Nova eksplozija u Turskoj, četvoro mrtvih\nEksplozija u Turskoj, 8. jun 2016.\nNajmanje četiri osobe su poginule kada je bombaš samoubica detonirao eksploziv u automobilu ispred policijske stanice u blizini turske granice sa Sirijom. Prema tvrdnjama vlasti, jedna od žrtava je pripadnica policije koja je bila trudna.\nU eksploziji, u gradiću Midjat, u jugoistočnoj pokrajini Mardin, u kojoj većinu čine Kurdi, povređeno je i do 30 ljudi, a turske vlasti uputile su pojačanje bezbednosnih snaga u tu oblast. Za vreme napada, navodno je došlo i do obračuna između turskih snaga i ekstremista Kurdistanske radničke partije PKK.\nZvaničnici ministarstva unutrašnjih poslova Turske tvrde da vlasti imaju čvrste dokaze da je PKK izveo i jučerašnji napad u Istanbulu i današnji u pokrajini Mardin. Za jučerašnju eksploziju u istanbulu, u kojoj je poginulo 11 ljudi, još niko nije preuzeo odgovornost.


Vruće i u Gazi: Izrael opet gađao Hamas - 09.04.2018, Sputnik Srbija\nIzraelska vojska je granatirala jutros vojne objekte Hamasa u Pojasu Gaze kao odgovor na pokušaj grupe Palestinaca iz primorske enklave da uđe na teritoriju... 09.04.2018, Sputnik Srbija\n„Vojska je 9. aprila izvela napad na ciljeve terorističke organizacije Hamas u severnom delu Pojasa Gaze. Napad je bio odgovor na pokušaj terorističke grupe da uđe i postavi eksplozivne naprave na granici u nedelju 8. aprila“, navela je izraelska vojska.\nU saopštenju se dodaje da je „vojska izvela napad na terorističke ciljeve na teritoriji vojnog objekta Hamasa“.\n„Izraelska vojska se ozbiljno odnosi prema pokušajima terorističke organizacije Hamas da pretvori granicu u ratnu zonu“, saopštila je vojska.\nIzrael, između ostalog, smatra Hamas odgovornim za organizaciju demonstracija koje su svakodnevna pojava već dve nedelje duž Pojasa Gaze. One se često pretvaraju u žestoke sukobe sa vojskom i završavaju velikim brojem ubijenih i ranjenih Palestinaca.


Kordić: Građani očekuju napredak u reformi vladavine prava i oporavku ekonomije – Borba\nPred nama je puno posla i intenzivan rad na ostvarivanju napretka u reformi vladavine prava, oporavku ekonomije i nastavku procesa reforme javne uprave, što će u krajnjem dovesti do unapređenja administrativnih kapaciteta institucija na način da efikasno sprovode pravnu tekovinu EU. Opredijeljeni smo da njegujemo dijalog i transparentost samog procesa, kako bi svi društveni akteri bili uključeni i dali doprinos ka postizanju zajedničkog cilja, rekla je glavna pregovaračica sa Evropskom unijom (EU) Zorka Kordić.\nOna je na otvaranju četrnaestog sastanka Zajedničkog konsultativnog odbora Evropske unije i Crne Gore, kako je saopšteno iz Generalnog sekretarijata Vlade, kazala da je izuzetno važno da organizacije civilnog društva budu nezaobilazan partner Vlade i Skupštine, ne samo u procesu praćenja sprovođenja javnih politika već i u kreiranju.\nSastanak ZKO-a je bio posvećen razmatranju trenutnog statusa u odnosima EU – Crna Gora, uključujući Izvještaj za Crnu Goru 2020, odgovor države na pandemiju Covid 19, kao i stanje civilnog društva u Crnoj Gori.\nU radu su, kako je saopšteno, učestvovali i šefica Delegacije EU u Crnoj Gori, Kristina Oana Popa, zamjenica šefa Jedinice za Crnu Goru u Generalnom direktoratu za proširenje i politiku susjedstva EK Barbara Hesus Žimeno, direktorica Politikon mreže Jovana Marović, članica crnogorske delegacije u ZKO Gordana Đurović, predstavnica EK,Tatjana Romon i predstavnica Delegacije EU u Crnoj Gori Ana Marigueza.\nKordić je ocijenila da je opredijeljenost Vlade da pregovore vodi po principu transparentnosti i inkluzivnosti, uz ravnopravan i partnerski dijalog s predstavnicima civilnog sektora, koji može značajno doprinijeti kvalitetu javnih politika i ispunjavanju privremenih i završnih mjerila.\n„Jasno je da naši građani očekuju od svih relevatnih aktera da zajedno rade na ubrzanju procesa evropske integracije i suštinskim reformama u vladavini prava, ali i dostizanju evropskih standarda u svim javnim politikama, kako bismo što prije postali punopravna članica EU“, istakla je Kordić.\nZajednički konsultativni odbor EU i Crne Gore je konstituisan u oktobru 2012. godine i ima za cilj da omogući organizacijama civilnog društva obje strane da prate napredak Crne Gore ka članstvu u EU, pokreće debatu i daje preporuke nacionalnim i evropskim institucijama.


Intervju petkom: „NATO je u ovom trenutku bitniji od pregovora sa EU“ za Severnu Makedoniju, kaže predsednik Stevo Pendarovski : Južne vesti\n13:15, 27. 3. 2020.\nNa ekranu video poziva, predsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski u kadru se vidi sa tri zastave - nacionalno obeležje obgrljeno je sa jedne strane znamenjem NATO-a, a sa druge zastavom Evropske unije (EU).\n„Svi resursi države, i to ne samo naše, preorijentisani su na borbu protiv tog velikog zla", počinje razgovor za BBC na srpskom predsednik Pendarovski.\nNakon uklanjanja francuske blokade, Skoplje je dobilo „zeleno svetlo" da otpočne pregovore o članstvu u Evropskoj uniji.\n„Promene se ne dešavaju preko noći"\n„NATO je bitniji za percepciju Severne Makedonije kao zemlje koja ima budućnost za koju ne treba brinuti - kažem to ne samo kao čovek koji se dugo bavio pitanjima bezbednosti.\n„EU je komplementarni deo te dvojne agende, ali NATO je nesporno bitniji posao u ovom trenutku."\n„Postajemo deo ne samo velikog vojnog saveza, već i sistema za razmenu informacija - dobijaćemo iste informacije kao 29 drugih članica NATO-a."\nZaev dao ostavku, šta sledi u Severnoj Makedoniji - u 100 i 300 reči\nKao još jedna kockica u balkanskom mozaiku zapadne vojne alijanse, Severna Makedonija je okružena članicama istog saveza sa tri strane - Albanijom, Grčkom i Bugarskom, dok severna granica ima drugačije susede.\n„Odnosi sa Srbijom neće se promeniti jer mi apsolutno poštujemo odluku Srbije da bude vojno neutralna", smatra Pendarovski.\n„Evropska solidarnost nije izgubljena"\n„Makron je na Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji rekao da postoje dva uslova za Severnu Makedoniju i Albaniju - da postoji nova metodologija pristupanja, a ona postoji, kao i da dobije pozitivne mini izveštaje o napretku, a i toga itekako ima.\n„Tu su svi preduslovi i EU nije imala nijedan razlog da odluči drugačije."\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je da je korona virus pokazao da „evropska solidarnost postoji samo na papiru", mada je u kasnijim izlaganjima iskazao zahvalnost i na evropskoj pomoći.\n„Iako su dve najugroženije zemlje na svetu članice EU, ona je ipak uspela da pruži ovoliku pomoć - a zašto te vesti ne stižu do građana, pitanje je za evropske PR eksperte.\n„Postoje druge države koji su mnogo manje pomogle, ali su učinile tako da se to mnogo bolje čuje."\nUsred „blistavog" momenta makedonskih evrointegracija, Pendarovskog ne iznenađuje ovakav rasplet u susedstvu.\n„Od Bosne do Makedonije, EU nije vodila glavnu reč - Amerika je mnogo jača na Zapadnom Balkanu nego što je Evropa."\nOno što makedonskog predsednika više brine je postojanje žarišta političke nestabilnosti na Balkanu, pa poručuje da je svima u vreme borbe sa korona virusom potrebno stabilno okruženje - bar političko.\nKad tehnička vlada postane „vlada nacionalnog spasa"\nPosle sastanka sa liderima stranaka, Pendarovski je doneo odluku da proglasi vanredno stanje čime je tehnička vlada dobila veća ovlašćenja, a predsednik je nazvao „vladom nacionalnog spasa".\n„Kada je ovakva situacija, koja je izazov i za ekonomski najjače zemlje, važno je da imate sve političke faktore u vladi, a ne van nje - to je bio moj predlog na sastanku sa svim liderima.\n„Političke podele kod nas su veoma duboke - i to je situacija kod nas, ali i svuda u regionu."\n„Opozicija ne treba da potpuno prestane da kritikuje, ni vladajuća stranka ne treba da prestane da iznosi svoje stavove, ali ima tu puno politikanstva."\n„Nama je važno da identifikujemo klastere gde se nalaze zaraženi u državi i postupamo prema onome što je preporuka Svetske zdravstvene organizacije za Evropu - mi smo lider u primeni tih preporuka."\n„Ne vidim još skoro otvaranje granica - samo Donald Tramp najavljuje otvaranje granica do Uskrsa, ali celokupna medicinska struka je protiv toga.\n„Sada su velike šanse da ću produžiti vanredno stanje za još 30 dana - čini mi se da nismo još došli do vrhunca krize, a kamoli do opadanja broja zaraženih."\n„Čak i najbogatije zemlje na svetu potražile su sredstva za zaduživanje na svetskom tržištu - a šta tek onda preostaje nama na Balkanu, koji smo oduvek bili siromašniji.\n„Naš budžet još nije doživeo takve devastirajuće posledice, ali ako sve potraje još mesec ili dva, nema drugog načina nego da se kroz veliko zaduživanje ostane u kondiciji i izvršavaju barem bazične ekonomske funkcije."\n„Nadam se da će trajati kratko, ali ako bude potrajalo, ni najbolji psihijatri nemaju dobar savet - ako sedite dva ili tri meseca kod kuće i ne radite, to je ubistveno, kako za pojedinca, tako i za svaku državu", zaključuje Pendarovski.


Treći protest „1 od 5 miliona“ u Trsteniku 31. januara - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Treći protest „1 od 5 miliona“ u Trsteniku 31. januara\nTreći protest „1 od 5 miliona“ u Trsteniku 31. januara\nTreći po redu protest „1 od 5 miliona“ zakazan je za 31. januar 2019. u 18 časova ispred zgrade Opštine Trstenik.\n0Piše: Danas Online 30. januara 2019. 15.23\nFoto: 1od5 miliona Trstenik\nDa podsetimo, prvi protest u Trsteniku održan je 17. januara, a drugi 24. januara.\nProtestantima se na poslednjem skupu obratio Bojan Petrović preduzetnik koji je 13. decembra 2018. godine, uoči dolaska Aleksandra Vučića u Trstenik priveden, jer je prethodno na društvenim mrežama najavio da će doći na otvaranje nove fabrike i postaviti pitanje predsedniku Republike, Zoran Karić poljoprivrednik iz Trstenika kao i vaspitač Ana Bošković.\nI treći po redu protest u Trsteniku započeće na platou ispred Opštine Trstenik, a protestna šetnja će biti završena ispred zgrade Radio Televizije Trstenik koja o prva dva protesta, uprkos javno upućenom pozivu građana, nije izveštavala.\nZastajanje ispred zgrade RTV Trstenik je i podsetnik na činjenicu da se na ovoj televiziji već tri godine ne čuje glas onih koji imaju drugačije stavove u odnosu na vladajući režim i to uprkos činjenici da se za rad ove medijske kuće iz budžeta Opštine Trstenik godišnje izdvaja preko 10 miliona dinara.\nNa upućen zahtev građana u kome se od ove medijske kuće traži da u svojim informativnim emisijama prenese izveštaj sa protestnog skupa „1 od 5 miliona“, da omogući redovno učešće predstavnika opozicije u informativnim i debatnim emisijama i na taj način obezbedi sagledavanje i druge političke opcije, kao i da otpočne sa poštovanjem Zakonom zagarantovanog prava na objavu demanta Radio Televizija Trstenik do danas nije odgovorila.\n1 od 5 miliona, Protest, treći protest, trstenikTrstenik


Srpska dobija nacionalni program demografske obnove\nRepublika Srpska dobiće nacionalni program demografske obnove, najavila je to predsjednik Željka Cvijanović. Kako kaže riječ je o ambicioznom projektu u koji će mnogi biti uključeni.\nObuhvatiće zapošljavanje, podsticaje, ali baviće se, kaže i razlozima koji su doveli do toga da je Srpskoj ovakav program potreban.\n"U taj program biće uključeno mnogo subjekata, cilj jeste demografska obnova, stvoriti za njihovo povećano zapošljavanje, stvoriti uslove za malo veću kreativnost, inventivnost, podsticaji, inicijativu, mislim da nam tako nešto nedostaje", istakal je Željka Cvijanović, predsjednik Republike Srpske.\nDa je to pun pogodak za Republiku Srpsku, saglasni su i demografi. Još je kažu nezahvalno govoriti koje bi tačno mjere trebalo preduzeti, ali sigurno je da niz onih koje mogu dati dobre rezultate. Postoje kažu mjere koje i za kraći rok mogu da daju efekte, ali i one koje se dugoročno planiraju.\n"Mi prije svega treba da uradimo sistemske mjere. Treba odabrati one koje su realne, koje mogu dati očekivane rezulatet", istakao je Stevo Pašalić, demograf.\nDa je Republici Srpskoj ovako nešto potrebno govore i podaci Zavoda za statistiku. Prema tim podacima prošle godine u Srpskoj je rodjeno 9.339 ljudi, a umrlo više od 14 hiljada. O trenutnoj demografskoj slici govore i podaci po kojima je naviše domaćinstava koja su samačka, i to oko 47 odsto.\nDa na demografiji treba raditi govore i podaci da je u Srpskoj i sve manje kvalifikovanih radnika, a poslodavci smatraju da je jedna od mjera za borbu protiv odlaska radno sposobnog stanovništva između ostalih i povećanje plate u realnom sektoru.\nS tom mjerom se slaže i lider SNSD-a Milorad Dodik, koji najavljuje da će se u narednoj godini raditi na realizaciji predizbornog obećanja da prosječna plata u Republici Srpskoj bude hiljadu maraka.\nŽeljka Cvijanović demografska obnova\nEksplodirala plinska boca, jedno lice povrijeđeno\nTinejdžerka ukrala novac pa platila da joj ubiju očuha i majku\nZa sedam dana rođeno 26 beba\n"Zapamtićemo ko je trebalo da ide u rat, a nije se pojavio"\nRepublika Srpska još uvijek traga za 1.660 civila i boraca\n58 glasova 32%\n126 glasova 68%\nVremenska prognoza za 13.09.2019.\nPogledajte kako je kamion završio na krovu kuće\nBorac domaćin turnira organizacije "Tenis Europe"\nVoćari izložili najbolje voće\nBolji sistem zaštite od poplava u Višegradu\nZemljište sa područja Incela biće izvezeno u evropske zemlje i spaljeno


