Beograd više nije prvi: Jedan grad ga je pretekao po broju novozaraženih! - Objektiv\nNaslovna » Vesti » Srbija » Beograd više nije prvi: Jedan grad ga je pretekao po broju novozaraženih!\nPo broju novozaraženih iza ova dva grada u poslednja 24 sata slede Niš i Vranje\n• 18:11 • 09.05.2020. • 09.05.2020.\nPrvi put od početka epidemije koronavirusa u Srbiji, Beograd nije na prvom mestu po broju novoobolelih.\nPrema poslednjim rezultatima Instituta “Batut”, srpska prestonica je već dva dana na drugom mestu pošto su u njoj za 48 časova registrovana samo 33 nova slučaja zaraženih od koronavirusa. Beograd tako ukupno ima nešto više od 2.550 zaraženih, odnosno nešto manje od 27 odsto svih slučajeva u Srbiji.\nMeđutim, u poslednja dva dana prestonicu je pretekao Leskovac. U poslednjih 48 sati u ovom gradu na jugu naše zemlje registrovan je 41 novi slučaj, 21 danas i 20 juče, pokazuju zvanični podaci “Batuta”.\nKako je već obelodanjeno, najveći broj zaraženih su radnici leskovačke “Jure”, najveće fabrike u ovom delu Srbije.\nPosle Leskovca i Beograda, po broju novozaraženih u poslednja 24 sata slede Niš i Vranje sa po osam slučajeva, Bor sa četiri, Majdanpek, Kuršumlija i Smederevo sa po tri, Surdulica i Veliko Gradište sa dva.\nBroj zaraženih prešao 10.000: U Srbiji preminule još ČETIRI osobe


maglaj.net - VIJESTI - Na zgradi Odjeljenja suda u Maglaju počela sanacija krova\nNa zgradi Odjeljenja suda u Maglaju počela je sanacija limenog krova koju finansira Ministarstvo za pravosuđe i upravu Zeničko-dobojskog kantona. Radove izvodi firma “Ćosićpromex” iz Usore, a nadzor je povjeren Javnom preduzeću za planiranje i uređenje grada Zenica. Rok za završetak radova je kraj septembra.\n“Sud godinama radi u otežanim uslovima zbog oštećenja na krovu koji prokišnjava. Ovo je nastavak aktivnosti Vlade na obezbjeđivanju što boljih uslova za rad pravosudnih institucija u Zeničko-dobojskom kantonu", rekao je ministar za pravosuđe i upravu Nebojša Nikolić.


Montenegro film festival od posebnog značaja za Crnu Goru | Analitika - Informativni Portal\nMontenegro film festival od posebnog značaja za Crnu Goru\nMinistarstvo kulture i Opština Herceg Novi imaju stalnu i proaktivnu liniju saradnje, a jedna od ključnih pozicija tog odnosa i ove godine će biti „Filmski festival Herceg Novi - Montenegro film festival“, koji je manifestacija od posebnog značaja za Crnu Goru, poručio je resorni ministar Janko Ljumović.\nObjavljeno: 21. 04. 2017 - 19:31 Promjenite veličinu teksta: A A A\nLjumović je danas razgovarao sa potpredsjednikom Opštine Draganom Jankovićem, sekretarom za kulturu Radovanom Bulajićem, direktorom Javne ustanove kulture „Herceg-Fest“ Stevanom Koprivicom, direktorom Javne ustanove Muzej i Galerija Đurom Prijićem i izvršnim direktorom hercegnovskog Filmskog festivala Zoranom Živkovićem.\nU susret 31. izdanju Festivala dogovoreni su organizacioni detalji i definisane ključne obaveze koje se tiču pripreme, a u koje Ministarstvo i Opština zajedno ulaze.\nKako je saopšteno, donijeta je odluka o sastavu Savjeta koji će preuzeti odgovornost za ovogodišnji festival, a koji će činiti tri člana koje je predložilo Ministarstvo i dva na prijedlog Opštine.\n„To su: direktor Filmskog centra Crne Gore Sehad Čekić, filmski reditelji Marija Perović i Željko Sošić, dramski pisac Stevan Koprivica i filmski producent Zoran Živković. Obaveza Savjeta je da se ubrzo sastane i odredi umjetničkog direktora, poslovnog direktora i selektore tri ključna programa Festivala, dogovoreno je na sastanku“, piše u saopštenju.\n„Imajući u vidu da je ovaj festival tokom proteklih godina pokazao svoj značaj i da je on važan dio kulturnog identiteta Herceg Novog i Crne Gore, zajednička ambicija grada i države treba da bude njegovo jačanje u međunarodnim okvirima“, poručio je Ljumović.\nVažna tema sastanka bila je kulturna baština, odnoso stanje kulturno-istorijskih spomenika u hercegnovskoj opštini.\nKako je istaknuto, briga o kulturnim dobrima, njihova revitalizacija i bolje vrijednovanje stalni je, zajednički zadatak Ministarstva i Opštine.\n„Atraktivnost prostora za kulturu u Herceg Novom je nemjerljiva i njihovo ambicioznije korišćenje je zajednički zadatak Ministarstva, lokalne uprave, kao i nezavisnog kulturnog sektora sa kojim je potrebno imati proaktivan odnos“, poručio je Ljumović.\nMinistar je sa predstavnicima lokalne uprave i institucija kulture razgovarao i o drugim prioritetima, projektima i inicijativama resora na čijem je čelu. Konstatovano je da su pozitivni pomaci na kulturnom planu u Herceg Novom evidentni i da to treba da bude zajednička platforma za dalji napredak.\nNakon sastanka, Ljumović sa saradnicima je obišao Gradski muzej „Mirko Komnenović“, gdje su ga predstavnici te ustanove upoznali sa brojnim unapređenjima u radu u protekle dvije godine, od intervencija na samom objektu do uređenja zbirki velike vrijednosti.


