosi radio Magnum.


Počelo okupljanje Trampovih pristalica pred sednicu Kongresa\nFoto: Танјуг, screenshot\nJanuar 06, 2021 18:13\nHilajde pristalica američkog predsednika Donalda Trampa, među kojima i pripadnici krajnje desnih grupa, okupile su se danas u Vašingtonu na protestu pred održavanje sednice Kongresa na kojoj treba da bude overena pobeda demokrate Džoa Bajdena na predsedničkim izobrima 3. novembra.\nTramp, koji osporava rezultate izbora, obećao je da će se obratiti dsemonstranitma u parku Elipsa nedaleko od Bele kuće, prenosi Rojters.\nNa osnovu tih rezultata izabrani predsednik Bajden osvojio je 306 elektorskih glasova naspram Trampovih 232, navodi Glas Amerike.\nU slučaju kada postoji takav zahtev - zajednička sednica dva doma Kongresa se prekida i njihovi članovi počinju odvojena zasedanja kako bi prigovori bili razmotreni. Da bi prigovor bio usvojen, potrebno je da ga odobre oba doma Kongresa. Ukoliko se to ne dogodi - prelazi se ponovo na brojanje elektorskih glasova.


Banjaluka: Susreti izviđača sa područja bivše Jugoslavije | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nBanjaluka: Susreti izviđača sa područja bivše Jugoslavije\nBANJALUKA, 23. novembra – Odred izviđača “22. april” iz Banjaluke ovog vikenda organizuje tradicionalnu smotru “Novembarski susreti izviđača”, koji će okupiti 25 ekipa iz 17 gradova sa područja bivše Jugoslavije.\n“Novembarski susreti izviđača tradicionalno se održavaju svake godine i okupljaju između 150-200 izviđača iz zemalja bivše Jugoslavije”, rekao je Srni načelnik “Novembarskih susreta izviđača” Nikola Šodić.\nOn je istakao da je cilj “Novembarskih susreta izviđača” okupljanje i druženje izviđača, podjela iskustva i znanja, te uspostavljanja saradnje.\nIzviđači iz Republike Srpske, Federacije BiH, Hrvatske, Srbije i Crne Gore takmičiće se u orijentaciji, topografiji, prelasku staze – snalaženje u prirodi, a pokazaće svoje opšte znanje, kao i znanje iz prve pomoći i izviđačke organizacije, objavila je SRNA.\nŠodić je podsjetio da je odred izviđača “22. april” osnovan oktobra 1970. godine, te da je četrnaest puta proglašen najuspješnijim odredom bivše Jugoslavije i nosilac zlatnog javorovog lista najvećeg priznanja saveza izviđača.\n“Od osnivanja pa do danas kroz odred je prošlo oko 10 000 mladih, a najznačajnija akivnost koju odred organizuje su “Novembarski susreti izviđača”, koji su organizovani po principu susreta /druženja, te takmičenja u orijentaciji i izvađačkom višeboju”, rekao je Šodić.\nPrethodni članakBesplatno testiranje na HIV i hepatitis\nNaredni članakŠkolama potrebni đački policajci


Radnici na internetu kod Zaštitnika građana Srbije\nProtest radnika na internetu i drugih frilensera u Beogradu, 16. januar\nZaštitnik građana Zoran Pašalić razgovarao je 8. januara sa predstavnicima Udruženja radnika na internetu u Srbiji i sa njima, "razmenio informacije o situaciji u kojoj su se našli radnici koji ostvaruju prihode iz inostranstva, a nakon što im je Poreska uprava dostavila rešenja za plaćanje poreza za prethodnih pet godina", saopšteno je iz kancelarije Zaštitnika građana.\nU saopštenju se navodi da su na sastanku, koji je inicirao Pašalić, predstavnici Udruženja najavili da će mu dostaviti svu relevantnu dokumentaciju koju poseduju.\nPosle saznanja da su građani koji ostvaruju honorarne prihode iz inostranstva dobili poziv da retroaktivno prijave i plate porez za prethodnih nekoliko godina, Zaštitnik građana je 15. januara pokrenuo postupak kontrole pravilnosti i zakonitosti rada Poreske uprave Ministarstva finansija Srbije.\nNa poslednjem sastanku Udruženja radnika na internetu sa predstavnicima Vlade Srbije 5. februara nije postignut dogovor u vezi sa plaćanjem poreza.\nUdruženje radnika na internetu saopštilo je da to rešenje smatra "neprihvatljivim".\nUdruženje je imalo svoj predlog – da obračun i naplata poreza počnu od 14. oktobra 2020. godine, kada je Poreska uprava objavila opšti javni poziv "frilenserima" da izmire poreske obaveze.\nOni su krajem prošle godine dobili poreska rešenja za poslednjih pet godina sa ogromnim iznosima poreza koji su, kako tvrde, "apsolutno nenaplativi".\nZato su 18. januara organizovali drugi po redu protest u Beogradu, uz poruku da će istrajati u svojim zahtevima.