FK Mordovija - Blic Sport\nDALJE NEĆE MOĆI Mordovija mora da isplati Lomića i Perendiju, pa da dovodi igrače\nMordovija ne može da registruje nove igrače dok ne isplati dug prema Marku Lomiću i Milanu Perendiji.\nLe Talek: Stižem u Zvezdu, samo još nekoliko detalja i eto me uskoro!\nBivši mladi reprezentativac Francuske, Damijen Le Talek, objavio je na društvenim mrežama da ga samo detalji dele od transfera u Crvenu zvezdu.\nBlicsport: Holanđanin iz Ajaksove škole dolazi da poveže Zvezdine redove\nNajnovije pojačanje Crvene zvezde trebalo bi da bude holandski vezista Mičel Donald, saznaje Blicsport.\nMordovija testira Zvezdu za domaće prvenstvo, ulaz besplatan\nFudbaleri Crvene zvezde obrukali su se u Evropi, ali ih čeka provera sa još jednim evropskim klubom. Naravno, prijateljska. Gost crveno-belih u nedelju od 19 časova će biti ruska Mordovija, a ulaz na stadion "Rajko Mitić" biće besplatan.\nOsmoplasirani tim Rusije bolji od Partizana, presudio slobodnjak u 92. minutu\nFudbaleri Partizana izgubili su od osmoplasirane ekipe ruskog prvenstva Mordovije sa 1:0 u prijateljskom meču zatvorenog tipa odigranom u Sportskom centru Fudbalskog saveza Srbije u Staroj Pazovi.\nFudbalski klub Mordovija Saransk saopštio je da neće potpisati ugovor sa napadačem Crvene zvezde Filipom Kasalicom.\nFudbaler Crvene zvezde Filip Kasalica dobio je zeleno svetlo da napusti klub i pojača ruskog drugoligaša Mordoviju.


Vinston Čerčil spremao operaciju "Nezamislivo" | Skandalozno\nVinston Čerčil spremao operaciju “Nezamislivo”, frontalni napad na SSSR?!\nKada se već nazirao kraj Drugog svetskog rata, odnosno kada je postalo jasno da će Crvena armija slomiti Vermaht i ući u Berlin, britanski lider Vinston Čerčil plašio se da će SSSR nastaviti ofanzivu prema zapadu Evrope i zbog toga je pripremio plan operacije pod nazivom “Nezamislivo” sa ciljem da se započne rat protiv Sovjetskog Saveza.\nTa “jedna od najtamnijih tajni” nekadašnjeg premijera Velike Britanije Vinstona Čerčila opisana je u knjizi istoričara Džonatana Vokera, a kako autor precizira, operacija je podrazumevala invaziju na Sovjetski savez u stilu neuspelih pokušaja Napoleona i Hitlera da osvoje Moskvu.\nNaime, kako se navodi, nakon pada Berlina Čerčil se javno radovao pobedi koju je odnela Crvena armija, ali on je zapravo osećao “agoniju”, jer se London u tom “nezamislivom” scenariju nalazio u epicentru dešavanja.\nUpravo se ta ideja mogla uočiti u rečima Čerčila na konferenciji u Jalti februara 1945. godine kada je rekao da “sa jedne strane imate velikog ruskog medveda, sa druge velikog američkog slona, dok se između njih nalazi bedni britanski magarac”.\nStoga je Čerčil izradio strategiju kako da spreči nastavak širenja “velikog medveda”, pošto Amerika povuče svoje snage iz Evrope, i to napadom na SSSR i nastojanjem da se povrate izgubljene evropske zemlje, ali je upozorio da vreme igra protiv njega, pogotovo u svetlu najverovatnijeg slabog odziva građana na još jednu mobilizaciju, budući da se tek završio rat protiv fašističke Nemačke.\nAutor navodi da ni Sovjeti nisu bili za “bacanje” u tom trenutku, te su na raspolaganju imali oko 264 divizija, a naoružani su bili sa preko 9.300 lovaca i oko 3.400 bombardera, dok je Crvenu armiju uvek karakterisao veliki broj ljudstva, iako joj je tokom celog Drugog svetskog rata najslabija tačka bila dopremanje municije do samih vojnika na terenu.\nIako se od tog plana odustalo, ti dokumenti čuvani su pod oznakom “najstroža tajna” dodaje autor knjige, uz obrazloženje da su Sovjeti to saznali bile bi postojale velike šanse da bude pokrenut Treći svetski rat.\nUbrzo su zatim na vlast u Velikoj Britaniji došli političari koji su daleko manje bili skloni ratovanju, što je i stavilo konačnu tačku na eventualnu mogućnost započinjanja operacije “Nezamislivo“.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Vinston Čerčil spremao operaciju “Nezamislivo”, frontalni napad na SSSR?!"


Evropska komisija prebacuje na članice odgovornost za lošu raspodelu vakcina\nHomeVestiEvropska komisija prebacuje na članice odgovornost za lošu raspodelu vakcina\nDržave članice Evropske unije same su tražile fleksibilnost i odlučile da odstupe od pravila da se vakcine raspoređuju prema broju stanovnika, objavila je Evropska komisija prebacujući tako sa sebe odgovornost za neravnomernu raspodelu.\n„Države članice odlučile su da odstupe od predloga Komisije, unošenjem fleksibilnosti koja dopušta različitu distribuciju doza, uzimajući u obzir epidemiološku situaciju i potrebe za vakcinom u svakoj od njih“, kaže se u saopštenju.\nKomisija je saopštenjem reagovala pošto je sistem raspodele vakcina oštro kritikovan u više zemalja.\n„Prema tom sistemu, ako neka država odluči da ne uzme svoj deo doza, one se onda raspoređuju zainteresovanim članicama“, objašnjava Komisija.\nČelnici Austrije, Češke, Bugarske, Hrvatske, Letonije i Slovenije pozvali su u subotu na razgovore na visokom nivou o pravednoj raspodeli vakcina protiv korona virusa, upozoravajući da bi sadašnji način funkcionisanja tog sistema do leta mogao stvoriti velike razlike među državama članicama.\nU pismu predsedniku Evropskog saveta Šarlu Mišelu i predsednici Komisije Ursuli fon der Lajen upozorili su da, ako se takav sistem nastavi, nastaviće da se stvaraju i povećavaju velike razlike među državama članicama do leta, pa će neki biti sposobni da dostignu kolektivni imunitet u nekoliko nedelja, a drugi će zaostajati.\nKomisija u svom saopštenju dodaje da je na zemljama članicama da se dogovore ako žele da se vrate na sistem raspodele prema broju stanovnika.\nDirektor KC Kragujevac: Zimovanja stižu na naplatu, do polovine aprila visok broj zaraženih\nProtest u Londonu zbog ubistva Sare Everard


SEEbiz.eu / SI / Jelena Krstović: Privodi se kraju izrada projekta šoping mola na Autokomandi\nDelta Planet Autokomanda Jelena Krstović Delta Holding šoping mol DELTA PLANET\nDatum objave: 15.07.2012. - 12:06:27\nBEOGRAD - Izrada projekta šoping mola na Autokomandi je u završnoj fazi, a gradnja ovog objekta trebalo bi da počne u proleće 2013, najavila je potpredsednica "Delta holdinga" Jelena Krstović. Ona je napomenula da je u planu gradnja šoping mola u Beogradu u Bulevaru despota Stefana koji će biti veći od onog na Autokomandi i sa još više "pristupačnijih" brendova.\nOna je istakla kako "Delta holding" planira širenje šoping mol biznisa i u drugim većim gradovima Srbije i u regionu.\n- Završavamo i pregovore sa nekoliko velikih zakupaca. Šoping mol na Autokomandi imaće oko 250 brendova od kojih će 50 biti potpuno novi na našem tržištu - rekla je Krstović.\nTaj tržni centar, površine 200.000 metara kvadratnih, trebalo bi da počne sa radom u jesen 2014, investicija je vredna 200 miliona evra, a biće otvoreno više od 5.000 novih radnih mesta, naglasila je Krstović.\nPrema Krstovićevoj, ova investicija je veoma značajna za čitavu privredu Srbije jer će biti angažovan veliki broj podizvođača, dok će mnogobrojne delatnosti biti potpora projektu.\n- Šoping mol će doneti mnogo inovacija i to ne samo ponuda za kupovinu, već i zabavnih sadržaja, a imaćemo i prvi 'ajmaks' bioskop sa najsavremenijom tehnologijom i velikim brojem sala, što će biti potpuna novina na našem tržištu - kazala je Krstović.\nOna je istakla da će u šoping molu na Autokomandi, i pored dosta ekskluzivnih brendova veći deo ponude biti dostupan prosečnom potrošaču.\n- Početak gradnje tog šoping mola rezultat je opsežnih istraživanja i analiza ne samo 'Delte' već i potencijalnih zakupaca i partnera zainteresovanih za srpsko tržište koja su pokazala da će, u narednom periodu, moderni tržni centri imati dobru perspektivu - navela je Krstović.\nŠirenje šoping mol biznisa planirano je i u Novom Sadu, Nišu, kao i u Banjaluci.\nDelta je u izgradnju šoping molova Delta siti u Beogradu i u Podgorici, do sada investirala oko 140 miliona evra.


Proširenje EU biće dobro i za transatlantski biznis | EurActiv Srbija\nProširenje EU biće dobro i za transatlantski biznis\nPolitika proširenja EU široko je priznata kao najuspešnija politika bloka a ove godine impresivan napredak na tom polju ostvaren je na Zapadnom Balkanu, ocenio je evropski komesar za proširenje Štefan File. Komesar je govoreći o proširenju i transatlantskom biznisu istakao da je 2013. godina bila veoma uspešna, kada je reč o procesu proširenja Unije. EU i SAD su počele pregovore o širokom trgovinskom sporazumu koji će doneti velike ekonomske koristi i jednoj i drugoj strani.\nGovoreći o daljem proširenju Unije i značaju proširenja za transatlantski biznis, File je podsetio da EU danas broji 28 članica a počela je sa šest.\nEU je od osnivanja odgovarala na legitimne težnje ljudi sa kontineta da se ujedine u zajedničkom evropskom poduhvatu, naglasio je evropski komesar za proširenje, objavila je 24. septembra Evropska komisija.\nFile je obraćajući se učesnicima Američkog biznis foruma o Evropi istakao i da politika proširenja u vreme kada se EU suočava sa izazovima i globalnim neizvesnostima nastavlja da doprinosi miru, bezbednosti i prosperitetu na kontinentu.\nU govoru naslovljenom "Spremni da se pridruže? Perspektive daljeg proširenja EU i šta to znači za transatlantski biznis", koji je File održao 23. septembra u Njujorku, komesar je podsetio na status zemalja koje su na putu ka EU.\nStatus kandidata za RU ima pet zemalja - Srbija, Crna Gora, Turska, Makedonija i Island, a tu su i tri potencijalna kandidata - Albanija, Bosna i Hercegovina i Kosovo, koji zajedno imaju oko 100 miliona stanovnika, što odgovara 20% populacije EU danas.\n"Pomenuo sam to jer, sa pojavom zemalja BRIKS i azijsko-pacifičkog regiona, Evropa i Severna Amerika više nisu jedini dominantan igrač u svetskim razmerama", istakao je evropski komesar.\nFile je ocenio da je napredak na Zapadnom Balkanu u 2013. "impresivan" navodeći da je Hrvatska postala 28. članica EU, da pregovori sa Crnom Gorom dobro napreduju, da su u junu otvoreni pregovori o prostupanju sa Srbijom i da se pregovara o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa Kosovom.\n"Uz ulazak Hrvatske, to šalje jasnu poruku celom regionu: ako imate hrabrosti i posvećeni ste, EU je u stanju da odgovori", istakao je File.\nKomesar je naveo i da je Turska sa više od 80 miliona stanovnika i dinamičnom ekonomijom ključna za EU, dodajući da nedavni događaji pokazuju da je EU potrebna toj zemlji zbog demokratizacije i modernizacije.\nObraćajući se Forumu, u svetlu u junu pokrenutih trgovinskih pregovora EU i SAD, File je rekao da je uveren da su američki investitori već prisutni u zemljama u procesu proširenja i da bi oni koji žele da unaprede biznis u tim zemljama videli konkretne koristi od proširenja.\n"Za američke kompanije već prisutne u EU, proširenje znači veće tržište, samim tim veću ekonomiju, lakši pristup novim resursima i veće mogućnosti", naglasio je File.\nSveobuhvatno transatlantsko partnerstvo u trgovini i investicijama o kome se pregovara doneće veliku ekonomsku korist EU i SAD kada se bude primenjivalo u potpunosti.\n: Mišćević i Ružić predstavili plan rada Fileu