“SNSD nema ništa protiv da postoji saradnja BiH sa NATO i da se dogovara na godišnjem nivou, ali da u bilo kojoj vrsti sporazuma o tome mora jasno biti naznačeno da to ne podrazumijeva MAP, niti put za članstvo u NATO”, rekao je portparol SNSD-a Radovan Kovačević.\n– To je SNSD-ov prijedlog i način na koji je saradnja sa NATO prihvatljiva. Podrazumijeva da saradnja sa NATO bude na onom nivou na kojem trenutno sa NATO sarađuje Srbija i to je nešto sa čim nemamo problem – rekao je Kovačević.\n– BiH već sarađuje sa NATO na nivou IPAP-a, s tim što taj sporazum ističe u decembru ove godine. Naš stav je poznat, mi nemamo ništa protiv saradnje sa NATO, ali smatramo da ta saradnja ne treba da ide u pravcu da mi postanemo član NATO – rekao je Kovačević za N1 televiziju.\n– Postojeća saradnja sa NATO-om može da bude produžena i dogovarana na godišnjem nivou, ali to ne može biti članstvo u NATO-u – ponovio je Kovačević.\nPočeo sastanak u Beogradu, evo koji političari iz RS-a su se odazvali Vučićevom pozivu\nTrump prijeti da će borce ISIL-a pustiti na...\nUžas u vrtiću – Djevojčica popila sredstvo za...


Mapa grada za OSI | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Mapa grada za OSI\nVIDEO K9: Gradski ombudsman izradio je mapu pristupačnosti saobraćajnica u delu Novog Sada osobama sa invaliditetom, na kojoj je prikazano koji su pešački prelazi i trotoari u Gradu Novom Sadu njima dostupni.\nMapa pristupačnosti saobraćajnica osobama sa invaliditetom koju je izradio ombudsman Grada Novog Sada trenutno obuhvata širi centar grada oivičen glavnim saobraćajnim pravcima i to, na zapadu Bulevarom oslobođenja, na jugu Jevrejskom ulicom i Bulevarom Mihajla Pupina, na istoku Beogradskim kejom i na severu ulicama Miloša Bajića, Nikole Pašića, Kisačkom i Bulevarom Kralja Petra.\nMapa je trenutno predstavljena samo u 2D formatu, tako da je osobe sa invaliditetom koje se otežano kreću mogu pronaći na sajtu lokalnog ombudsmana. Mapa još uvek nije prilagođena slobovidim i slepim licima, a kako napominje Popov Ivetić, u planu je i nadogradnja mape koja će biti prilagođena i ovim osobama.\nPopov Ivetić je rekla da će ova mapa najviše značiti osobama sa invaliditetom koje posećuju Novi Sad, kao i onima koji žive mimo šireg centra grada. Za izradu sadašnjeg izgleda mape, lokalnom ombudsmanu je bilo potrebno godinu dana, projekat je finansiran iz budžeta grada i koštao je 340.000 dinara.\nNaš grad je prvi u Srbiji koji ima izrađenu mapu pristupačnosti saobraćajnica za osobe sa invalididteom, iako za sada samo za širi centar grada, a kako navodi ombudsmanka, u zavisnosti od sredstava, mapa će biti izrađena i za celu teritoriju Novog Sada.\nosobe sa invaliditetom u saobraćaju\nPrethodni tekstDržava prodaje 140 vozila\nSledeći tekst87.000 dinara za Milanu


Šta je najveći problem treneru Vojvodine pred duel sa ''Čukom''? - Sportske.net\nŠta je najveći problem treneru Vojvodine pred duel sa ''Čukom''?\nTrener Vojvodine Dragomir Okuka rekao je danas da njegove fudbalere čeka izuzetno teška utakmica sa Čukaričkim u Super ligi.\nČekanju je kraj, bivši fudbaler Partizana ima novi klubSL - Tri prenosa za vikendVojvodina na negativnoj listi, ovo baš šteti ugledu kluba!SL - Rapsodija Čukaričkog, Rad opet poražen, derbi na "Karađorđu" pripao Napretku!Okuka: "Dobili smo samopouzdanje, na pobedu i protiv Napretka"\nVojvodina će u petak od 17.30 gostovati Čukaričkom na Banovom brdu u prvoj utakmici 12. kola fudbalskog prvenstva Srbije.\n"Očekuje nas izuzetno teška utakmica, iako uvek govorim da za ovaj tim Vojvodine lakih mečeva nema", rekao je Okuka na konferenciji za novinare u Novom Sadu.\n"Čukarički je pri vrhu tabele, trenutno je četvrti i osvojio je mnogo bodova igrajući zaista dobar fudbal. To je kompozicija dobrih mladih i iskusnih igrača, ali očekujem da i protiv takvog protivnika igramo dobro i pokušamo da ostvarimo dobar rezultat", kazao je Okuka.\nTrener novosadskog kluba je naveo da je reprezentativna pauza iskorišćena da se u takmičarski ritam vrate igrači koji su bili povređeni.\n"Posle mnogo vremena svi igrači su spremni. Tačnije, spremni su fizički, ali fudbalski...\nZlomislić nije igrao sedam nedelja, Antić i Fofana šest, a videćemo da li će neko od njih igrati od početka ili možda ući u igru kasnije.\nSvoj trojici nedostaju utakmice, ali nadam se da ćemo sastaviti ekipu koja će moći da igra tvrdo i borbeno i prikaže bolji fudbal nego što je to do sada bio slučaj. Za tako nešto, moramo svih 90 minuta da igramo dobro", naveo je Okuka.\nVojvodina je vlasnicima sezonskih ulaznica obezbedio besplatan prevoz i ulaz na utakmicu na Banovom brdu.