Gradski funkcioneri podneli izveštaje o prihodima i imovini | Patak Online – Valjevo vesti\nVALJEVO – Gradska uprava Valjeva saopštila je da su gradski funkcioneri u propisanom zakonskom roku od 30 dana od izbora i postavljenja na javnu funkciju uredno podneli izveštaje Agenciji za sprečavanje korupcije.\n“Prema dostupnim informacijama na sajtu Agencije za sprečavanje korupcije, nalazi se izveštaj prihoda i imovine koju je prijavio gradonačelnik Valjeva Lazar Gojković. U registru se ne nalaze ostali izveštaji, jer prema novom Zakonu Agencije za sprečavanje korupcije, koji je stupio na snagu 1. septembra 2020. godine, članovi Gradskog veća, izborna komisija, kao i odbornici u Skupštini grada, nisu u obavezi da prijave prihode i imovinu, iako su izveštaji o prijavi na funkciju predati u roku”, saopšteno je iz Gradske uprave.\nIz Agencije za sprečavanje korupcije, kako je objašnjeno u saopštenju, rečeno je da će izveštaji koje su podneli gradski funkcioneri biti uskoro objavljeni, jer još uvek nisu obrađeni, dok se izveštaji koje su podneli članovi Gradskog veća zbog novog Zakona neće naći u registru Agencije za sprečavanje korupcije.\nPrethodni članak Reprezentativka Ana Bjelica veliko pojačanje OK Železničar\nSledeći članak Preminule dve osobe iz Osečine, manje zaraženih


Evo kako da se prijavite za dječiji dodatak - Romanet\nMINISTARSTVO FINANSIJA I SOCIJLANOG STARANJA\nHronika Pregleda: 140\nMinistarstvo finansija i socijalnog staranja pozvalo je sve zainteresovane građane da se prijave za primanje dječijeg dodatka. Za dobijanje dodatka građani se mogu prijavljivati od 1.septembra radnim danima (ponedjeljak-petak) u terminu od 7 do 18 časova i subotom od 7 do 12 časova u Centrima za socijalni rad u opštini u kojoj je prebivalište djeteta i roditelja/staratelja na čije ime će se isplaćivati dodatak za djecu.\nPrilikom odlaska u Centar za socijalni rad potrebno je da sa sobom ponesete ličnu kartu i da prijemnom radniku date matične brojeve (JMB) članova Vaše porodice – sve se dalje radi automatizovano, kroz e-Socijalni karton.\nPrema izmjenama Zakona, do petoro djece u porodici može ostvariti pravo na dodatak za djecu.\nDa bi se ostvarilo pravo na dodatak za djecu počev od oktobra (kada prema Zakonu počinje primjena) potrebno je da se prijavite u centar u periodu od 1. do 30. septembra 2021. godine.\nKako se ne bi stvarale nepotrebne gužve, krajem avgusta Ministarstvo finansija i socijalnog staranja objaviće raspored (po početnom slovu prezimena djeteta) za prijavljivanje. Ukoliko se građani ne prijave u septembru, nećete biti u mogućnosti da dobijete dodatak za oktobar.\nIsplata dječjeg dodatka biće sredinom novembra za oktobar, ukoliko je prijava podnijeta u septembru. Isplata se vrši preko Pošte Crne Gore na adresu prebivališta/stanovanja koju građani treba da potvrde prijemnom radniku prilikom prijave za dodatak za djecu u centru za socijalni rad.\nUkoliko su adrese prebivališta roditelja i djeteta različite, iz ministarstva savjetuju da se promijene adrese prebivališta do septembra. Adresa prebivališta roditelja na čije ime će biti isplaćivan dodatak za djecu i djeteta/djece treba da je ista.\nDetaljnije informacije o procesu prijave za dodatak za djecu možete pronaći na linku:\nTagovi:Centar za socijalni rad, dodatak za djecu, Glavni slider, Ministarstvo finansija i socijalnog staranja