Broj vesti u arhivi za Januar 2021: 433\nMerdare: Kolona vozila iz pravca Kosova ka Srbiji\nNa prelazu Merdare formirana je kolona vozila iz pravca Kosova ka centralnoj Srbiji.\nGračanica: Prva beba u novoj godini dečak\nPrva beba rođena u porodilištu u Gračanici ove godine je dečak. U Kosovskoj Mitrovici rođena je devojčica.\nVatromet i petarde u ponoć\nUz vatromet i petarde, građani centralnog Kosova ušli su u novu 2021. godinu.\nNa Kosovu 174 nova slučaja koronavirusa\nPrema najnovijim podacima, na Kosovu je jedna osoba preminulo od posledica koronavirusa, a ukupan broj smrtnih slučajeva od početka epidemije iznosi 1.336, saopštio je Nacionalni institut za javno zdravlje u Prištini.\nPosledice upotrebe pirotehnike u novogodišnjoj noći\nU Urgentnom centru Kliničkog centra Kosova lekarsku pomoć je u novogodišnjoj noći, zbog povreda nastalih od upotrebe vatrenog oružja i pirotehničkih sredstava, zatražilo desetak građana, prenosi Reporteri.\nU Srbiji 39 osoba izgubilo život\nPrema poslednjim podacima u Srbiji je preminulo 39 osoba od posledica koronavirusa, ukupan broj žrtava povećan je na 3.250.\nU Srbiji 1.907 novoobolelih, 38 preminulo\nPrema poslednjim podacima u Srbiji je preminulo 38 osoba od posledica koronavirusa, ukupan broj žrtava povećan je na 3.288.\nPremijer Albanije Edi Rama poručio je da je obezbeđeno 500.000 doza Fajzer vakcine protiv korona virusa, te da će određenu količinu donirati Kosovu.\nNa Kosovu 229 novoinficiranih\nPrema najnovijim podacima, na Kosovu su preminule 4 osobe od posledica koronavirusa, a ukupan broj smrtnih slučajeva od početka epidemije iznosi 1.340, saopštio je Nacionalni institut za javno zdravlje u Prištini.\nU srpskim sredinama osam novoobolelih\nPrema najnovijim podacima, u srpskim sredinama na Kosovu registrovano je osam novih slučajeva zaraze, dok su iz izolacije izašla 23 lica, saopšteno je iz Kriznog štaba opštine Kosovska Mitrovica.\nNa Kosovu 234 novoobolela, četiri smrtna slučaja\nPrema najnovijim podacima, na Kosovu su preminule četiri osobe od posledica koronavirusa, a ukupan broj smrtnih slučajeva od početka epidemije iznosi 1.344, saopštio je Nacionalni institut za javno zdravlje u Prištini.\nU Srbiji preminulo još 37 osoba\nPrema poslednjim podacima u Srbiji je preminulo 37 osoba od posledica koronavirusa, ukupan broj žrtava povećan je na 3.325.\nJan Bratu novi ambasador OEBS u Srbiji\nKosovo: 169 novih slučajeva, preminulo 7 lica\nPrema najnovijim podacima, u većinski albanskim sredinama na Kosovu još sedam osoba preminulo od posledica koronavirusa, a ukupan broj smrtnih slučajeva od početka epidemije iznosi 1.351, saopštio je Nacionalni institut za javno zdravlje u Prištini. U Opštini Gračanica na kovid-19 pozitivna je još jedna osoba, saopštio je Krizni štab.\nMerdare: Zadržavanja iz pravca Kosova više od dva sata\nVelika kolona vozila formirana je na prelazu Merdare, iz pravca Kosova, navodi se na sajtu Ministarstva unutrašnjih poslova Kosova.\nU Srbiji preminulo 39 pacijenata, 2.715 novozaraženih\nPrema poslednjim podacima u Srbiji je preminulo 39 pacijenata od posledica koronavirusa, ukupan broj žrtava povećan je na 3.364, objavilo je Ministarstvo zdravlja na sajtu covid19.rs.\nLončar: Ove nedelje vakcinacija zdravstvenih radnika\nU srpskim sredinama na Kosovu jedan smrtni slučaj, 19 novoobolelih\nPrema najnovijim podacima, u srpskim sredinama na Kosovu jedna osoba je preminula od posledica korona virusa, registrovano je 19 novih slučajeva zaraze, dok su iz izolacije izašla 54 lica, saopšteno je iz Kriznog štaba opštine Kosovska Mitrovica.\nNova 41 žrtva kovida u Srbiji. Počela vakcinacija zdravstvenih radnika\nPrema poslednjem preseku, u Srbiji je za 24 sata od kovida 19 preminula još 41 osoba. Potvrđena 2.653 nova slučaja zaraze koronavirusom. Testirano 12.954. Na respiratorima 242 pacijenta.


Predstavnici Instituta za Hidrotehniku izrazili nadu da će biti lokalni partneri na brojnim projektima jačanja sektora voda i okoliša na području Breze - Općina Breza\nPredstavnici Instituta za Hidrotehniku izrazili nadu da će biti lokalni partneri na brojnim projektima jačanja sektora voda i okoliša na području Breze\nNa osnovu provedbenog postupka za nosioca izrade projekta, odnosno elaborata o zaštiti izvorišta vode za piće Milkino vrelo i glavnog projekta za izgradnju vodovodne mreže u ulici Salke Bešlagića, vodozahvata na lokalitetu „Laz“ i sistema vodosnabdijevanja MZ Sutješčica, Općina Breza odabrala je Institut za Hidrotehniku Sarajevo.\nNa sastanku u maloj sali općine Breza održanom 14. januara predstavnici Instituta, direktorica dr. Dalila Jabučar, vodeći istraživač u oblasti hidrauličkog inženjerstva Jozo Stefanjuk i samostalni stručni saradnik Nijaz Zerem u razgovoru s načelnikom Vedadom Jusićem, pomoćnikom načelnika za privredu Salihom Hasanspahićem, direktorom Javnog preduzeća “Komunalno” Edinom Kadrićem te njegovim saradnicima Mujom Muratovićem i Nijazom Mahmutovićem izrazili su nadu da će biti lokalni partneri na brojnim projektima jačanja sektora voda i okoliša na području Breze.\nDirektor Kadrić je akcentirao kako je, uz podršku Instituta, potrebno pristupiti sistemskom rješavanju problema u vodosnabdijevanju navodeći da prema nekim podacima gubici u vodovodnoj mreži iznose i više od 70 posto.\nOpćinski načelnik Jusić izrazio je zadovoljstvo zbog pružene podrške Instituta i dodao da ova konsultantska, projektantska i naučno-istraživačka organizacija raspolaže s opremom i kadrovima za mjerenje i detekciju gubitaka u svim vrstama vodovodnih sistema.\nDirektorica Jabučar pozvala je na strpljenje jer se neki projekti, kako je navela, ne mogu implementirati u kratkom vremenskom periodu.


Slaviša Lekić podneo ostavku na mesto predsednika NUNS-a | PC Press\nPredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije, Slaviša Lekić, podneo je neopozivu ostavku na tu funkciju. Izvršni odbor NUNS-a konstatovao je na sednici ostavku koju je, kako se navodi u saopštenju, Lekić podneo iz “ličnih razloga”.\nDo izbora novog predsednika tu funkciju će obavljati potpredsednik NUNS-a, Željko Bodrožić. Redovna godišnja skupština, na kojoj će izabrati novog predsednika, održaće se 30. marta 2019. godine u Medija centru. Kako se navodi u saopštenju, skupština će biti u znaku 25. godišnjice NUNS-a, a pored izbora predsednika, raspravljaće i o radu Udruženja.\nLekić je za predsednika NUNS-a izabran u martu 2017. godine, nakon što je njegov prethodnik Vukašin Pavlović podneo ostavku. Slaviša Lekić je bio novinar i urednik u više srpskih (i jugoslovenskih) medija, autor nekoliko knjiga, autor brojnih tekstova, publikacija, dokumentarnih emisija i filmova – sa radnim iskustvom većim od 35 godina.\nAutor je televizijskih projekata “Zloupotreba političkog uticaja: političke stranke kao najveći poslodavci u Srbiji”, “Lazar”, “Mediji u Srbiji: hronika propadanja”, “Pad haških begunaca”, “Zoran Đinđić: Hipoteka” i “Kako se dogodio narod”. Bio je kolumnista nedeljnika “Njuzvik”, vlasnik i glavni i odgovorni urednik magazina “Status”, novinar i glavni i odgovorni urednik nedeljnika “Reporter”, radio u dnevnicima Borba i Naša borba, i nedeljniku NON.\nTagovi: NUNS, ostavka, Slaviša Lekić\n← Facebook Messenger i Skype malver ugrožava sve više korisnika\nOpportunity: Poslednja fotografija sa Marsa →


Osnovna obuka za medijatore, Beograd, 28.maj-1.jun 2014. | Partneri Srbija\nHome › VESTI › Medijacija › Osnovna obuka za medijatore, Beograd, 28.maj-1.jun 2014.\nOsnovna obuka za medijatore, Beograd, 28.maj-1.jun 2014.\nBy Partneri • 6. мај 2014.\nPrivredna komora Srbije i Partneri Srbija organizuju osnovnu obuku za posrednike – medijatore u skladu sa Pravilnikom o programu obuke za posrednika (Službeni glasnik RS, br. 44/05). Ova obuka traje 5 dana, a nakon završene obuke učesnicima će biti dodeljeni sertifikati o pohađanju.\nOsnovna obuka za posrednike – medijatore prestavlja zakonski uslov za pružanje usluga medijacije u Srbiji. Ova interaktivna obuka ima za cilj sticanje znanja i veština neophodnih za obavljanje poslova posredovanja – medijacije u rešavanju privrednih i drugih sporova. Ujedno, ona omogućava unapređenje sopstvenih veština upravljanja i rukovođenja, prevencije i rešavanja sukoba u svakodnevnom radu, te posebno može biti korisna korporativnim advokatima, pravnicima, menadžerima i privrednicima koji žele da ovladaju veštinama konstruktivne komunikacije, pregovanja i medijacije.\nU Srbiji medijacija poslednjih godina sve više dobija na značaju, a njenu primenu podržava veliki broj pozitivnih propisa (Zakon o parničnom postupku, Zakon o mirnom rešavanju radnih sporova, Zakon o sprečavanju zlostavljanja na radu, Zakon o osiguranju, Zakon o zaštiti potrošača, Zakon o sporazumnom finansijskom restrukturiranju privrednih društava Zakon o stečaju, Zakon o zabrani diskriminacije i dr).\nProgram obuke, između ostalog, obuhvata sledeće teme:\nEkonomska cena obuke iznosi 400 EUR, ali je zahvaljujući podršci Privredne komore Srbije i doprinosu Partnera Srbija, omogućeno umanjenje kotizacije za 50% i iznosi 24.000 RSD (bez PDV-a). Kotizacija pokriva troškove predavanja, praktične vežbe i simulacije, materijale, ručak i osveženje tokom obuke. Učesnici snose svoje troškove prevoza i boravka.\nRadi obezbeđivanja interaktivnosti i efikasnog rada, broj učesnika je ograničen. Ukoliko ste zainteresovani za učešće na ovoj obuci, molimo Vas da se prijavite popunjavanjem formulara. Rok za prijave je 23. maj 2014.\nOsnovna obuka za medijatore – Pozivno pismo\n« Šta je diskriminacija i kako je prepoznati – jednostavna verzija Praktikuma za zaštitu od diskriminacije\nOkrugli sto „Sporazumi javnog tužioca i okrivljenog“, 16. maj, Novi Sad »


Vlada RS uvodi poreske olakšice za investiranje u proizvodnju - Akta.ba\n25.05.2019. 08:28 / Izvor: Akta.ba\nVlada Republike Srpske utvrdila je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit sa ciljem da se pospješi investiranje u RS.\n"Ovim prijedlogom uređeno je da poreski obveznik može da izvrši umanjenje poreske osnovice poreza na dobit za vrijednost ulaganja u opremu i postrojenja za obavljanje registrovane proizvodne djelatnosti", navedeno je u saopćenju Vlade.\n"Ovim zakonom uspostavlja se okvir za dodjelu podsticaja privredi, a u cilju povećanja konkurentnosti i produktivnosti. Podsticaji predviđeni ovim zakonom dodjeljuju se privrednim subjektima po dva osnova, za povećanje plate radnika i za direktna ulaganja", naveli su u Vladi.\nPrihvaćena su i donatorska sredstva Vlade Republike Srbije u iznosu od 1.000.000 eura odobrenih kao jednokratna pomoć radi realizacije Programa podsticanja razvoja preduzetništva kod mladih do 35 godina starosti "Sturt up Srpska", saopćeno je, između ostalog, iz Vlade RS.


Previše korisnika i dalje koristi veoma slabe lozinke | Android Market\nPreviše korisnika i dalje koristi veoma slabe lozinke\nPeti godišnji SplashData grafikon najgorih lozinki na internetu je objavljen, i po svemu sudeći, korisnici ne mogu da se nauče lekciji. Istraživačka kompanija je sakupila lozinke od oko dva miliona koliko ih je procurelo prošle godine, i pronašla da su osnovni termini koje je lako pogoditi i dalje veoma rasprostranjeni.\nNajpopularniji kod iza koga ljudi skladište svoje dragocenosti je “123456”, dok “password” (lozinka) sedi udobno na drugom mestu. Mesta tri i četiri na sličan način predstavljaju sledeće lozinke: “12345678” i “qwerty”, pa se poručuje korisnicima da koriste znatno bolje lozinke. Možemo primetiti da ljudi koji koriste ovakve lozinke uglavnom prate popularnu kulturu i sport. Ovo kažemo jer se na listi nalaze i loznike kao što su “solo,” “princess” i “starwars”, dok su “football” i “baseball” među prvih 25. Ima i onih koji misle da su mnogo bolje zaštićeni frazom passw0rd, ali treba reći da je i to ideja koju koriste na hiljade korisnika.\nPrevious Article Sony u februaru donosi Xperia M5 telefon u Evropu\nNext Article Ovu aplikaciju za obradu slika koristi više od 30 miliona ljudi


Istinomer intervju - Stranica 3 od 8 - Istinomer\n„U Srbiji skoro dva miliona ljudi živi na ivici bede i oni moraju da pruže otpor neefikasnoj vlasti, ako treba i na trgovima“, kaže u razgovoru za Istinomer Vladimir Pavićević, zamenik predsednika Nove stranke.\nSrbija ima 20.000 milionera, oni treba da ponesu teret krize\n„U Srbiji ima više od 20.000 milionera i to su ljudi koji bi trebalo da nose teret krize u kojoj se nalazimo. Ne mogu najbogatiji ljudi da duguju milijarde za porez, a da im se istovremeno nudi upravljanje javnim preduzećima. To je neprihvatljivo“, kaže u razgovoru za Istinomer Bojan Pajtić, predsednik Pokrajinske vlade Vojvodine i […]\n“Vrlo često bi potpuna transparentnost nekog nedovršenog procesa škodila tom procesu. O svim dogovorima gde je ‘knjiga zatvorena’ javnost je upoznata u potpunosti”, kaže u razgovoru za Istinomer Dejan Pavićević, oficir za vezu Vlade Srbije u Prištini, govoreći o implementaciji Briselskog sporazuma. Razgovarala Vesna Radojević.