BZNR ~ View topic - IZMENE ZAKONA IZ OBLASTI ZŽS DO KRAJA AVGUSTA\n< Pravna regulativa ~ IZMENE ZAKONA IZ OBLASTI ZŽS DO KRAJA AVGUSTA\nPosted: Thu Aug 01, 2013 11:50\nizvor: Poslovno Jutro 30.07.2013.\nMinistar energetike, razvoja i zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije Zorana Mihajloviæ najavila je danas da æe konaène verzije izmena niza zakona iz oblasti zaštite životne sredine, ukljuèujuæi Zakon o zaštiti prirode i Zakon o zaštiti životne sredine, biti završene do kraja avgusta.\nMihajloviæ je pred Odborom za zaštitu životne sredine Skupštine Srbije, prilikom podnošenja izveštaja o radu Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine za period od februara do aprila, navela da se završavaju i izmene zakona o hemikalijama, o zaštiti prirode, o biocidnim proizvodima, o upravljanju otpadom, o ambalaži i ambalažnom otpadu, kao i o integrisanom spreèavanju i kontroli zagaðenja.\nNovina je to što æe parlamentu istovremeno biti predložena i najvažnija podzakonska akta, navela je ona i istakla da se na izmenama zakona radi u saradnji sa Privrednom komorom Srbije (PKS), Gradom Beogradom, AP Vojvodinom i drugim zainteresovanim stranama.\nOna je napomenula da æe izmena pomenutih dokumenata pomoæi prilikom otvaranja pregovora sa EU oko Poglavlja 27, koje se odnosi na zaštitu životne sredine, a koje je veoma zahtevno i složeno.\nMihajloviæ je negirala da æe biti osnivanja novih agencija iz oblasti zaštite životne sredine zbog usklaðivanja sa propisima EU jer Ministarstvo ima kapacitet da radi u toj oblasti i bez novih agencija.\nOna je saopštila da bi bilo bolje da oblast životne sredine bude objedinjena u jedno ministarstvo, i dodala da æe u sluèaju da podela ministarstava ostane kao i do sada, meðuministarska saradnja u toj oblasti morati da bude intenzivnija i efikasnija.\nTakoðe, navela je da æe biti osnovan budžetski fond za zaštitu životne sredine jer se bez postojanja tog fonda dešavalo da novac namenjen zaštiti životne sredine završi u lokalnim samoupravama, ili na projektima koji nemaju veze sa tom oblašæu.\nKako je istakla, radi se i na zakazivanju prvog sastanka sa predstavnicima organizacija civilnog društva koje se bave zaštitom životne sredine kako bi se dogovorila buduæa saradnja.\nMihajloviæ je napomenula da sastanak sa NVO do sada nije održan jer se radi na ažuriranju spiska od 120 organizacija koje imaju potpisan ugovor sa resornim ministarstvom i koje su u prethodnom periodu dobijale pomoæ od države, a od kojih približno 40 posto više ne postoji.\nTakoðe, ona je najavila da Ministarstvo sprema i osnivanje nacionalne laboratorije za hemikalije, navodeæi da ukidanje Agencije za hemikalije i biocide nije bilo na štetu graðana Srbije jer su njena funkcija, rad i kvalitet posla u potpunosti zadržani u okviru tog ministarstva, ali bez dodatnih troškova za direktore, saradnike i èlanove upravnog odbora te agencije.\nVlada sinhronizovano radi na rešavanju problema zagaðenja u Zajaèi kod Loznice, gde posluje Topionica olova, napomenula je ona i naglasila da æe èišæenje, odnosno remedijacija zemljišta, biti završena u dve faze do sredine sledeæe godine, da se redovno kontroliše zagaðenost vazduha u Zajaèi, kao i da se obavlja analiza krvi dece u tom kraju.\nPrema njenim reèima, Ministarstvo smatra i da bi i lokalna samouprava Loznice trebalo da se ukljuèi u rešavanje problema vodovodne i kanalizacione mreže u tom kraju kako bi se obezbedila èista voda za stanovništvo Zajaèe.\nMihajloviæ je istakla i da æe Nacrt strategije razvoja energetike Srbije do 2025. godine biti upuæen Vladi Srbije u narednih deset dana, dok se u septembru oèekuje poèetak javne rasprave.


PROPISI.com | SAOBRAĆAJ\nBeograd, 15. septembar 2021.\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u Vladi Republike Srbije Tomislav Momirović otvorio je danas 3. sajam železničkih tehnologija pod nazivom "Mobilnost jugoistočne Evrope 2021", na kojem će kompanije iz 16 zemalja iz regiona i Evrope predstaviti nove tehnologije u oblasti železnice.\nMomirović je tom prilikom naglasio da za železnicu idu bolja vremena, jer je Vlada Srbije opredeljena da ulaže u njenu rekonstrukciju i modernizaciju.\nOn je podsetio na to da je prva pruga u Srbiji počela da se gradi 1881. godine od Beograda do Niša, a da je završena 1884. godine, te da je železnica, pored vojske, institucija sa najdužom tradicijom.\nMinistar je napomenuo da je 2021. godina Evropska godina železnice, i dodao da je za našu zemlju trenutno najvažniji projekat u oblasti železnice brza pruga od Beograda do Budimpešte, koja će biti od velikog značaja za dalji razvoj turizma i industrije dveju zemalja.\nTakođe, kako je napomenuo, u završnoj fazi su i pregovori oko rekonstrukcije pruge Beograd – Niš, a kasnije i od Niša do Severne Makedonije, objasnivši da je cilj da naša železnica bude povezana sa Crnim, Egejskim i Jadranskim morem.\nPrema njegovim rečima, u planu je i rekonstrukcija pruge Beograd – Bar, koja je, u vreme kada je izgrađena, bila najveći projekat u zemlji, dok je danas zapuštena.\nMinistar je, naglašavajući da je jedan od najvećih problema železnica u regionu višesatno zadržavanje na granicama, rekao da železnica ne znači samo brže i bolje povezivanje, već i održivu mobilnost, klimatsku neutralnost, energetsku efikasnost i bezbednost.\nOn je poručio da je važno ulagati u znanje mladih kako bi budućnost železnice bila sigurna, i u skladu sa tim najavio da će biti uloženo pet miliona evra u Železničku školu.\nAmbasadorka Velike Britanije u Srbiji Šan Maklaud izrazila je zadovoljstvo što je ta zemlja partner pomenute manifestacije, kao i što na njoj prisustvuju britanske kompanije koje će svoje znanje i iskustvo da podele sa kolegama iz Srbije i drugima iz ovog regiona.\nMaklaud je istakla da Vlada Velike Britanije podržava razvoj i modernizaciju železnice u Srbiji i regionu, i podvukla da železnica znači, ne samo bolju povezanost, već i smanjenje emisije ugljen-dioksida.\nOna je naglasila da je inovacija železnica veoma važna jer danas ceo svet ide u borbu protiv klimatskih promena i za čistiju životnu sredinu, navodeći da su britanske kompanije mnogo napredovale u oblasti železničkih tehnologija, budući da imaju voz koji ide na hidrogen.\nAmbasador Poljske u Srbiji Rafal Pavel Perl naveo je nekoliko važnih projekata u oblasti železnice, među kojima su Višegradska brza pruga i Via karpatija, objasnivši da Srbija, iako nije formalno deo tih projekata, može da učestvuje.\nPerl je ukazao na to da će povezivanjem Beograda i Budimpešte brzom prugom, zapravo Beograd biti povezan ovom saobraćajnicom i sa Varšavom, Pragom i Bratislavom, što je cilj projekta Višegradske brze pruge.\nOn je, govoreći o projektu Via karpatija, objasnio da je reč o pruzi od 1.800 kilometara koja kreće od Baltika do Soluna, uključuje 10 evropskih zemalja i da deo njega može postati i Srbija.\nDekan Saobraćajnog fakulteta Nebojša Bojović ukazao je na značaj ulaganja u znanje i obrazovanje budućih radnika u železničkom sektoru, i zaključio da u Srbiji postoji kadar koji može da odgovori svim izazovima u toj oblasti.