Sastanak lidera Zapadnog Balkana danas u Trstu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Sastanak lidera Zapadnog Balkana danas u Trstu\nOčekuje se učešće Merkelove i Makrona, Mogerini predsedava sastanku šefova država\nSastanak lidera Zapadnog Balkana danas u Trstu\nNajavljeno potpisivanje Ugovora o saobraćajnoj zajednici\nP. D.12.07.2017. 08:27\nLideri Zapadnog Balkana poslednji put na okupu bili u Briselu; Foto: Twitter Arhiva\nNa samitu u Trstu predstavnici EU i zemalja Zapadnog Balkana sastaće se danas kako bi razgovarali o konkretnim projektima za jačanje regionalne saradnje i ostvarivanje napretka u evropskim integracijama.\nKako je najavljeno iz Vlade Srbije, na samitu „zapadnobalkanske šestorke“ u Trstu učestvovaće premijerka Ana Brnabić i šef diplomatije Ivica Dačić.\nNa samitu će učestvovati nemačka kancelarka Angela Merkel, francuski predsednik Emanuel Makron, italijanski premijer Paolo Đentiloni i visoki zvaničnici Austrije, Slovenije, Hrvatske, Velike Britanije, kao i čelnici Srbije, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Albanije, Crne Gore i Kosova.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednosti Federika Mogerini će predstavljati EU na sastanku šefova država ili vlada. Komesar za susedsku politiku Johanes Han će prisustvovati nizu pratećih događaja, uključujući sastanak ministara spoljnih poslova, Forum mladih EU i Zapadnog Balkana, biznis forum i forum civilnog društva, na kojima će održati uvodne govore. Violeta Bulc, komesarka EU za saobraćaj, učestvovaće u sastancima o ekonomskom razvoju zajedno sa ministrima saobraćaja, dok će sa Mogerini i Hanom prisustvovati ceremoniji potpisivanja Ugovora o saobraćajnoj zajednici.\nNemačka, rodonačelnica Berlinskog procesa, u Trstu će predstaviti plan za ubrzani razvoj Zapadnog Balkana – „Berlin plus“, da bi se ne samo predupredilo sadašnje ekonomsko-socijalno i političko, demokratsko zaostajanje regiona, već i da bi se razvoj ubrzao nagoveštenim dodatnim finansijskim sredstvima. Berlinski proces pokrenut je 2014. godine, a samiti su dosad održani u Berlinu, Beču i Parizu.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, premijerka Brnabić će se sastati sa komesarom Hanom, premijerom Slovenije Mirom Cerarom, predstavnicima Svetske banke, delegacijom Evropske investicione banke… Glavne teme skupa na najvišem nivou biće snažnije povezivanje Zapadnog Balkana, naročito u oblasti ekonomije, jačanja saradnje mladih, vladavine prava, borbe protiv korupcije i terorizma, kao i u domenu migracija. Planirano je usvajanje višegodišnjeg akcionog plana o zajedničkom ekonomskom prostoru na Zapadnom Balkanu, za koji je Evropska komisija najavila da će u početnoj fazi izdvojiti sedam miliona evra.\nBorba protiv nacionalizma\nNa jednoj od debata civilnog društva u okviru Tršćanskog samita govorio je juče i aktivista iz Beograda Vuk Velebit. On je rekao da je rođen 1994. i da ne može da govori o ratnim godinama, ali da smatra da je važno sećati se i poštovati sve žrtve sukoba. Odgovornost moje generacije je da se bori protiv nacionalizma koji se pojavljuje u zemljama Balkana, to se sada događa i u Srbiji, ukazao je Velebit, prenosi FoNet. U predsedničkoj kampanji u Srbiji imali smo situaciju da je kandidat vladajuće stranke bio dominantan u svim medijima, ukazao je Velebit, dok su ljudi u javnom sektoru ucenjivani radnim mestom, ukoliko ne glasaju za njega. Velebit je rekao da je pre dolaska u Trst dobio savet prijatelja i porodice da ne kritikuje vlast mnogo, što dosta govori o stanju demokratije u Srbiji.\nDruštvo • danas 08:37\n„Tata, nekad smo mogli sve“: Sa izložbe radova članova porodica nestalih u kući Đure Jakšića\nPrva velika svađa u novoj crnogorskoj Vladi oko potpisivanja Temeljnog ugovora sa Srpskom pravoslavnom crkvom. Da li pitanje SPC Crnoj Gori ponovo može da donese vruće političko leto?\nMandat novoizobranog gradonačelnika Beograda Aleksandra Šapića tek što je...\nZapadnom Balkanu je narednih šest meseci od presudne važnosti....\nŠef odborničke grupe Narodne stranke u Skupštini Beograda Miloš...