Brus ONLINE - "Kraljevina Srbija" poklonila se senima osmorice brusjana pogubljenih 1916.\nČlanovi udruženja "Kraljevina Srbija" Kruševac u nedelju 14. jula odali su počast i poklonili se senima osmorice viđenijih brusjana koji su 1916. godine pogubljeni vešanjem od strane austrougarskog okupatora.\nU junu 1916. godine okupatoro je uhapsio 38 značajnih ljudi iz kruševačkog i bruskog kraja, kao i neke ugledne beograđane koji su se u vreme rata sklonili u Kruševac.\nSuđenje je održano u Kruševcu 11. jula 1916. godine a Sud je zaključio da je reč "o ilegalnoj i opasnoj organizaciji u najvišem stepenu" po okupacionu vlast i vojsku i da su "pokretački elementi cele afere" Sibin Jeličić, industrijalac i Vojislav Bralović, upravnik Pošte i predsednik Opštine. Uz ovu dvojicu na smrt vešanjem osuđeni su i Milosav Stevović, trgovac svi iz Brusa i seljaci Svetozar Kovačević iz Prebreze, Tihomir Šiljić iz Dubaca, Vlajko i Dobrosav Pavličević iz Radmanova i Boško Nikolić iz Livađa "zbog zločina protiv državne oružane sile, zavere i podsticanja naroda da ne predaje oružje". Presuda nad ovim herojima izvršena je 14. jula 1916.godine.Na dan kada su osmorica viđenijih ljudi iz tadašnjegt Sreza Brus pogubljeni vešanjem (detaljnije OVDE)\nČlanovi udruženja "Kraljevina Srbija" iz Kruševca posle polaganja venca na spomenik u gradskom parku u Brusu obišli su kuću Jeličića i gradsku crkvu Sv. Preobraženje a potom je izjavu dao Dejan Bogdanović, predsednik GO "Kraljevina Srbija" Kruševac:\nViše o udruženju Kraljevina Srbija možete pročitati OVDE a u Kruševcu ih možete lično posetiti u službenom prostoru Gradskog odbora koji se nalazi u ulici Čupićeva 6/6.


Korona dobra za startape? 'Vreme u kom industrijski divovi dozvoljavaju da se približimo' VIDEO\nIzvor: B92, 04.Dec.2020, 20:13\nZa tu mogućnost, naravno, imaju da zahvale promenama tržišta koje je doneo tehnološki napredak.\nStartap način razmišljanja je specifičan odnos prema ideji, proizvodu, razvoju, kupcu... koji spaja ove suprotnosti u uslovima savremenog tržišta.\nPrema njegovim rečima, pandemija je momenat kada su neki industrijski divovi dozvolili startapima da im se približe i da rade zajedno. Primer je Beograđanin Mihajlo Popesku, koji je za svoju ideju o platformi za veštačku inteligenciju od koosnivača kompanije Alibaba dobio čak dva miliona dolara.\n"Odlična vest da je neko sa našeg podneblja uspeo da svoju ideju koja je bila dormant u ovom periodu prikaže da bude interesantno investitorima", kaže Vasiljev.\nZahvaljujući Vladimiru Stankoviću, koji je osnovao startap "Pet Guards", vlasnici kućnih ljubimaca mogu bez brige da obavljaju svoje obaveze van kuće.\n"Godine 2017. smo lansirali prvu verziju i od tada beležili rast. Ova situacija je smanjila potrebu za našim uslugama. Javljaju se novi problemi u toku pandemije, pa za neke može da bude šansa a za neke druge propast", kaže Vladimir Stanković, osnivač "Pet Guardsa".\nŠto se tiče podrške države, Zoran Vasiljev naglašava da kapitala ima dovoljno i da ima prostora za nove investicije. A kada su mladi i njihove ideje u pitanju - jedan savet.\n"Ljudi se plaše da im neko ne ukrade ideju. Realizacija je ono što se vrednuje. Pričajte o svojoj ideji, nađite mentora i krenite u realizaciju", poručuje Stanković.\nOpširniej u video-prilogu:


Stvaraju se uslovi za formiranje Slobodne zone Niš - Kompanije već zainteresovane za investiranje - Edukaplus\nStvaraju se uslovi za formiranje Slobodne zone Niš – Kompanije već zainteresovane za investiranje\nU naredne dve godine stvoriće se svi uslovi da se formira Slobodna zona Niš. Na tome se već intenzivno radi i nekoliko kompanija koje sada rade u krugu Elektronske industrije su zainteresovane za efikasnije poslovanje koje bi omogućila Slobodna zona Niš, rekao je Dragan Kostić, predsednik Regionalne privredne komore Niš.\nKostić navodi da je Slobodna zona Niš bila formirana pre nekoliko godina. Po pozitivnoj zakonskoj regulativi imala je rok od dve godine da otpočne sa radom, što se nije desilo, pa je rešenjem Vlade Srbije po isteku tog roka ukinuta dozvola za rad.\n– Ovih dana ponovo se priča o pokretanju nove inicijative za ponovno formiranje zone u Nišu, što nas raduje, jer mi druge zone ne gledamo kao konkurenciju već kao partnere sa kojima možemo uz saradnju da postignemo bolje rezultate i bolje uslove za investicije i poslovanje. Spremni smo da ponovo pružimo svu neophodnu pomoć u formiranju zone i kao Slobodna zona Pirot i kao Regionalna privredna komora Niš – objašnjava Dragan Kostić koji je i direktor Slobodne zone Pirot.\n– Za formiranje slobodne zone Niš potrebna je inicijativa, podrška grada i operativci koji će raditi na formiranju zone. Interesovanje kompanija postoji, onih koje bi došle u Niš i radile u zoni kao i nekih postojećih. One mogu biti oslonac za operativni početak rada Slobodne zone u Nišu što bi celom regionu puno značilo. Prednost poslovanja u zoni može biti odlučujući faktor potencijalnim investitorima da se opredele za Niš u odnosu na neke druge gradove – čime bi se u Niš dovele nove investicije i time smanjila ogromna nezaposlenost – kaže Kostić.\nU Srbiji postoji 14 zona smeštenih na oko 100.000 hektara zemljišta, u kojima radi oko 20.000 ljudi i više od 260 proizvodnih kompanija. U periodu od 2009. do 2014. došlo je do povećanja broja novouposlenih za 15.000, ako se u obzir uzme da je 2009. godine u slobodnim zonama bilo je uposleno 4.960 radnika, a 2014. godine blizu 20.000 radnika.\nU periodu 2012 do 2014 investirano je oko 1,16 mlrd EUR dok je obrt kompanija bila oko 11,7 mlrd EUR. Za tri godine izvoz iz zona je bio 5,12 mlrd EUR.


Bošnjaci ne daju Vijeće naroda i popis iz 1991. :: Dešavanja u Bijeljini ::\nBošnjaci ne daju Vijeće naroda i popis iz 1991.\nBANJALUKA - Bošnjački političari ne pristaju na ideju po kojoj se u okviru promjene Ustava RS ukida Vijeće naroda ili briše odrednica o proporcionalnoj zastupljenosti po popisu iz 1991. godine.\nKako je za "Nezavisne" rekao Ramiz Salkić, potpredsjednik Republike Srpske i visoki funkcioner SDA, u ovom trenutku to baš i ne izgleda tako realno jer ako se kaže da se ukida nešto u šta Hrvati i Bošnjaci gledaju kao mehanizam zaštite, onda je jasno da nije zrela ideja.\n"U Vijeću naroda se mora obezbijediti većina u svakom klubu da bi bila izglasana promjena Ustava", kaže Salkić i dodaje da postoje nejasnoće u Ustavu za koje su spremni da se promijene kao što su smrtna kazna i još neki detalji koji su još ranije dogovoreni, ali da te ustavne promjene nisu uspjele jer nije bilo konsenzusa.\n"Bez konsenzusa do promjene Ustava neće doći, osim ako se ne desi pravno nasilje", rekao je Salkić.\nRepublici Srpskoj neophodan je novi Ustav, međutim pitanje je i pored dvotrećinske većine u Narodnoj skupštini Republike Srpske na koji način to uraditi, s ozbirom na to da Vijeće naroda sa Narodnom skupštinom o tom pitanju odlučuje ravnopravno. Praktično, bez Vijeća naroda, odnosno Kluba Bošnjaka u Vijeću naroda od izmjene Ustava RS, koji ima 140 članova i više od 120 amandmana, neće biti ništa jer su Ustav Republike Srpske i izbor sudija Ustavnog suda Republike Srpske jedina dva pitanja o kojima ravnopravno odlučuju Narodna skupština i Vijeće naroda.\n"Dvotrećinska većina zbog izmjene Ustava se forsira bespotrebno jer sam siguran da će novi Ustav ili izmjene postojećeg u Narodnoj skupštini dobiti više od 90 odsto podrške", rekao je za "Nezavisne" Perica Bundalo, član Odbora za ustavna pitanja u prošlom sazivu Narodne skupštine Republike Srpske i poslanik u NS RS.\nDa je potrebna izmjena Ustava RS, nedavno je rekla i Željka Cvijanović, predsjednica Srpske, koja je rekla da ga je neophodno modernizovati.\n"Prije mnogo godina imali smo amandmane na Ustav, koji su bili blokirani u Vijeću naroda. Tako imamo raskorak između onog što jeste praktični život i što je propisano Ustavom. To ne smijemo dozvoliti", rekla je Cvijanovićeva i dodala da je dovoljno što je tako na nivou BiH, gdje je Ustavom nešto propisano, a u institucionalnom životu postoji nešto drugo.\nUkoliko dođe do promjene Ustava Republike Srpske, poznavaoci političkih prilika tvrde da ne treba očekivati ništa spektakularno te da je najizvjesnije da se urede neke tehničke (kozmetičke) stvari, odnosno da većina od 29 amandmana koji su ranije usvojeni u NS RS, a "pali" u Vijeću naroda, dobije podršku.\nMeđu tim amandmanima su ukidanje smrtne kazne i određena usklađivanja sa konvencijama o ljudskim pravima i zaštiti djece.\nOno zbog čega je "srušen" kompletan paket od 29 amandmana je to što Bošnjaci nisu željeli prihvatiti da Banjaluka bude glavni grad Republike Srpske. Još ranije pojedini bošnjački političari isticali su da ustavne promjene u BiH moguće izvršiti jedino u paketu, odnosno da se istovremeno uđe u izmjene tri ustava - BiH, RS i FBiH.\nVijeće naroda RS Ramiz Salkić


Nastavljaju se sukobi libanske vojske sa islamskim ekstremistima\nNastavljaju se žestoki sukobi libanskih trupa i naoružanih islamskih ekstremista u palestinskom izbegličkom logoru u blizini Tripolija. Libanska artiljerija danas je gadjala položaje pripadnika radikalnog pokreta Fatah Al Islam, unutar logora Nahr el Bared. Gusti dim se vio iz pravca tog logora, a dopisnik Glasa Amerike, Margaret Bešir, izveštava sa lica mesta da je artiljerija granatirala te položaje tokom čitavog dana, uz sporadičnu puščanu vatru unutar logora. Bolnički izvori navode da su najmanje četvorica vojnika ranjeni.\nLibanska armija saopštila je da su islamski ekstremisti u palestinskom izbegličkom kampu u blizini Tripolija pretrpeli brojne gubitke u žestokim borbama. U današnjem saopštenju libanska armija ne navodi broj poginulih i ranjenih ekstremista grupe Fatah al-Islam, ali zahteva od njih da se predaju, a od Palestinaca da im ne pružaju utočište. Armija takodje optužuje ekstremiste da koriste civile kao živi štit. Dopisnik Glasa Amerike Margaret Bešir javila je da je libanska armija nastavila da gadja položaje ektremista u kampu iz artiljerijskih orudja i tenkova. U današnjim borbama poginula su dva libanska vojnika, dok je u gotovo dvonedeljnim sukobima do sada izgubilo život najmanje 80 ljudi.\nSirija je saopštila da će odbiti da saradjuje sa novim tribunalom koji će suditi osumnjičenima za ubistvo bivšeg libanskog premijera Rafika Haririja. Siriijski ministar inostranih poslova, Valid al-Moalem, izjavio je danas na konferenciji za novinare u Damasku da je odluka UN o osnivanju Tribunala preuranjena i da bi to telo moglo da naruši suverenitet Libana i Sirije. Savet bezbednosti UN doneo je u sredu odluku o osnivanju tribunala na zahtev libanskog premijera Fuaa Siniore, koji uživa podršku SAD. Medjutim, predsednik libanskog parlamenta, Nabih Beri, koji je saveznik pro-sirijske opozicije, protivi se tribunalu. UN su dale libanskom parlamentu rok do 10. juna da ratifikuje dokument o tribunalu ili će svetska organizacija, u protivnom nametnuti tu odluku.