Radio TV Stara Pazova - Budžet u 2013 godini 4,3 milijarde\nBudžet u 2013 godini 4,3 milijarde\nNa šestoj sednici Skupštine opštine Stara pazova održanoj juče, prihvaćena je Odluka o budžetu opštine za 2013. godinu na osnovu koje ukupan obim budžeta iznosi 4 milijarde 354 miliona 425 hiljada dinara. Skupština je prihvatila i Finansijski plan i Program poslovanja Direkcije za izgradnju za narednu godinu kojim su predviđeni ukupni prihodi od oko 2 milijarde i 700 miliona dinara.\nZeleno svetlo dobio je i Program poslovanja Čistoće, zatim Odluka o donošenju Plana detaljne regulacije dela bloka 20 u Novoj Pazovi, takozvana velika bara, a prihvaćena je i Odluka o izradi izmena i dopuna Plana generalne regulacije Banovaca, kao i Plan detaljne regulacije priobalja Dunava i Belegiške ade. Skupština je prihvatila i Odluku o lokalnim komunalnim taksama, izmene i dopune Odluke o naknadi za korišćenje građevinskog zemljišta, kao i izmene i dopune Poslovnika o radu Skupštine. Aleksandar Marinković, diplomirani pravnik iz Belegiša imenovan je za zamenika javnog pravobranioca. Mirjana Žakula razrešena je dužnosti direktora Biblioteke „Dositej Obradović“, a Nataše Filip je imenovana za vršioca dužnosti direktora. Dragiša Lajović imenovan je za direktora Urbanizma sa četvorogodišnjim mandatom, a dr Rada Inđić za direktora doma zdravlja. Vesna Trbović, razrešena je dužnosti direktora Centra za socijalni rad, a za vršioca dužnosti direktora imenovan je Milan Subotić. Umesto Dejana Milićevića, koji je podneo ostavku na mesto člana Opštinskog veća, tajnim glasanjem izabran je Dušan Tadić iz Novih Banovaca.


Neke ranije sprovedene studije su utvrdile da more, odnosno boravak na plaži povećava osećaj sreće, dobar je za opšte zdravlje i poboljšava moždane funkcije.\nIstraživanje univerziteta "Kobi" u Japanu je pokazalo da su ljudi koji žive u kući sa pogledom na more daleko smireniji od ostalih, a i britanska studija je utvrdila da su ljudi koji žive blizu mora fizički i mentalno zdraviji.\nA udisanje morskog vazduha pomaže da bolje spavamo, kažu stručnjaci. Klinički psiholog Ričard Šuster kaže da je taj "zen" osećaj koji imamo dok smo na plaži posledica raznih stvari, a ne samo izloženosti vitaminu D.\n"Plava boja se povezuje sa osećanjima smirenosti i mira", kaže dr Šuster.\nOn dodaje da nas samo gledanje u vodu dovodi do neke vrste meditativnog stanja i da zapravo menja frekvenciju moždanih talasa. Zvuk koji proizvode talasi, to prepoznatljivo šuštanje, pomaže u aktiviranju parasimpatetičkog nervnog sistema, usporava nas i pomaže nam da se opustimo.\n"To na neki način destimuliše naš mozak", kaže dr Šuster. Čak je i fizički osećaj peska pod prstima dobar za naše zdravlje i pomaže nam da se osećamo slično kao tokom meditacije, odnosno tako smireno.\n"Fokusirajte se na to kako vam je telo toplo od sunčevih zraka, na to kakav je osećaj pesak pod prstima, dišite duboko i mirišite morski vazduh", savetuje psiholog da bar pet minuta posvetite tome dok ste na letovanju. Ako vam treba "izgovor" da idete na more, sad ga svakako imate - dobro je za zdravlje. Samo ne zaboravite da nanosite kremu sa zaštitnim faktorom.