IVICA DAČIĆ U EMISIJI "DOBRO JUTRO SRBIJO": UNMIK se neće povući sa KiM, a Kosovo neće biti članica Interpola! • HAPPYTV.RS\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić gostujući u emisiji "Dobro jutro Srbijo" na televiziji Hepi prokomentarisao je zahtev bivše ambasadorke SAD-a u Ujedinjenim nacijama, da se UMNIK-a povuče sa teritorije Kosova i Metohije.\n- Preko UMNIK- a Kosovo sarađuje sa svim agencijama UN-a, cilj Kosova je da na mala vrata uđe u sistem UN i da im se to pripiše kao uspeh. Tvorac ove ideje, Niki Hejli, usko povezana sa albanskom stranom. Poznato je da je posećivala promocije albancskih vina, koji bi ministar pored mnogih bitnijih događaja išao na promocije vina sa Kosova, koja pritom potiču od nas, Srba. Upravo ona, pre odaska sa mesta ambasadora SAD-a u zatražila povlačenje, što me nimalo nije iznenadilo. Pa kako da me začudi kada sve sednice UN-a završavaju sa istim pitanjima: Da li ćete prihvatiti Kosovo kao nezavisnu državu, da li ste za to da se UMNIK povuče sa teritorije Kosova i Metohije - rekao je Dačić.\nMinistar spoljnih poslova govorio je o članstvu Kosova u Interpol-u, kao i o svojim predviđenjima da li će do istog doći:\n- Neminovno je da su angažovane agencije za lobiranje država da podrže članstvo Kosova u Interpol-u. Ubeđen sam da Kosovo neće ući u Inrterpol, odnosno da neće biti dovoljno zemlja koje će podržati tako nešto - istakao je, a potom se dotakao teme dogovora srpskih i kosovskih vlasti:\n- Ako neko želi sa nama da se dogovovara, da pravi nekakav kompromis, slobodno to može da uradi. Ali, ne postoji takav pritisak kojem mi nećemo odoleti, Srbija nikada neće priznati Kosovo! Isto tako sam siguran da će se do Nove godine smanjiti broj zemalja koje su priznale Kosovo. broj će pasti ispod 100 - istakao je ministar.


Republika / Bivši as posetio klince na Adi: Dunav osiguranje Sportske igre mladih Srbije ulaze u završnu fazu\n17:15NAJNOVIJE IZ MTS: Ponuda koju ne možete da odbijete 17:03(FOTO) DRAMA U PARIZU: Peti nosilac u kolicima iznet sa terena 17:03(FOTO) VAŽNE INFORMACIJE: Partizan počinje prodaju sezonskih ulaznica sa likovima legendi! 16:59NA KOSOVU SRBI STREPE SVAKOG DANA: Otac umalo otetog deteta iskren do bila posle nezamislivog stresa 16:55ZBRINJAVAJUĆI PODACI: Rapidan porast MIGRANATA, u Srbiju dnevno uđe oko 8.000! 16:54Svemu kulminirala svađa: Marija Šerifović napustila Zvezde Granda! 16:45U susret Svetskom prvenstvu u Beogradu: Ministar Udovičić posetio pripreme rvačke reprezentacije Srbije na Kopaoniku! 16:41BEZ NJIH NE BI ZAVRŠILI NI ZA 100 GODINA! Patrijarh Irinej istakao ko je najzaslužniji za obnovu Hrama Svetog Save 16:35NEMA KRAJA IZNENAĐENJIMA U PARIZU: Na US Openu finale, a na Rolan Garosu rana ELIMINACIJA 16:35Rezultati obdukcije Kragujevčanke čije je telo pronađeno jutros kod Pržna ukazuju SAMO na jednu stvar!\nBivši as posetio klince na Adi: Dunav osiguranje Sportske igre mladih Srbije ulaze u završnu fazu\nčetvrtak, 25. 7. 2019.| 21:29\nAda Ciganlija i treći dan ispunjena je sa dečacima i devojčicama, učesnicima Državnog finala Dunav osiguranje Sportskih igara mladih Srbije. A takmičari na turniru Coca-Cola CUP Srbije u malom fudbalu, imali su i posetu.\nNekadašnji reprezentativac SCG i prvotimac Crvene zvezde, Ognjen Koroman, koji je trener prvoligaša Žarkova, posetio je talentovane fudbalere, koji su se plasirali u četvrtfinale, u sportu koji najviše vole. Bilo je puno selfija, a direktor sektora za informisanje SIM Srbije Slobodan Đurić poklonio mu je majicu, koju je Ognjen odmah i obukao.\nSrbija Sport Beograd Sportske igre mladih Ognjen Koroman Split\n- sreda, 30. 9. 2020. u 11:49 0\nFrancuz nema dilemu na pitanje kome pripada čast da bude GOAT.\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić posetio je srpske rvače koji se na Kopaoniku pripremaju...\nZBRINJAVAJUĆI PODACI: Rapidan porast MIGRANATA, u Srbiju dnevno uđe oko 8.000!