Praznik rukometa u subotu u hali Jezero - Glas Šumadije\nNaslovna > Sport > Praznik rukometa u subotu u hali Jezero\n14/10/2021 14/10/2021 287Ostavi komentar na Praznik rukometa u subotu u hali Jezero\nZa ljubitelje rukometa, subota 16. oktobar mogla bi se nazvati praznikom rukometa, s obzirom na to da nas u SBB hali jezero, očekuju dve „jake“ utakmice .\nPrvi meč rezervisan je za mušku selekciju koja će u okviru 5. kola Arkus lige dočekati starog rivala, nekadašnjeg dvostrukog šampiona Evrope, ekipu šabačke Metaloplastike i pokušati da zadrže oreol nepobedivosti na domaćem terenu.\nPočetak utakmice je zakazan za 16:30, a navijače Radničkog i ljubitelje rukometa obezbeđen je video-link sa direktnim prenosom utakmice:\nNakon muškaraca na parket SBB hale Jezero istrčaće rukometašice Radničkog, koje će u prvoj od dve utakmice u premijernom učešću u Ligi Evrope, dočekati švedskog vicešampiona, ekipu H65 Hoors HK.\nKragujevčanke će pokušati da na svom terenu izbore povoljan rezultat pred revanš koji ih očekuje narednog vikenda.\nSastajemo se sa ekipom koja pripada samom kremu evropskog rukometa. Neće nam biti ni malo lako da im se suprostavimo i da im pariramo u njihovom, prepoznatljivom skandinavskom stilu igre. Sa podmlađenom ekipom, ali sa ništa manjom željom i žarom ulazimo u ovaj dvomeč, spremni da se nadigravamo. Veliki je uspeh za naš klub i grad da se čuje i van granica naše zemlje, kao što sam i rekao pred prošlogodišnju finalnu utakmicu. Ne sumnjam da će sve devojke dati svoj maksimum i da ćemo svi u klubu pružiti doprinos da se ostavi što bolji utisak i da ukoliko nam se ukaže prilika prođemo dalje, što bi bio izuzetan uspeh ne samo za naš grad već i za našu zemlju. Pozivam navijače da dođu u što većem broju i da podrže i nagrade naše devojke za sve što su uradile do sada i da im daju dodatni motiv da napravimo još korak dalje, rekao je pomoćni trener Radničkog Vladimir Mladenović.\nDuel sa Šveđankama na programu je od 19 časova.\nTagovi: Arkus liga H65 Hoors HK Kraguejvac Liga Evrope Metaloplastika RK Radnički SBB hala Jezero ŽRK Radnički


Strane kompanije dižu cenu - Velika potražnja za poslovnim prostorom u Beogradu, vrednost kvadrata raste od 2015. godine\nIako deluje da dosta poslovnog prostora u Beogradu zvrji prazno, sadašnja ponuda kancelarija ne može da zadovolji potražnju. Naime, sve je više stranih investitora koji bi u našoj prestonici da pokrenu svoje poslovanje, ali se suočavaju sa problemom pronalaženja adekvatnog kancelarijskog prostora.\nPrema podacima Beogradskog istraživačkog foruma, tokom 2013. ukupan zakup poslovnog prostora beleži porast od čak 30% u odnosu na prethodnu godinu.\n- S obzirom na to da se u 2014. godini očekuje samo manje povećanje ponude za 7.500 kvadrata, i da je krajem 2013. godine stopa raspoloživog prostora dostigla najniži nivo za poslednje tri godine od 12%, realno je očekivati da će se pozitivan trend rasta zakupa nastaviti i u 2014. Svakako, uz stabilne cene zakupa i jednocifrenu stopu raspoloživog prostora do kraja godine – saopštio je Beogradski istraživački forum.\nNedostatak poslovnog prostora\nAndrew Peirson, direktor JLL, konsultantske kuće za nekretnine, kaže u razgovoru za "eKapiju" da je ponuda u svim sektorima tržišta nekretnina manja od potražnje.\n- Najveću potrebu za novim prostorom imaju tržišta kancelarijskih i maloprodajnih nepokretnosti, naročito u Beogradu, gde je nova ponuda neophodna. U Novom Beogradu se razvija tržište poslovnog prostora, dok ponuda u starom delu grada nije ni blizu nivoa na kome je potražnja.\nNaš sagovornik napominje da su kompanije primorane da traže kancelarijski prostor u Novom Beogradu, s obzirom na to da su u ovom delu prestonice smešteni savremeno građeni i opremljeni objekti.\n- Takođe, skoro sav maloprodajni prostor koji je u ponudi nalazi se na Novom Beogradu, a pošto većina populacije živi na drugoj strani reke, ovo dovodi do svakodnevne masovne migracije stanovništva radi odlaska na posao i kupovine – napominje Peirson.\nJovan Ćirić iz konsultantske kuće za nekretnine "Danos", potvrđuje da je kancelarijski prostor klase A u Novom Beogradu skoro potpuno popunjen.\n- To dokazuje i zainteresovanost investitora da započnu nove projekte. U poslednje dve godine, veća je tražnja za manjim kvadraturama, a dominiraju prostori između 200 i 500 m2 – navodi Ćirić.\nPeirson kaže da je primetan nedostatak velikih nepregrađenih kancelarija i ukazuje da je takav prostor potreban "ako želimo da nastavimo da budemo svedoci širenja uslužnih centara".\n- Takvi objekti su ono što zaista pokreće tržišta u razvoju, kao što je Beograd. Kompanije koje razmišljaju o Beogradu kao mestu gde mogu angažovati spoljne saradnike, imaju problem da ovde nađu dostupne zgrade koje odgovaraju njihovim potrebama. Nažalost, takvog prostora ima i više nego što je potrebno u gradovima poput Zagreba, Sofije, Budimpešte i Bukurešta.\nCena kvadrata raste od 2015.\nJovan Ćirić iz "Danosa" napominje da se cene iznajmljivanja kreću od 7 do 14 EUR po kvadratu, u zavisnosti od kvaliteta prostora, veličine i lokacije.\n- Očekujemo da neće doći do rasta u odnosu na 2013. Takođe, očekujemo da cene manje kvalitetnih kancelarijskih prostora zabeleže blagi pad i u 2014. godini – ocenjuje Ćirić.\nAndrew Peirson se slaže da cene poslovnog prostora neće značajno porasti i da će 2014. biti godina kada će se zakupnine stabilizovati, nakon nekoliko godina fluktuacije.\n- Ipak, ukoliko ove godine ne počne realizacija značajnih građevinskih projekata, bićemo svedoci rasta cena zakupa u 2015. i 2016. godini – ističe direktor JLL.\nKakva će biti tražnja kancelarija u 2014?\nU "Danosu" smatraju da će tražnja zavisiti od ekonomske situacije zemlje i ulaska stranih kompanija na naše tržište.\n- U skladu sa tim tendencijama, ne očekujemo veću tražnju u odnosu na 2013. godinu.\nU JLL očekuju da će se ove godine javiti potražnja za oko 40 do 50 hiljada kvadratnih metara novog prostora.\n- Međutim, mi nemamo 40-50 hiljada kvadrata praznih kancelarija, i zbog toga će kompanije biti primorane da ostanu u svom trenutnom prostoru ili da traže odgovarajući prostor negde drugde - na primer u Inđiji ili Novom Sadu.\nPoslovni prostor u starom delu Beograda\nDosta poslovnog prostora na teritoriji opštine Stari grad je prazno, a neke poslovne zgrade se godinama ne prodaju. Na primer, zgrada "Yugoexport"-a u Kolarčevoj ulici, elitnoj zoni glavnog grada, ni posle 19 pokušaja prodaje u proteklih pet godina nije našla novog vlasnika. Poslednja aukcijska prodaja propala je početkom aprila.\nNaši sagovornici ocenjuju da slobodni poslovni prostor u starom delu Beograda nije odgovarajućeg standarda, pa je tako sve manje popularan za pozicioniranje kompanija.\nJovan Ćirić kao jedan od glavnih razloga za slabu potražnju kancelarija sa desne obale Save, navodi problem parkiranja i otežanu saobraćajnu komunikaciju.\nAndrew Peirson ukazuje da se zgrade koje su na prodaju ne mogu lako transformisati u moderni prostor, što znači da je neophodno njihovo rušenje do temelja.\n- Cene koje se traže za većinu zgrada u centru grada čine bilo kakav mogući razvoj neodrživim. Ono što je neophodno da se desi u centru grada je prodaja nekih zgrada u vlasništvu države, kao što je to slučaj u mnogim glavnim gradovima širom regiona. Na taj način, i kroz pojednostavljenje planiranja na gradilištima, država će zaraditi od prodaje neefikasnih zgrada i osloboditi razvojni prostor za revitalizaciju gradskog jezgra. Prošli su dani kada su banke i državne agencije morale da budu smeštene u centru grada.


Kanada nema jedinstveni penzioni plan - Penzin\nPočetna Magazin Godine Kanada nema jedinstveni penzioni plan\n– Važno je da državni penzioni fond bude tako osmišljen i da se njime upravlja tako, da se imaju u vidu, ne samo trenutne okolnosti nego i da se zaštite interesi sadašnjih i budućih zaposlenih i poreskih obveznika – rekao je Majkl Ferguson, državni revizor Kanade.\nU svom prolećnom izveštaju za 2014. godinu istakao je da je penzioni fond samo u poslenje tri godine pretrpeo deficit od 6,5 milijardi kanadskih dolara (oko 4,3 milijarde evra). “Rupe” su pokrivane “sa strane” (special payments): u 2013. godini 741 milion kanadskih dolara, a ukupno oko milijardu u poslednjih dve godine.\nOn se naročito osvrnuo na to kako su Odbor za trezor, policija, vojska i ministarstvo finansija rešavale probleme upravljanja penzionim planovima za javne službenike. Federalna vlada je odgovorna za penzije ukupne vrednosti od preko 150 milijardi kanadskih dolara.\nZakonodavni okvir u Kanadi je takav da su odgovornosti za penzione planove raštrkane po različitim telima, pa trenutni okviri za održivo upravljanje celim sistemom ne uključuje jednu politiku finansiranja.\nRevizor je utvrdio da ispitani sektori vlade ispunjavaju svoje obaveze po zakonu, ali da zapravo niko nije odgovoran da sprovodi redovne i sistematske procene da li su svi ovi penzioni planovi kanadske vlade dugoročno održivi.\nTags:državni revizorekonomijafinansijeKanadapenzijepenzioni fondpenzioni sistem


Brže, a ne više sredstava EU – Nadlanu.com\nBrže, a ne više sredstava EU\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Djelić je u sredu u Evropskom parlamentu (EP) u Briselu predložio da se za zemlje Zapadnog Balkana u idućem budžetskom razdoblju brže izdvajaju raspoloživa sredstva iz fondova EU da bi one mogle da se što pre valjano pripreme za ulazak u članstvo EU.\nSad kad im je najpotrebnije da reformišu svoju privredu, državne ustanove i institucije, te zemlje iz fondova EU dobijaju relativno mala sredstva, a kad postanu članice EU, to se povećava i nekoliko puta, što će stvoriti i problem korišćenja tolikih sredstava odjednom, rekao je Djelić u izlaganju i raspravi s poslanicima Odbora za budžet EP.\nOn je istakao da se suštinski ne traže neka mnogo veća sredstva za podršku reformama na Zapadnom Balkanu, koja ionako predstavljaju samo jedan odsto zajedničkog budžeta EU.\nPotpredsednik Vlade Srbije, koji je govorio u ime svih zemalja Zapadnog Balkana, dobio je podršku ovog ključnog odbora EP za ove predloge, a o tome će sutra razgovarati i s nekolicinom nadležnih komesara Evropske komisije, koja će krajem meseca izneti prve predloge za budžet EU u razdoblju 2013-2020.\nPoslanici EP su u raspravi izneli i pohvale Srbiji, posebno za napredak u poslednje vreme, ali i pokude zbog i dalje velike korupcije.\nU raspravi su takodje postavljena i pitanja kako Srbija misli da „sredi“ odnose s Kosovom i da li bi brži priliv sredstava jamčio da će biti poboljšano stanje u institucijama vlasti i delovanju političke demokratije.\nBRISEL, 15. juna 2011. (Beta)\nJovanovski preko Pavljučenko do drugog kola


Coinbase se suočava sa tužbama zbog zloupotrebe poverljivih informacija | PC Press\nCoinbase se suočava sa tužbama zbog zloupotrebe poverljivih informacija\n8. mart 2018. 8. mart 2018. Milan Živković\nProtiv platforme za trgovinu kriptovalutama, Coinbase, nedavno su podnete dve tužbe – jedna za zloupotrebu poverljivih informacija, te druga kojom se tereti za malverzacije u okviru korisničkih naloga. Tako pomenute tužbe dodatno produbljuju probleme koje platforma već ima, a u vezi sa stabilnošću sistema, te grešaka koje se dešavaju prilikom transakcija.\nPrva tužba podneta je u Federalnom sudu u San Francisku, te je u vezi sa spekulacijama da su zaposleni u Coinbase-u imali informacije o tome kolika će biti vrednost Bitkoina, a pre nego što je počela da raste vrtoglavom brzinom, te da su uticali na transakcije u skladu sa informacijama koje su dobili. U kompaniji su najavili unutrašnju istragu, koja bi trebalo da pruži dodatne informacije za sudski proces.\nDruga optužnica takođe je podignuta u San Francisku, te tereti Coinbase zbog toga što nije na vreme obavestio korisnike o nadoknadama koje je trebalo da dobiju na osnovu transakcija iz 2013. godine. Coinbase je tako koine koji su pripadali korisnicima, a na ime nadoknade za razliku u vrednosti, zadržao za sebe, umesto da obavesti regulatorna tela, ili same korisnike.\nTagovi: Bitkoin, Coinbase, digitalne valute, kriptovalute\n← Aplikacija koja donosi Galaxy S9/S9+ iskustvo i na druge telefone\nAlexa plaši korisnike →