Lokalna samouprava stipendira najbolje studente opštine Žabalj -\nLokalna samouprava stipendira najbolje studente opštine Žabalj\n27. januara 2020.0670\nOpština Žabalj nastavlja sa praksom da stimuliše mlade u njihovim nastojanjima da postignu što više u sferi svog delovanja. I ove godine dodeljene su stipendije najboljim studentima, koji su ispunili kriterijume na konkursu za dodelu opštinskih stipendija u školskoj 2020/2021.\nPredsednik Opštine Žabalj Čedomir Božić i član Opštinskog veća za obrazovanje Lazar Čonkić uručili su ugovore o stipendiranju najuspešnijim studentima sa teritorije opštine Žabalj, a kojih je ove godine ukupno trinaest.\nDanas smo uručili ugovore o stipendiranju našim najboljim studentima koji ostvaruju prosečnu ocenu 9, a kojih je ove godine trinaest. Lokalna samouprava je ove godine opredelila veći budžet za stipendije, pa je ove godine taj iznos 9.000 dinara na mesečnom nivou. Trudićemo se da i u narednom periodu nastavimo taj trend, jer ulaganje u mladost je ulaganje u budućnost, rekao je Božić.\nLokalna samouprava nastavlja da prepoznaje uspešne u svojoj sredini u raznim vidovima aktivnosti, a shodno uslovima koje nameće sam budžet, to je možda na izgled skromno, ali ima drugu, mnogo važniju dimenziju, a to je prepoznavanje nečijeg zalaganja da se bude najbolji.\nRelated tags : čedomir božićlazar čonkićnajbolji studenti žabaljopština žabalj\nBačka Topola sinonim za trovanje ptica\n7. maja 2020.0330\n27. januara 2019.01047\nVeliki uspeh učenika Baletske škole iz Alibunara\n11. decembra 2018.0730\n14. juna 2021.030\n15. juna 2021., 12:04


UNDP: Dodjela nagrada za biznis lidere održivog razvoja za 2020. godinu\nDobitnici Nagrada za biznis lidere održivog razvoja za 2020. godinu će biti proglašeni tokom ceremonije dodjele nagrada koja će se održati u Sarajevu.\nKako je saopćio UNDP, ceremonija dodjele Nagrade za biznis lidere održivog razvoja je završni događaj godišnjeg takmičenja za biznis lidere održivog razvoja 2020. koje ima za cilj da promovira napore privatnog sektora u polju održivog razvoja u Bosni i Hercegovini (BiH).\nOva nagrada prepoznaje i naglašava napore kompanija iz privatnog sektora koji se odnose na postizanje Ciljeva održivog razvoja u BiH i motivira nove učesnike u ovom sektoru da uključe Ciljeve održivog razvoja u svoje poslovne modele.\nDodjela Nagrade se organizuje u okviru projekta “Podrška pripreme za implementaciju Ciljeva održivog razvoja i uključivanje privatnog sektora“ koji implementira Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) u BiH, a finansira Vlada Švedske.\nTags #biznis #lideri #nagrade #UNDP\nSarajevo: Primopredaja medicinske opreme vrijedne više od 700.000 KM\nPojačan oprez zbog mokrog kolovoza


Saradnja Vojvodine i Vukovarsko-sremske županije | Autonomija\nPredsednik Skupštine Vojvodine Šandor Egereši i župan Vukovarsko-sremske županije u Hrvatskoj Božo Galić saglasili su se danas o potrebi saradnje dva regiona, radi lakšeg nastupa prema fondovima Evropske unije, a posebno u okviru Dunavske strategije.\nEgereši je na konferenciji za novinare nakon razgovora sa Galićem rekao da Vojvodina i Srbija kroz saradnju sa regijama iz Hrvatske i iz Mađarske povećavaju mogućnost za dobijanje sredstava iz evropskih fondova i za lobiranje unutar EU.\nOn se založio za trilateralnu saradnju između Vojvodine, Vukovarsko-sremske županije i mađarske županije Bač-Kiškun.\nEgereši je ocenio da je hrvatska nacionalna zajednica u Vojvodini „most saradnje” između dveju regija, kao što je na isti način i srpska zajedenica u toj hrvatskoj županiji.\nBožo Galić je rekao da se već sprovode ranije zaključeni sporazumi između te županije i Vojvodine, u okviru projekata prekogranične saradnje.\n„Hrvatska je pred ulaskom u EU, a Srbija je kandidat za ulazak i ta saradnja ubuduće sigurno može biti još jača u nizu područja“, istakao je Galić.\nDelegacija Vukovarsko-sremske županije sastala se danas u Novom Sadu i sa potpredsednikom Vlade Vojvodine Tomislavom Stantićem i pokrajinskim sekretarom za nauku Dragoslavom Petrovićem.


Manojlović (UZUZ): Predsednik Srbije ne može da predstavlja i gradjane i Rio Tinto\nPredsednik Srbije koji, po Članu 111. Ustava, izražava državno jedinstvo, ne bi trebalo da napada gradjane koji koriste Ustavom zajemčeno pravo na peticiju i protive se projektu "Rio Tinto", izjavio je danas predsednik Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti (UZUZ) Savo Manojlović.\nManojlović je u pisanoj izjavi naveo da predsednik Srbije “ne može da predstavlja i gradjane i ‘Rio Tinto’ “, i da pre svega mora biti slobode medija da bi referendum o planiranom rudniku koji je Vučić nagovestio, pokazao pravu volju gradjana.\nManojlović je rekao i da je “potpuno nelogična” najava sprovodjenja lokalnog referenduma u Mačvi o “Rio Tintu”, već bi referendum o otvaranju rudnika “jedino logično bilo raspisati na nacionalnom nivou”.\nNajavljeni referendumi o Rio Tintu i promeni Ustava u vezi s pravosudjem su legalni samo u slučaju da je suštinski poštovano pravo gradjana na obaveštenost, rekao je Manojlović.\nSamo ako su gradjani obavešteni, u javnoj raspravi mogu biti ravnopravni i pristalice i protivnici “ekološki štetnih projekata, kao i oni koji žele nezavisnost pravosudja”, objasnio je on.


Košarkaški klub Mega Mozzart » MEGA U FINIŠU ISPUSTILA POBEDU NAD SAN LORENCOM\nKošarkaši Mega Bemaxa su u finišu meča ispustili pobedu protiv prvaka Južne Amerike San Lorenca pošto je argentinska ekipa slavila sa 85:83 (16:18, 23:27, 20:21, 26:17) u Atlantis Impirial Areni u okviru mini-turneje na Bahamima. Izabranici trenera Dejana Milojevića su imali prednost tokom najvećeg dela susreta, uspeli u više navrata da odbiju serije San Lorenca, ali u finišu nisu bili dovoljno koncentisani pa je San Lorenco trojkom na 3 i po sekunde do kraja došao do pobede.\nMega Bemax se u nedelju 12. avgusta sat vremena posle ponoći sastaje sa ekipom Kentaki Vajldkets u okviru centralnog događaja NCAA tima na Bahamima, uz direktan prenos na TV Arena sport, kao i na dva ESPN kanala.\nNajefikasniji u redovima Mega Bemaxa su bili Kostja Mušidi sa 20 i Goga Bitadze sa 15 poena dok se u ekipi San Lorenca istakao Markos Mata sa 19 poena.\nKošarkaši Mege su bolje započeli meč i dobrom odbranom stigli do dvocifrene prednosti u prvoj četvrtini, 7:18, ali je argentinskoj ekipi pripao finiš perioda pa je rezultat posle prvih 10 minuta 16:18 u korist Mege, uz dobru igru Ašćerića i Mušidija. U drugoj četvrtini se razigrao Bitadze, Mega je stigla i do 12 poena prednosti, ali igrači San Lorenca nisu dozvolili dalje odlepljivanje, pa se na odmor otišlo sa 39:45.\nTreća četvrtina je bila u znaku Kostje Mušidija koji je sa 11 poena u ovom periodu odbio napade argentinske ekipe pa je Mega pred poslednjih 10 minuta imala prednost 59:66. U poslednjoj četvrtini San Lorenco serijom 8:0 prelazi u vođstvo (72:70), ali je Mega uspela i taj napad da odbije i da vrati prednost od 5 poena. Ipak, finiš je pripao argentinskoj ekipi koja je pri nerešenom rezultatu trojkom na 3 i po sekunde do kraja došla do pobede.\nSan Lorenco de Almagro: Kurnel 5, Doson 2, Taker 13, Sims 16, Mata 19, Agire, Fželerup 3, Vildosa 9, Kardo, Kalfani, Bihuriet, Mejinse 18.\nMega Bemax: Mušidi 20 (5 skokova), Janjić, Marjanović 3, Ratkovica 1, Ašćerić 11 (5 skokova, 6 asistencija), Čarapić 2, Mokoka 9, Bitadze 15, Stanić 6, Koprivica 4, Mišković 2, Fundić 10 (5 skokova).\nFoto: San Lorenzo de Almagro\nMILOJEVIĆ: „USLOVI IZVANREDNI, JEDVA ČEKAMO UTAKMICU SA KENTAKIJEM“


Izgled joj niko ne spori, a manekenka Emili Rajtakovski uspela je opet da zavede svoje pratioce poslednjim objavama na Instagramu.\nSlavna glumica rodila peto dete u 55. godini\nDanska manekenka i glumica Brigit Nilsen po peti put je postala majka. Beba koju je rodila, prenosi magazin "People", je njeno prvo zajedničko dete sa suprugom Matiom Desijem.\nTajra Benks važi za jednu od najlepših žena sveta. Ova manekneka već dugo vlada modnim pistama širom sveta, a poslednjih nekoliko godina vodi emisiju "Američki top model".\nOvo je najseksepilnija žena na svetu: Da li se slažete?\nPoznati magazin za muškarce "Maksim" objavio je svoju listu 100 najseksepilnijih žena sveta, a ubedljivo prvo mesto zauzela je američka glumica Kejt Apton, a iza nje su Kendal Džener, Điđi...\nMama preterala, sin je zamolio: "Prestani da pokazuješ baš sve" (FOTO)\nManekenka je postala prava senzacija, a da li vam izgleda realno?


Potpisan sporazum – Penzije u FBiH veće od 1. januara! – Haber.ba\nPotpisan sporazum – Penzije u FBiH veće od 1. januara!\nVlada Federacije BiH danas se potpisom obavezala da će penzije od 1. januara iduće godine biti povećane za pet odsto, a da će do kraja ove godine penzije ostati na istom nivou kao sada, odnosno neće biti smanjivane.\nPenzije (Foto: Arhiva)\nOvo je dogovoreno ranije između predstavnika Vlade FBiH i Saveza udruženja penzionera, nakon čega su penzioneri odustali od masovnog protesta, a dogovor je juče potvrđen potpisivanjem sporazuma između predsjednika dva saveza udruženja penzionera i Nermina Nikšića, premijera FBiH.\nIvo Kožul, predsjednik Saveza županijskih udruga umirovljenika u FBiH, istakao je da je povećanje penzija za pet odsto samo kap vode, ali da svaki korak penzionerima dobro dođe jer je njihov status već 15 godina isti.\nOd ukupnog broja penzionera u FBiH, njih 60 odsto prima penzije od 50 do 310 KM, koliko iznosi minimalna, zbog čega teško preživljavaju. Za rast penzija od pet odsto Zavodu PIO FBiH, koji je u deficitu oko 78 miliona KM, treba dodatnih šest miliona KM mjesečno na sadašnja 143 miliona KM.\nNikšić je kazao da realizacija sporazuma kreće pa tako 20. oktobra počinje akcija na sprečavanju rada na crno i poštivanju fiskalne discipline, što treba da doprinese boljem punjenju fondova.\nOmer Omerefendić, predsjednik Saveza udruženja penzionera FBiH, istakao je da se Vlada obavezala, s ciljem osiguranja što više sredstava za Zavod PIO, sačiniti dva seta zakona kojima će se poboljšati poslovni ambijent, uplatu doprinosa, kontrolisati rad na crno, osigurati borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije.