Hilari Klinton: Niko ne voli Bernija Sandersa\nIzvor: VOA, 22.Jan.2020, 00:58\nHilari Klinton kaže da "niko ne voli" njenog bivšeg rivala u trci za demokratsku nominaciju 2016, Bernija Sandersa, iako je senator iz Vermonta postojano među favoritima u novoj demokratskoj trci, manje od dve nedelje pred prve stranačke izbore koji se održavaju u Ajovi. U intervjuu za časopis "Holivud Reporter", koji je objavljen u utorak, Hilari je postavljeno pitanje o komentaru o senatoru iz Vermonta koji je iznela u novom dokumentarnom filmu "Hilari". Ona tu kaže da je Sanders "godinama u Kongresu" ali ga "niko ne voli, niko ne želi da sarađuje sa njim, ništa nije postigao." Klinton je odgovorila da ta kritika i dalje stoji, i odbila da se izjasni da li će ga podržati u ovom izbornom ciklusu ukoliko osvoji stranačku nominaciju, dodajući - "Nije problem samo u njemu, radi se o celoj kulturi koja ga okružuje, o liderskom timu, o njegovim istaknutim pristalicama." Iz Sandersovog izbornog štaba u utorak je saopšteno da nemaju komentar na Hilarinu izjavu. Na Tviteru su se, međutim, oglasile brojne Bernijeve pristalice, statusima sa heštegom #ILikeBernie. Komentari Hilari Klinton bi, međutim, mogli da dodatno motivišu Sandersove lojalne birače, koji veruju da je establišment Demokratske partije "namestio" primarne izbore 2016. u Hilarinu korist. To bi posebno moglo da mu pomogne na stranačkim skupovima u Ajovi, koji se održavaju 3. februara. Mnoge ankete pokazuju da je Sanders među vodećim kandidatima, zajedno sa bivšim potpredsednikom Džoom Bajdenom, senatorkom iz Masačusetsa Elizabet Voren i Pitom Butidžidžem, bivšim gradonačelnikom Saut Benda u Indijani. Klinton je takođe okrivila Sandersove pristalice da podstiču kulturu seksizma u politici - što je tvrdnja posebno osetljiva u ovom trenutku, kada je Sandersova glavna rivalka iz liberalnog krila na stranačkim izborima, senatorka Voren, optužila senatora iz Vermonta da je na njihovom privatnom sastanku 2018. rekao kako žena ne može da pobedi u trci za Belu kuću. Sanders je to demantovao ali je Voren odbila da prihvati njegovu pruženu ruku posle prošlonedeljne debate u Ajovi, a dvoje kandidata se međusobno optužilo da su jedno drugo nazvali lažovom. Voren je odlučno odbila da dalje komentariše, dok je 78-godišnji Sanders rekao da, dok je seksizam problem za kandidate, isto važi i za druge faktore, kao što su poodmakle godine - a time je izazvao novu buru na društvenim medijima. U intervjuu za Holivud Reporter, Klinton je napala Sandersove vatrene pristalice na internetu, od kojih su mnogi oštro kritikovali njenu kampanju, zbog "neumornih napada na više Sandersovih rivala, a posebno na žene". Dodala je da se nada da ljudi obraćaju pažnju na to "jer treba da ih brine što je dozvolio takvu kulturu". Klinton je čak dodala da Sanders "itekako podržava takav pristup." "Ne mislim da želite da opet idete tim putem da vodite kampanju putem uvreda i napada, možda probate da se malo distancirate ali ili ne znate šta radi vaš izborni štab i vaše pristalice, ili im prećutno dajete podršku." Sandersov sukob sa Elizabet Voren je zasenio niz sukoba između senatora iz Vermonta i drugog rivala u trci 2020, Bajdena - u vezi sa autorskim tekstom koji je napisao jedan od Sandersovih pristalica, koji je nagovestio da je bivši potpredsednik bio korumpiran. “To apsolutno nije moje gledište da je Džo korumpiran na bilo koji način i žao mi je što se taj tekst pojavio", rekao je Sanders za televiziju CBS. U autorskom tekstu koji je za Gardijan napisala profesorka prava na univerzitetu Fordam, Zefir Tičaut, tvrdi se da je Bajden "usavršio umetnost primanja velikih donacija", a zatim zastupao interese svojih korporativnih donatora, na uštrb Amerikanaca iz srednje ili radničke klase.\nBlic: Hilari je rekla da NIKO NE VOLI Bernija Sandersa. Evo šta je on odgovorio\nBivša američka državna sekretarka Hilari Klinton izjavila je da niko ne voli njenog bivšeg rivala u trci za demokratsku nominaciju 2016, Bernija Sandersa...Ovo je izjavila iako je senator iz Vermonta postojano među favoritima u novoj demokratskoj trci, manje od dve nedelje pred prve stranačke izbore...


Paušalno oporezivanje – A VISTA SM\nBavimo se pružanjem kompletnih knjigovodstvenih usluga, poreskim savetovanjem i svim ostalim poslovima koji spadaju u domen rada knjigovodstvenih agencija.\nHome / Paušalno oporezivanje\nKada su u pitanju preduzetničke radnje, razlikujemo dva načina oporezivanja:\npreduzetnička radnja „knjigaš“\npreduzetnička radnja „paušalac“\nPaušalno oporezivanje je propisano članom 40 Zakona o porezu na dohodak građana. Ovakav način oporezivanja je predviđen za preduzetnike kojima vođenje poslovnih knjiga otežava poslovanje.\nUredba o bližim uslovima, kriterijumima i elementima za paušalno oporezivanje obveznika poreza na prihode od samostalne delatnosti (zadnja izmena 2014 godine) i Uredba o izmenama i dopunama (iz 2017 godine) uređuje koje delatnosti mogu biti paušalno oporezovane. Takođe, ova uredba raspoređuje delatnosti u određene grupe na osnovu kojih se obračunava polazna osnovica oporezivanja.\nPaušalni obveznik nije dužan da pravda podizanje gotovine sa poslovnog računa niti da vodi poslovne knjige, osim KPO knjige (knjiga o ostvarenom prometu paušalno oporezovanih obveznika).\nUkoliko paušalac pređe limit od 6 miliona dinara u toku kalendarske godine, prelazi u knjigaše. Za prelazak limita u prvoj polovini godine,poslovne knjige počinje voditi od 01.07 tekuće godine. Ako limit od 6 miliona dinara pređe u drugoj polovini godine , poslovne knjige počinje da vodi od 01.01 naredne godine.\nUkoliko paušalac predje limit od 8 miliona dinara u toku prethodnih godinu dana (ne gleda se kalendarska godina), odmah ulazi u sistem pdv i prelazi na vođenje poslovnih knjiga.\nDoprinosi koje plaćaju paušalci zavise od nekoliko različitih kriterijuma:\nmesto na kom se radnja nalazi\ntržišni uslovi u kojima se obavlja delatnost\nvisina prihoda obveznika koji obavlja istu ili sličnu delatnost\nMana paušalnog oporezivanja je u činjenici da su doprinosi preduzetnika paušalca često veoma viši u odnosu na doprinose preduzetnika knjigaša.\nMedjutim, ni ovo nije uvek slučaj. Visina doprinosa i poreza kod paušalno oporezovanih radnji se znatno razlikuje od činjenice gde je sedište radnje. Tako na primer kod iste šifre delatnosti, paušalci iz Beograda ili Novog Sada imaju mnogo veću polaznu osnovicu nego paušalci iz manje razvijenijih krajeva Srbije.\nPokretanje biznisa<< >>Neoporezivi iznosi u 2017 godini (01.02.2017-31.01.2018)\nSretne božićne i novogodišnje praznike želi Vam kolektiv agencije „A Vista SM“ doo\nSretne božićne i novogodišnje praznike želi Vam kolektiv agencije „A detaljnije\nAgenciji A Vista SM potreban radnik\nZbog povećanog obima poslovanja, našoj agenciji je potreban radnik. Ukoliko detaljnije\nA Vista SM kao član URIKSa\nSa velikim zadovoljstvom Vas obaveštavamo da je knjigovodstvena agencija A detaljnije\nKoju privrednu delatnost obavlja Vaše privredno društvo i za koji detaljnije\nUsklađeni dinarski neoporezivi iznosi poreza na dohodak građana – važi za isplate od 01.02.2018 do 31.01.2019 godine\nneoporezivi iznosi zarade: 15.000,00 dinara (počev od zarade za detaljnije\nStari šor 133 (preko puta suda)\n+381 22 636 626\n+381 63 1215 867\n2017 Sva prava zadržana A VISTA SM. Izrada sajta: FABRIKA SAJTOVA!


Krajem 2016, tačnije 30. decembra podeljeni su paketići i deci u Crepaji. U prostorijama Mesne zajednice Crepaja svi mališani koji žive u materijalno ugroženim porodicama imali su priliku da dobiju svoj paketić koji je krajem novembra stigao u opštinu Kovačica, a u okviru donacije Slovačke evangelističke crkve.\nPodsetimo, u Centar za socijalni rad pristiglo je u pratnji donatora preko 700 paketića, u vrednosti od 16 000 evra. Takođe, svaki od njih sastavljan je u skladu sa potrebama, inetresovanjima, godinama i polom deteta u čije ruke dolazi.\nDodela novogodišnjih poklona protekla je u veseloj atmosferi, jer se Deda Mraz, najpoznatiji deka kome se deca najviše raduju, pojavio na dodeli i razgovarao sa mališanima koji su mu poverili koje su njihove novogodipnje želje. Čak 89 crepajske dece bilo je obradovano u okviru ove donacije.\nTags: Crepaja Paketići Mesna zajednica Crepaja Slovačka evangelistička crkva\nDa li će se 24. juna pre pola osam uveče fudbaleri Poleta radovati kao posle prve utakmice bara�...\nKošenje i uređenje oko samog igrališta FK „Pobeda“ bila je akcija Samošana koju su organ...


Aleksandar Vučić ne vidi problem u finansiranju Er Srbije: Jedino ako nije nečija želja da nas prijavi EU (VIDEO) | Insajder\nAleksandar Vučić ne vidi problem u finansiranju Er Srbije: Jedino ako nije nečija želja da nas prijavi EU (VIDEO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da ne zna tačno zbog čega je na osnovu strategije o razvoju turizma država izdvojila 12 miliona evra za pomoć Er Srbiji, ali da „misli da je to učinjeno zbog leta za Njujork“. Odgovarajući na pitanja Insajdera, Vučić je istakao da nema problema u finansiranju Er Srbije kao i da država neće uništiti svoju avio kompaniju, „ako je nečija želja da nas prijavi Evropskoj uniji“. Prema zakonima EU zabranjena je državna pomoć nacionalnim avio prevoznicima a istovremeno Srbija više nema ugovornu obavezu da investira u Er Srbiju.\nIako je prema ugovoru sa Etihadom država bila u obavezi da bespovratno ulaže sredstva u Er Srbiju do kraja 2016, finansiranje nacionalne aviokompanije sredstvima iz budžeta se nastavilo. Kako se može videti u najnovijim finansijskim izveštajima ove kompanije osnov za nastavak finansiranja tokom 2017. pronađen je u Strategiji za razvoj turizma, a samo po ovom osnovu kompaniji je prošle godine isplaćeno čak 12 miliona evra.\nU Strategiji se međutim nigde eksplicitno ne predviđa izdvajanje iz budžeta za pomoć Er Srbiji, a odluku o isplati sredstava nije donelo Ministarstvo trgovine i turizma, već Vlada Srbije.\nPredsednik Aleksandar Vučić danas je rekao da ne zna detalje o finansiranju Er Srbije na osnovu strategije razvoja turizma ali da je Er Srbija „najbolja kompanija u regionu“\n„Pošto vidim da imate potrebu da dokažete kako je Er Srbija užasna kompanija, Er Srbija je u regionu ubedljivo najbolja kompanija. U regionu ništa ne funkcioniše od tih nacionalnih avio kompanija. Tako da mi smo svi zadovoljni kako to funkcioniše. Mi smo mala zemlja, nismo Turska koja ima svojih 40 velikih areodroma i koja ima destinacije po celom svetu i to subvencioniše sa desetinama milijardi. Mi gledamo da preživimo, da ljudi imaju posao i da budemo bolji od drugih u regionu“.\nAleksandar Vučić je naveo i da se usluga Er Srbije popravlja, kao i da nema problema u njihovom finansiranju.\n„Nema problema ni u finansiranju, jedino ako nije nečija želja da nas prijavi EU pa da bi neko rekao uništite svoju kompaniju da ne biste bili ispred drugih u regionu. Mi nećemo da uništavamo svoje, čuvaćemo svoje i gledaćemo da radimo i dalje uspešno“, rekao je predsednik Srbije.\nEr Srbija je u poslednjem finansijskom izveštaju prikazala prihod od donacija države u ukupnom iznosu od 20 miliona evra, dok je ukupna dobit kompanije iznosila 16 miliona. To znači da bi bez davanja države Er Srbija četvru godinu za redom završila u minusu.\nPočetkom meseca, ministar finansija Siniša Mali rekao je za Insajder da je država nastavila sa finansiranjem Er Srbije, samo zbog „razvoja turizma“, odnosno ulaganja u letove za Severnu Ameriku. To je potvrdila i premijerka Ana Brnabić ocenjujući da je „neozbiljno“ pitanje Insajdera da li je u Strategiji za razvoj turizma pronađen mehanizam da se nastavi sa finansiranjem Er Srbije.\nStrategija razvoja turizma je usvojena krajem 2016, upravo u vreme kada je po ugovoru, država trebalo da prestane sa subvencionisanjem nacionalnog avio prevoznika. U tom dokumentu među priiritetima nije navedeno održavanje avio linije Beograd - Njujork a kada je u pitanju avio prevoz, kao ciljevi strategije navode se samo obezbeđivanje pristupa niskobudžetnim kompanijama i stvaranje vlastite čarter kompanije.\nStrategija o razvoju turizma je usvojena za period do 2025 godine, pa se postavlja pitanje da li će država po istom osnovu nastaviti da subvencioniše Er Srbiju i u narednih sedam godina.\nPrema okvirnom ugovoru o transakciji koji je sa Etihadom potpisan u avgustu 2013. godine, država Srbija se obavezala da bespovratno ulaže u kompaniju Er Srbija naredne tri godine, odnosno samo do kraja 2016\nArapska kompanija dala je pozajmicu od 40 miliona dolara koja je 2014. pretvorena u vlasništvo od 49 odsto kompanije.


Ćuta ostao bez aduta\nJovanović traži da se projekat "Rio Tinta" formalno-pravno okonča, Foto Tanjug\nTaj potez pre dva dana najavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, navodeći da će se ubuduće drugačije razgovarati sa "Rio Tintom" i svima drugima, kao i da je ovakva odluka doneta isključivo pod uticajem građana, a ne političara.\n- Naše je da slušamo ljude i da ih čujemo, i da koliko god je moguće poštujemo njihovu volju, a kada nisu u pravu da sa njima razgovaramo i pokušamo da objasnimo šta je to što stvarno možemo i moramo da uradimo - poručio je Vučić.\nPredlog odbornicima oko Prostornog plana uputilo je Gradsko veće grada Loznica. A reč je o povlačenju odluke koja je doneta na zasedanju 25. oktobra. U međuvremenu, bila je zakazana sednica lokalnog parlamenta, ali je odložena.\nKad se loznički parlament danas izjasni, praktično, neće ostati nijedan razlog da građani nastave proteste i blokade puteva, kojih je protekle tri subote bilo u više gradova Srbije. Nakon što je predsednik Vučić odbio da potpiše Zakon o eksproprijaciji, a parlament usvojio izmene Zakona o referendumu, pojedine organizacije su prekinule protest, dok je jedan od osnivača Ekološkog pokreta Aleksandar Jovanović Ćuta nastavio da poziva ljude na ulice.\nJovanović je prethodnih dana poručivao da je "Vučić narodu `bacio kosku` povlačenjem i izmenom spornih zakona", a juče je naveo da povlačenje Prostornog plana Loznice kojim je predviđena izgradnja rudnika litijuma u tom kraju, nije konačno rešenje. On je poručio da će protesta biti dok god se projekat kompanije "Rio Tinto" formalno i pravno ne okonča.\nIz stranaka vlasti, međutim, prethodnih dana su poručivali da su pojedini "ekolozi", uz podršku iz dela opozicije, iskoristili priliku za isticanje političkih zahteva.\nI OKUPLJANJA U REZOLUCIJI EP\nNA današnjoj plenarnoj sednici Evropskog parlamenta naći će se predlog rezolucije o Srbiji, u kojoj se poseban akcenat stavlja na "osudu nasilja koje je viđeno tokom nedavnih ekoloških protesta", ali i iskazuje "zabrinutost zbog izveštaja o položaju radnika iz Vijetnama u kineskoj fabrici 'Linglong'". Navode se problemi sa korupcijom i vladavinom prava, i napadi na medije i predstavnike opozicije. Usaglašeni predlog rezolucije potpisale su poslaničke grupe Liberala (Obnovimo Evropu), Zeleni i Socijaldemokrate, a predstaviće je poslanik Klemen Grošelj.\n"DRUGAČIJE ĆEMO DA RAZGOVARAMO SA RIO TINTOM!" Vučić najavio ukidanje prostornog plana grada Loznica\n14. 12. 2021. u 19:20\n15. 12. 2021. u 10:05\nAleksandar Vučić Rio Tinto Loznica vesti fabrika Linglong Aleksandar Jovanović Ćuta


Slovenija jedina u suficitu, Hrvatska i BiH sa nešto više od 60 posto pokrivenosti uvoza izvozom – UCDER\nNajveći rast pokrivenosti uvoza izvozom u prvoj polovini ove godine u odnosu na lani u regionu zabilježila je Hrvatska sa 2,6 posto, a najmanji Srbija svega 0,5 posto, pokazuje analiza Anadolu Agency (AA).\nOvogodišnji rast pokrivenosti uvoza izvozom u odnosu na isti periodu prošle godine u Makedoniji je iznosio 2,3 posto, Bosni i Hercegovini 1,98 posto, Sloveniji 1,9 posto, a Crnoj Gori 0,8 posto.\nTako je prema vanjskotrgovinskoj razmjeni u prvih pet mjeseci ove godine Slovenija ostvarila imala pokrivenost uvoza izvozom sa 102,2 posto, u odnosu na 100,3 posto u istom periodu prošle godine.\nIako je Hrvatska ostvarila značajan napredak, nema pokrivenost uvoza izvozom je i dalje među zemljama regiona koji je dosta slabiji. Tako je u prvih pet mjeseci ove godine pokrivenost uvoza izvozom u Hrvatskoj bila 62,4 posto, u odnosu na 59,8 posto u istom periodu prošle godine.\nUbjedljivo na posljednjem mjestu u regionu je Crna Gora čija pokrivenost uvoza izvozom u prvih šest mjeseci ove godine iznosi svega 15,7 posto, dok je u istom periodu lani bila još i manja – svega 14,9 posto.\nSledeći članak EU i Australija potpisale Okvirni sporazum o produbljenju saradnje\nPrethodni članak U VTKBiH danas o pristupanju BiH Svjetskoj trgovinskoj organizaciji


Specijalci ROSU na Gazivodama | N1 Srbija\n29.09.2018. |13.04 >22.24 |\nSpecijalne jedinice kosovske policije ROSU se povukle sa jezera Gazivode na severu Kosova nakon što se čamcem provozao kosovski predsednik Hašim Tači. Srpska vojska i policija u stepenu najviše pripravnosti po naredbi predsednika Vučića. Nakon svega - nove najave o odlaganju dijaloga Beograda i Prištine.\n21.29 - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je da je potezima Prištine i ulaskom specijalnih jedinica na sever Kosova ugrožen i napadnut mir.\n20.25 - Predsednik odbora Skupštine Srbije za KiM Milovan Drecun izjavio je za N1 da je današnji incident na Gazivodama "nepotrebna i brutalna provokacija Hašima Tačija".\n"Jedna potpuna nepotrebna, brutalna zbog mogućih posledica, provokacija od Tačija i specijalaca ROSU, koja je došla u vreme kada se ulažu veliki napori da se razgovori Beograda i Prištine nastave i da se krene ka cilju rešavanja situacije na Kosovu dogovorom", rekao je Drecun gostujući u Dnevniku N1.\nOn kaže da se Tači "samo deklarativno" zalaže za taj dogovor.\n"Vidimo Tačija koji se deklarativno zalaže za taj kompromis, a sada izaziva provokaciju koja može ozbiljno da ugrozi nastavak dijaloga", rekao je Drecun.\n18.53 - Portparol međunarodnih mirovnih snaga na Kosovu (KFOR), Vićenco Graso, potvrdio je da je "predsednik Kosova Hašim Tači posetio Gazivode, na severu Kosova", ali je, kako prenosi RTK, demantovao vest da su Tačija pratile specijalne jedinice ROSU.\n18.50 - Ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić ocenio je da je ulazak specijalne jedinice kosovske policije u kompleks Gazivode ilegalan i nasilan čin koji ugrožava politički proces u kojem se traži kompromisno rešenje za pitanje Kosova.\n"Srbija, njen predsednik i njena Vlada, potpuno su posvećeni mirnom i političkom rešavanju pitanja Kosova, ali i danas smo nažalost dobili potvrdu da sa prištinske strane žele drugačije rešenje, uz nasilje i kršenje svih dogovora. Zato očekujemo brzu i odlučnu političku reakciju svih medjunarodnih činilaca, kako bi vratili Prištinu u okvire dijaloga i sporazumevanja", naveo je Antić.\n17.49 - Stotinak nezadovoljnih građana Ibarskog Kolašina blokiralo je magistralni put Kosovska Mitrovica - Ribarić, na ulazu u Zubin Potok. Na putu se nalaze građevinske mašine i jedan kamion, a saobraćaj na ovom delu puta je u potpunosti je blokiran. Sa građanima se nalaze i gradonačelnici i predstavnici privremenih organa sve četiri opštine sa severa Kosova.\n17.43 - Gradonačelnik opštine Severna Mitrovica Goran Rakić saopštio je da prisustvo naoružanih specijalaca na jezeru Gazivode predstavlja primer napada na mir i bezbednost Srba na Kosovu i Metohiji i da će imati "nesagledive posledice na njihove živote".\n"Mi to više nećemo dozvoliti. Ako već KFOR ne želi, kao predsednik Srpske liste pozivam državu Srbiju da zaštiti srpski narod i svoju imovinu, i da naši organi najhitnije intervenišu", rekao je Rakić. U saopštenju se navodi da je on dodao da Srbi "neće više nikada dozvoliti" da se ovakav upad dogodi i da nastavak prisustva jedinica ROSU na severu ugrožava napore političkih predstavnika Srba da smire tenzije među narodom.\n16.35 - Predsednik opštine Zubin Potok Stevan Vulović izjavio je da će, ako predsednik Kosova Hašim Tači sledeći put dođe nenajavljen na sever Kosova i Metohije, "moći da uđe", ali da mu obećava "da sigurno neće moći da izađe".\n16.10 - Direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić saopštio je da su se jedinice ROSU pre desetak minuta povukle sa severa i da je Srbija dobila izvinjenje iz pojedinih zapadnih ambasada koje su ranije tvrdile da ROSU nije bio prisutan na severu. To, kaže, dokazuje odakle medijima ta informacija.\n16.10 - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić će se povodom situacije na Gazivodama obratiti javnosti u 21 čas. Vučić je uputio protest šefu NATO-a Jensu Stoltenbergu.\n15:50 - "Vojska Srbije je u skladu sa naređenjem Vrhovnog komandanta stavljena u odgovarajući stepen pripravnosti. Naređenje Vrhovnog komandanta je i dalje na snazi i dok je tako Vojska Srbije prati situaciju i spremna je da odgovori na svaki razvoj situacije", rekao je ministar odbrane Aleksandar Vulin, prenelo Ministarstvo odbrane.\n15:35 - Portparolka visoke predstavnice EU Maja Koncijančič rekla je da je visoka predstavnica u kontaktu sa obe strane i pozvala na smirivanje situacije.\n15:30 - Na drugoj konferenciji za novinare, direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić rekao je da su lažni i netačni podaci da su se jedinice ROSU povukle sa Gazivoda i da su netačni navodi da niko nije uhapšen.\n"Do ovog trenutka specijalne, do zuba naoružane jedinice koje podsećaju na policijske jedinice se nalaze na teritoriji Gazivoda", rekao je Đurić. Podsetimo, novinari sa lica mesta javljaju da su jedinice ROSU napustile oblast jezera Gazivode.\nOn je naglasio da su u Centru za ekologiju zadržani radnici tog centra Miloš Milić i Nemanja Milovanović, kao i građevinski radnici Nikola Đurović i Nenad Galjak.\n"Po treći put se pokazalo da narod na KiM ne može da računa ni na NATO, ni na Kfor", rekao je Đurić.\n15:11 - Interesantno je da se Tači odlučio danas za posetu, kad se u Prištini održavaju demonstracije Pokreta "Samoopredeljenje" zbog Tačijeve ideje o korekciji granica, javlja reporterka N1.\nMediji javljaju da je nekoliko hiljada građana na tom protestu.\n15.10 - Predsednik Kosova Hašim Tači je izjavio kako je imao čast da prošeta po severu Kosova, da čamcem obiđe jezero Gazivoda i istakao da je to deo teritorije Republike Kosovo.\n14:50 - Oko Centra za sport i kulturu u Zubinom Potoku i oko brane i objekta na brani Gazivode nema ni pripadnika ROSU ni pripadnika kosovske policije, javljaju novinari sa lica mesta.\n14:45 - Igor Simić, potpredsednik Srpske liste, naveo je za RTS da su uputili zahtev da Srbija najhitnije interveniše da zaštiti Srbe i imovinu na Kosovu.\n14:40 - Kosovski predsednik Hašim Tači boravio je oko petnaestak minuta kod brane na jezeru Gazivode, odakle je potom otišao u pratnji kosovske policije i njenih specijalnih jedinica, javio je reporter agencije Beta sa lica mesa.\n14:39 - KFOR nije bio obavešten da će pripadnici kosovskih specijalnih jedinica ROSU ući na sever Kosova i ta misija sada šalje svoje jedinice u Zubin potok gde će ispitati situaciju, izjavio je za Tanjug glavni portparol KFOR-a Vinćenco Graso.\nPrema njegovim rečima, kako prenosi Tanjug, pripadnici ROSU su uhapsili zamenika gradonačelnika Zubinog Potoka, a KFOR je poslao svoje jedinice na to područje kao i da je monitoring i provera situacije u toku.\n14:32 - Predsednik opštine Zubin Potok Stevan Vulović je kazao za RTS da je stanje u toj opštini mirno, ali da je imao problem da umiri narod, kao i da je razgovarao sa predstavnicima međunarodne zajednice o svemu i da swu njegovi sagovornici bili iznenađeni. Istakao je da je Tačijev dolazak i dolazak ROSU bio nenajavljen, nazivajući kosovskog predsednika ratnim zločincem.\nVulović kaže da niko nije uhapšen, iako je prethodno Mrko Đurić izjavio da je bilo hapšenja. Takođe i KFOR tvrdi da je uhapšen zamenik gradonačelnika Zubinog Potoka.\n14:21 - Savez za Srbiju najoštrije osuđuje akciju separatističkih vlasti u Prištini i provokatorski, nasilni, upad specijalne jedinice kosovske policije ROSU na jezero Gazivode. "Zahtevamo hitno povlačenje jedinice ROSU iz rejona Gazivoda i sa severa KiM i oslobađanje Srba koji su uhapšeni tokom ovog napada. Istovremeno, Savez za Srbiju poziva koalicione partnere Vučića, Tačija i Haradinaja da se ne igraju životima ljudi i krhkim mirom u regionu, radi postizanja lične koristi, rejtinga ili ranijih tajnih dogovora".\n14:06 - Predsednik skupštinskog odbora za KiM Milovan Drecun je rekao da je Tači ranije danas išao na Brnjak, gde se fotografisao, pa je zatim došao na ideju da ide na Gazivode, zbog čega se sve i desilo. Gostujući na RTS kazao je da je dobio fotografije na kojima se, kako kaže, vidi Tači na jezeru u gumenom čamcu. Kaže da je to dobro osmišljena provokacija.\nOn ocenjuje da je reakcija srpskih vlasti umerena i preventivna.\n14:01 - Besim Hoti, zamenik komadanta Policije Kosova za sever u izjavi za Radio Slobodna Evropa je odbacio tvrdnje zvaničnika Srbije o zauzimanju veštačkog jezera i hidrocentrale Gazivode, kao i o navodnim hapšenjima. On je kazao da je u tom delu samo u toku "jedna poseta", ali dodao da za sada ne poseduje više informacija.\n13:45 - Đurić: Upad na Gazivode da se zastraši narod. Uhapsili su ljude koji su se tu nalazili, da bi se kosovski predsednik Hašim Tači prošetao i slikao na Gazivodama, dodao je.\n"Srbija je obavestila sve međunarodne institucije o incidentu na Gazivodama, a da nema odgovora ni iz EU ni iz NATO na to... Srbija je upozorila i Prištinu i međunarodnu zajednicu da neće tolerisati bilo kakav oblik nasilja nad srpskim narodom", rekao je Đurić, dodajući da će Srbija postupiti u skladu sa Rezolucijom 1244.\n13:30 - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić naredio je stavljanje Vojske Srbije u stanje najviše borbene gotovosti.\njezero Gazivode Kosovo Marko Đurić\nPre neku godinu frka sa kamionskim prevozom na hrvatskoj granici, sada Gazivode, a režiseri jeftinih predstava uvek isti. Nemojte nas podcenjivati, nije lepo, a ni pristojno!\nTaci kao da kaze "ovde se ja pitam".\nNjegova zemlja moze gde hoce po svojoj zemlji


Министарство привреде, Neuspeo tender za Društveno preduzeće "Industrija tepiha Ivanjica- u restrukturiranju", Ivanjica\nNeuspeo tender za Društveno preduzeće "Industrija tepiha Ivanjica- u restrukturiranju", Ivanjica\n13. дец. 2006.\nJavni poziv za učešće na javnom tenderu radi prodaje 100% ukupnog registrovanog kapitala preduzeća: Društveno preduzeće "Industrija tepiha Ivanjica- u restrukturiranju", Ivanjica, objavljen je 21. avgusta 2006. godine.\nU rokovima definisanim u Javnom pozivu, nije bilo otkupa tenderske dokumentacije u skladu s čim do Krajnjeg roka za podnošenje ponuda, 24. novembra 2006. godine, nije bilo podnetih ponuda.\nTenderska komisija, koja prati sprovođenje Javnog tendera radi prodaje 100% ukupnog registrovanog kapitala preduzeća: Društveno preduzeće "Industrija tepiha Ivanjica- u restrukturiranju", Ivanjica, je na svojoj prvoj sednici, održanoj dana 13. decembra 2006. godine, konstatovala da do Krajnjeg roka za podnošenje ponuda, 24. novembra 2006. godine, nije bilo podnetih ponuda. Shodno tome, Tenderska komisija je proglasila Javni tender neuspelim.\n•\tGordana Morača, savetnik u Ministarstvu privrede, kao predstavnik iz reda republičkih organa;\n•\tGoran Batak, savetnik u Ministarstvu privrede, kao predstavnik iz reda republičkih organa;\n•\tLela Kovačević, finansijski direktor DP "Industrija tepiha Ivanjica- u restrukturiranju", Ivanjica;\n•\tDragan Kostić, predsednik Samostalnog sindikata "Industrija tepiha Ivanjica- u restrukturiranju", Ivanjica, kao predstavnik reprezentativnog sindikata subjekta privatizacije.\nG-din Milomir Zorić, zamenik predsednika Tenderske komisije (predsednik Opštine Ivanjica, kao predstavnik lokalne samouprave prema sedištu subjekta privatizacije), iz opravdanih razloga, nije prisustvovao Sednici.