petak, 18 avgust 2017 13:05\nGrađani Srbije redovnije platiše takozvanih osnovnih "režijskih troškova"\n* Analize pokazuju da preduzeća, a posebno domaćinstva, sve redovnije izmiruju račune za struju, grejanje i komunalije. U EPS-u, "Srbijagasu", toplanama i komunalnim preduzećima potvrđuju da je zaustavljena praksa gomilanja dugova i višegodišnjeg kašnjenja u plaćanju računa\nSvako peto domaćinstvo u Srbiji, prema procenama, ima neki neplaćeni račun ali poslednjih nekoliko godina sa plaćanjem struje, gasa, grejnja, komunalija i drugih takozvanih režijskih obaveza sve se manje kasni - u proseku mesec-dva.\nU EPS-u kažu da čak 60 odsto domaćinstava ostvari mesečni popust od pet odsto jer redovno plaćaju struju. Iz meseca u mesec, beleže sve bolju naplatu.\nGoran Knežević, izvršni direktor u EPS-u ističe da je za prvih šest meseci naplata izuzetna i da je ostvarena naplata od 101,22 procenta: - To pokazuje da osim tekuće naplate, naplaćujemo i deo onoga što je zaostalo iz ranijih perioda. S obzirim na naplatu u svakom slučaju dug se smnjuje. U ovom trenutku dug na garatovanom snabdevanju je 25 milijardi dinara, od čega domaćinstva duguju šesnaest milijardi dinara a mali kupci osam milijardi dinara.\nDaljinski sistemi potražuju od domaćinstava za grejanje oko 21 milijardu dinara. U Udruženju toplana kažu da su 17 milijardi dinara stara dugovanja, jer tekuće obaveze građani uglavnom redovno plaćaju.\n- To neće ugroziti našu pripremu za narednu grejnu sezonu ali istovremeno apelujemo da taj stepen naplate kod naših korisnika podignemo na viši nivo - reči su Milovana Lečića, direktora Udruženja toplana Srbije.\nBolja naplata rezultat je mera - stalnih isključenja i angažovanja izvrštelja, jer se građanima ne isplati da plaćaju i taj trošak, kao ni visoke kamate.\nN1 / NRSo\nStrana 203 od 261


Završen dalekovod od Niša do granice sa Makedonijom - Bizlife.rs\nZavršen dalekovod od Niša do granice sa Makedonijom\n20:31 Niš, 08/12/2011\nU selu Donje Trebešinje kod Vranja danas je označen završetak radova na izgradnji međudržavnog 400-kilovoltnog dalekovoda od Niša do granice sa Republikom Makedonijom.\nPotpredsednica Vlade Verica Kalanović rekla je prisustvujući završetku radova na dalekovodu „Niš-Leskovac-granica Makedonije“ da je Srbija danas dobila značajan privredni kapacitet, koji će obezbediti sigurno i kvalitetno snabdevanje električnom energijom područja jugoistočne Srbije.\n– Ono što je za saobraćaj Koridor 10, to je za elektroenergetiku ovaj dalekovod. On će pre svega domaćinstvima omogućiti kvalitetno snabdevanje električnom energijom, a kako je privreda motor razvoja svakog društva, tako je energetika kičma održavanja svake jake privrede – rekla je ona i dodala da na ovaj način Srbija postaje energetska spona sa ostatkom Evrope i Bliskim istokom.\nNa mestu gde treba da počne izgradnja velike trafo stanice Vranje 4, svečanosti u Donjem Neradovcu, prisustvovali su i najviši predstavnici EU u Srbiji, predstavnici vlade, preduzeća „Elektromreža Srbije“ i izvođača radova.\nZamenik šefa delegacije Evropske unije Adrijan Martins je istakao da je projekat značajan jer će povezati energetsku mrežu Srbije sa mrežom u regionu.\n– Srbija i ovaj region dobijaju pouzdanije snabdevanje i jeftiniju energiju, što će direktno uticati na konkurentnost zemlje na evropskom i svetskom tržištu. Evropska Unija i dalje planira da finansira slične projekte u Srbiji, kao što su elektrane, trafostanice i drugi kapaciteti. Do sada je u energetski sistem Srbije EU plasirala oko 500 mil EUR – rekao je Martins.\nKraj radova na elektroenergetskom koridoru, označio je direktor „Elektromreže Srbije“ Miloš Milanković, istakavši da je izgradnja ovog 141 kilometar dugog dalekovoda od Niša, preko Leskovca i Vranja do makedonske granice, koštala 33,5 mil EUR. On je rekao da je za ovaj elektroenergetski sistem, koji ima kapitalnu važnost za privredni razvoj Srbije, Evropska unija obezbedila 30, a Javno Preduzeće „Elektromreža Srbije“ preostalih 3,5 mil EUR.\nNa potezu od Niša, preko Gadžinog Hana, Leskovca, Vlasotinca, Surdulice, Vladičinog Hana, Vranja, Bujanovca i Preševa, odnosno do makedonske granice, za tri i po godine, podignuto je 428 stubova.\nU ovaj inženjerski i građevinski poduhvat ugrađeno je 11.500 kubnih metara betona, 4.800 tona čeličnih konstrukcija, postavljeno 1.300 provodnika i zaštitnih užadi sa optičkim vlaknima, čime je obezbeđena odlična telekomunikaciona mreža na području Jugoistočne Srbije.\nverica kalanović koridor 10 Srbija