Banja Luka: „Niko nikome ne veruje” - BBC News na srpskom\nGrupi Pravda za Davida zabranjeno je okupljanje na Trgu Krajina pre nedelju dana\nProslave Nove godine na ulicama Banja Luke neće biti, a zabranjena su i dalja okupljanja grupe Pravda za Davida, posle nedeljnog protesta više hiljada ljudi na kome je poslednji put viđen Davor Dragičević, otac mladića čije ubice nisu otkrivene ni posle devet meseci.\nBanjalučka policija jutros je saopštila da traga za pet osoba, među kojima je Dragičević, kao i opozicioni poslanik Draško Stanivuković koji podržava proteste.\nIfet Feraget, Dragičevićev pravni zastupnik, rekao je medijima da ne zna gde je Davor i da je zabrinut jer nije bio s njim u kontaktu od nedelje ujutru.\nDragan Bursać, novinar i analitičar iz Banja Luke, za BBC na srpskom kaže da je „trenutno nemoguće zdravorazumski predvideti šta će se dešavati" u glavnom gradu Republike Srpske.\n„Situacija na terenu je takva da niko nikome ne veruje. To su čudne stvari, ali zaista je tako", kaže Bursać.\nŠta se dogodilo u Banja Luci?\nNekoliko hiljada ljudi okupilo se na skupu podrške grupi „Pravda za Davida" na Trgu Krajine oko 18 sati. Dva sata kasnije, pripadnici Jedinice za podršku obavestili su ih da moraju da napuste plato jer je isteklo vreme odobreno za okupljanje na trgu, prenose agencije.\nAgencije su prenele i da je policija „krenula na građane" kada su građani odbili da se raziđu, tvrdeći da se radi o protestnoj šetnji, a ne skupu.\nPolicija je sinoć uhapsila desetak građana, uglavnom članova grupe Pravda za Davida, pod optužbom da su narušavali javni red i mir, a iz policijske stanice je saopšteno da su u toku saslušanja privedenih članova grupe.\nNešto dalje od Trga, ispred Muzeja savremene umetnosti, trebalo je da se održi koncert Harisa Džinovića.\nLokalni mediji su preneli da su do bine došli građani koji su nosili zastave sa likom Davida Dragičevića. Uzvikivali su „Pravda za Davida" i „Harise odlazi", nakon čega je saopšteno da je otkazan koncert.\nGradonačelnik Banja Luke Igor Radojičić saopštio je da su otkazana i sva ostala novogodišnja javna okupljanja.\nMediji iz Bosne i Hercegovine preneli su saopštenje banjalučke policije u kome piše da policija traga za Davorom Dragičevićem, Stelom Milanović, Aleksandom Gluvićem , Stefanom Blagićem i Njegošem Tomićem „zbog sumnje o počinjenim krivičnim delima i prekršajima".\nRadi se o petoro članova grupe Pravda za Davida, a mediji prenose da se jedna od njih, Aleksandar Gluvić, sam javio policiji i da se nalazi na ispitivanju.\nOtkazana Nova godina\nSkupovi podrške Grupi Pravda za Davida organizovani su su u nekoliko gradova u regionu\nPredsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik je kasnije rekao da su učesnici skupa Pravda za Davida „nasiljem pokušali da ometaju sve druge građane, koji su imali nameru da na najlepši način provedu praznike".\nDodao je da podržava svako „zakonsko postupanje policije", a da organizatori moraju da odgovaraju, jer nisu na adakvatan način organizovali i proveli skup.\n„Svi koji su činili nasilje treba da budu privedeni i da odgovaraju. Mislim da je ovo prevršilo svaku meru", kaže Dodik.\nNapeto u Banjaluci posle privođenja roditelja ubijenog mladića\nNakon što je sinoć izjavila da je Davor uhapšen, Suzana Radanović, nije komentarisala nestanak muža\nSuludi status kvo - ovim rečima Bursać opisuje trenutnu situaciju u Banja Luci.\n„Nejasno je na šta Dodik misli kada govori o nasilju grupe Pravda za Davida. Ti ljudi protestuju više od 280 dana i nije bilo nijednog incidenta, nijednog bačenog papirića nije bilo. Pominjanje nasilja je izvrtanje teza", kaže Bursać.\nProslave Nove godine u Banja Luci, prvi put nakon ratova devedesetih, nema zato što institucije ne rade svoj posao, smatra Bursać.\n„Ljudi su na ulicama zbog toga što institucije entiteta Republike Srpske devet meseci ne rade svoj posao, policija ne radi svoj posao, pravosuđe ne radi svoj posao", kaže on.\nSukobi građana i policije u Banjaluci posle privođenja roditelja ubijenog mladića\nVideo, Pravda za Dženana i Davida: Roditeljska potraga za istinom, Trajanje 2,02


Zemlje saveznice SAD manje vjeruju Trampu nego Putinu i Siju - BIGportal.ba\n15 Septembra, 2020 15 Septembra, 2020 0221\nLjudi u nekoliko država saveznica SAD zaprepašćeni su načinom na koji je predsjednik Donald Tramp rješavao krizu koju je izazvao korona virus i smatraju da mu se može manje vjerovati nego ostalim svjetskim liderima.\nTo uključuje ruskog predsjednika Vladimira Putina i kineskog predsjednika Si Ðinpinga, navodi se u istraživanju Istraživackog centra Pju.\nNaklonost prema SAD u Velikoj Britaniji, Kanadi, Francuskoj, Japanu i Australiji najniža je u posljednje dvije decenije, pokazalo je istraživanje, prenio je CNN.\nTrampov lični rejting dodatno je opao u godišnjem indeksu, a ispitanici u Velikoj Britaniji, Španiji, Francuskoj i Njemačkoj su mu dali ocjene uporedive sa najnižim tačkama mandata bivšeg predsjednika Džordža Buša i znatno ispod najvišeg nivoa administracije Baraka Obame.\nIstovremeno, građani u svih 13 glavnih anketiranih zemalja smatrali su da je američki odgovor na pandemiju Kovid-19 gori od odgovora Kine, Svjetske zdravstvene organizacije, EU ili njihovih vlastitih vlada.\nZa ovaj izveštaj koristio je telefonske intervjue sa više od 13.000 odraslih osoba u Australiji, Belgiji, Kanadi, Danskoj, Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Japanu, Holandiji, Južnoj Koreji, Španiji, Švedskoj i Velikoj Britaniji.\nManje od jednog od pet ispitanika u Kanadi i zapadnoj Evropi vjerovalo je Trampu da čini pravu stvar u međunarodnim poslovima.\nU Belgiji, Danskoj, Francuskoj i Nemačkoj, oko jedne od 10 osoba izjavilo je da ima povjerenja u Trampa.\nAngela Merkel i Emanuel Makron imaju daleko povoljniji rejting, dok Tramp ima niži rejting od predsjednika Rusije i Kine Vladimira Putina ili Si Ðinpinga.


Povrede fudbalera su već neko vreme problem za stratega tima iz Ljutice Bogdana, ali radosna vest je povratak Milana Pavkova i Dušana Jovančića.\n- Stalno ponavljam da nam je prioritet domaće prvenstvo. Ostale su još dve nedelje do kraja polusezone i čekaju nas jako teški izazovi. Što se tiče kadrovskog stanja, Dušan Jovančić i Milan Pavkov mogu da konkurišu za sastav, a oporavak ostalih povređenih igrača dobro napreduje i to je radosna vest za mene. Očekujem ih sve na okupu u narednim danima. Nekoliko njih izlazi iz povreda, počeli su sa treninzima, samo je pitanje da li je vreme da počnu da igraju od početka ili da uđu sa klupe.- istakao je on.\nMilan Pavkov ponovo konkuriše za tim\nIgrači će biti rotirani za meč sa Voždovcem.\n- Imamo posle Voždovca i utakmicu u sredu, pa u subotu i onda u utorak. Napravićemo i sa doktorskim timom procenu kakva opterećenja igrači koji se vraćaju iz povreda mogu da izdrže i tako ćemo se i ponašati. Ova dva dana su bila baš hladna, još danas je temperatura u minisu, ali pošto sam dobar meteorolog znam da će već sutra biti u plusu i očekujem dobre uslove za igru.\nMilojevića raduje statistički podatak da je njegov tim nadtrčao sve protivnike u Ligi šampiona.\n- Imamo jako dobar stručni štab i ljude koji se bave analitikom, pa imam sve potrebne podatke. Raduje me to što smo se tako prikazali u Ligi šampiona, a više pretrčanih kilometara i jeste cena povređenih igrača. Možda je moglo i manje da ih bude, ali dobro je da se ne radi o većem broju povreda. Više pretrčanih kilometara jasno pokazuje kakvi se napori iziskuju kod igrača, a oni svi odlično rade i vrlo su motivisani.\nMeč sa Voždovcem je istorijski, jer će se prvi put koristiti tehnologija za grejanje terena.\n- Zvezda će imati za sada jedini teren sa grejačima i to me mnogo raduje. Igrači će biti bolji i lakše će sazrevati. Zato pozivam i navijače da nas podrže u što većem broju i prisustvuju istorijskoj utakmici na našem stadionu. Mnogo je lepše igrati na brzim terenima, lopta se bolje kreće, sve je drugačije i nadam se da će u skorijoj budućnosti biti grejača i na ostalim terenima Superlige. U našem fudbalu postoji problem sa infrastrukturom i mislim da je u tom pravu treba što više razmišljati. Igramo mnogo utakmica i samim tim kvalitet fudbala će biti na mnogo većem nivou. Jednostavno, povrede se manje-više i dešavanju zbog čestih promena podloga na kojima igramo, jer kod igrača izuskuju drugačije napore i adaptaciju mišića - zaključio je Milojević.


Posted By kkpadmin On September 2, 2011 @ 9:10 am In | Comments Disabled\nFond za humanitarno pravo (FHP) osnovala je 1992. godine Nataša Kandić sa ciljem dokumentovanja ratnih zločina u oružanim sukobima u bivšoj Jugoslaviji i kršenja ljudskih prava u Srbiji i Crnoj Gori. Tokom ratova, od januara 1991. do juna 1999. godine, kao i u vezi sa ratom na Kosovu, od juna 1999. do kraja 2000. godine, najmanje 130.000 ljudi je izgubilo živote ili prisilno nestalo, desetine hiljada ljudi je bilo zatvoreno u logorima a milioni su bili primorani da napuste domove i svoju zemlju.\nU maju 1997. godine, FHP je otvorio kancelariju u Prištini/Prishtinë. Do početka NATO bombardovanja, u njoj su radili Albanci i Srbi, istraživači povreda ljudskih prava. Do izbijanja oružanih sukoba između srpskih snaga bezbednosti i Oslobodilačke vojske Kosova (OVK), u februaru 1998. godine, FHP se bavio dokumentovanjem policijske represije prema Albancima, istražujući torturu, nezakonito pritvaranje, masovno pozivanje Albanaca na informativni razgovor i politička suđenja. Od februara 1998. godine, FHP počinje da istražuje ubistava i prisilne nestanke (ratne zločine) na Kosovu.\nTokom NATO intervencije 1999. godine, FHP je kosovsku kancelariju izmestio u Crnu Goru, gde je nastavio rad na dokumentovanju ratnih zločina, pre svega uzimanjem izjava od Albanaca koje su srpske snage proterale sa Kosova. Nakon Kumanovskog sporazuma, potpisanog u junu 1999. godine, kojim je okončan rat, FHP se vraća u Prištinu/Prishtinë i nastavlja sa istraživanjem ratnih zločina koje su počinili pripadnici srpskih snaga bezbednosti tokom NATO bombardovanja prema albanskim civilima. Istovremeno, počinje da istražuje ubistva i prisilne nestanke Srba, Roma i Albanaca, prepoznatih u kosovskoj javnosti kao saradnici srpske vlasti. U Srbiji, formira tim advokata koji posećuju albanske zatvorenike u zatvorima (2,200), i zastupaju brojne Albance u politički motivisanim suđenjima u Srbiji.\nSa jasnom vizijom o potrebi stvaranju Kosovske knjige pamćenja, FHP, početkom 2006. godine, otpočinje sa proverom prikupljenih podataka o počinjenim ratnim zločinima i formiranjem timova istraživača i analitičara, na Kosovu i u Srbiji, za istraživanje okolnosti stradanja i priislnih nestanaka, u periodu od 1. januara 1998. do 31. decembra 2000. godine.\nFHP je nastavio je da radi na Kosovu, posle povlačenja srpske vojske i policije i dolaska međunardonih snaga, kada je bilo nezamislivo da na Kosovu funkcioniše organizacija iz Srbije. Istraživači, Albanci, Srbi i Bošnjaci, nastavili su da rade na dokumentovanju ratnih zločina kao tim, uprkos brojnim preprekama i neprijateljstvima među etničkim zajednicama i političkim elitama Srbije i Kosova. Danas sve to izgleda lako, a 1999. i 2000. godine bilo je teško, zajednički rad je bila delatnost visokog rizika.\nU avgustu 2009. godine, FHP je pokrenuo proces osamostaljivanja kancelarije na Kosovu, koji je završen u aprilu 2011. godine, registrovanjem nezavisne nevladine organizacije FHP Kosovo. FHP i FHP Kosovo nastavili su zajednički rad na stvaranju Kosovske knjige pamćenja i u Koaliciji za osnivanje REKOM.\nURL to article: http://www.kosovskaknjigapamcenja.org/?page_id=103