FT: Kako Trampova administracija sistemski "ubija" Albaniju - BIGportal.ba\n24 Jula, 2019 24 Jula, 2019 078\nAlbanija se nalazi u konstitucionalnoj krizi koja traje od februara, a koja je u velikoj meri izazvana Trampovom administracijom, piše Fajnenšel tajms.\nU poslednje dve godine mnogo je pisano o slabljenju demokratije širom sveta i pojavi onoga što se naziva “demokratska recesija”. Rusko uplitanje, kineski ekspanzionizam, evropska stagnacija i okretanje Sjedinjenih Država od liberalnog svetskog poretka, na čije stvaranje su uticale, faktori su koji mogu da objasne ovaj trend.\nAli postoji još jedan posebno suptilan, jednako opasan i previđen faktor koji doprinosi nestabilnosti i povlačenju demokratije. Taj faktor je zbunjenost – konkretno, konfuzija oko diplomatije Trampove administracije. Kao primer navodi se Albanija. Nedavno uplitanje američkog Stejt departmenta u lokalne izbore pretvorilo je manji politički nered u zapaljivu situaciju bez jasnog izlaza, piše Agim Nešo, albansko-američki analitičar za “Forin polisi”, a prenosi “Blic”.\nNiz curenja informacija objavljenih u nemačkom listu “Bild” otkrio je sistematsko kupovanje glasova i nameštanje izbora od strane vladajuće socijalističke partije premijera Edija Rame na parlamentarnim izborima 2017. godine. Opoziciona koalicija Demokratske stranke i Socijalističkog pokreta za integraciju, protestujući protiv raširene korupcije u Raminoj vladi i dovodeći u pitanje legitimnost parlamentarnih izbora, podnela je ostavke na svoja parlamentarna mesta, obećavajući bojkot političkog procesa dok se Rama ne povuče.\nSocijalisti su pokrenuli i postupak za smenu predsednika pod izgovorom da je postupao protivustavno da bi otkazao glasanje. Sve u svemu, ove radnje prete da pretvore zemlju u jednopartijsku državu u kojoj sve institucije vlasti – sve kancelarije gradonačelnika i lokalna veća, parlament, veće ministara, državno tužilaštvo, predsedništvo i sudovi – kontroliše jedna stranka, a izabrani predstavnici više od 45 odsto zemlje, koju predstavlja opozicija, protestuju na ulicama.\nBila su dva aspekta Palmerove intervencije: prvo – on je proglasio opoziciju odgovornom za bilo kakvo nasilje na protestima; i drugo – validiranje jednopartijskih izbora 30. juna. Iako je prva poruka razumljiva, druga je u suprotnosti sa svim demokratskim principima.\nOsnovna pretpostavka upravljanja je da institucije treba da funkcionišu ispravno – bilo da se radi o izborima ili sudovima – i da ih treba posmatrati kao legitimne. Palmer je predložio da Albanci ignorišu ovaj princip, bez shvatanja da to ima opasne posledice.\n“Do izbora 30. juna, Albanija je bila demokratija bez funkcionalnih institucija koje se bore za pravednost svojih izbora; od 1. jula, zahvaljujući opasnom putu koji je preuzela Ramina koalicija i pogrešna intervencija Palmera, zemlja danas nije ni demokratija ni republika”, kaže Nešo.\n“Sve ovo postavlja ozbiljna pitanja Stejt departmentu, koji i dalje zagovara da Albanci prihvate legitimitet ovih izbora. Na osnovu čega Sjedinjene Države osporavaju zahteve opozicije za pravednošću jer ne može da veruje izbornom procesu? Zašto ne slediti put kompromisa koji nudi vlastiti legitimno izabrani predsednik Albanije? Ne postoji jasna rezolucija o pristupu koji su Palmer i njegovi saradnici iz Stejt Departmenta sprovodili. Postoje i šira pitanja koja se otvaraju ovom aferom: ko vodi računa u Stejt Departmentu, dok se državni sekretar Majk Pompeo fokusira na ključna žarišta i inicijative za spoljnu politiku? Ko predvodi američke birokrate koji igraju tako važnu ulogu u održavanju stabilnosti krhkih zemalja i regiona širom sveta i sa kojim principima? Čini se jasnim da nedostatak pozicija na višem nivou u Stejt departmentu uzima svoj danak”, navodi on.


Smatraju kako Tirana krši sporazum o saradnji\nAlbanija dobila nacionalnu aviokompaniju, prvi let za Istanbul\n15.09.2018. / 11:38\nTIRANA – Svečanom ceremonijom održanoj sinoć u Tirani Albanija je dobila svoju prvu i nacionalnu aviokompaniju Air Albania, koja je osnovana u partnertvu sa turskom aviokompanijom Turkish Airlines.\nPoslije pet godina ponovo letovi za Tiranu\n23.09.2014. / 15:45\nBEOGRAD, Srpska nacionalna aviokompanija “Er Srbija” uspostavila je danas liniju između Beograda i Tirane, pet godina nakon što je obavljen posljednji let.\nPromotivne cijene karata od Tirane do 10 evropskih gradova\n13.08.2014. / 14:06\nBEOGRAD, Srpska nacionalna aviokompanija “Er Srbija” od danas do 31. avgusta ponudiće putnicima specijalne cijene karata za letove između Tirane i 10 evropskih destinacija, preko Beograda.\n26.04.2014. / 13:22\nSARAJEVO, Predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Milorad Živković učestvovaće na 12. konferenciji predsjednika parlamenata Jadransko-jonske inicijative koja će u ponedjeljak, 28. aprila, biti održana u Tirani.\nPotpisan Sporazum o ekonomskoj saradnji Beograda i Tirane\n04.03.2013. / 13:20\nBEOGRAD, Privredna komora Beograda i Trgovinsko-industrijska komora Tirane potpisale su danas u Beogradu Sporazum o saradnji, kojim će se unaprijediti ekonomska razmjena dvije prijestonice, kao i Srbije i Albanije.\nUsvojeno 11 ciljeva za regionalni privredni rast\n09.11.2012. / 15:34\nSARAJEVO, Ministri privrede zemalja zapadnog Balkana danas su u Tirani usvojili 11 ciljeva za pametan, održiv i inkluzivan privredni rast u regiji, koje je potrebno dostići do 2020. godine.\nDva miliona evra albanskih investicija\n27.12.2011. / 11:24\nSKOPLJE, Albanske investicije u Makedoniji u proteklih devet mjeseci dostigle su dva miliona evra, izjavio je makedonski ministar ekonomije Valjon Saračini.\nInicirano uvođenje avionske linije Tirana – Sarajevo\n14.12.2011. / 18:12\nSARAJEVO, Predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Bećirović je na današnjem sastanku sa albanskim premijerom Sali Berišom u Tirani pokrenuo inicijativu da se najozbiljnije razmotri uvođenje direktne avionske linije Tirana – Sarajevo, kako bi se stvorili uslovi da privrednici


"Pao" Fejsbuk Mesindžer širom Evrope\n“Pao” Fejsbuk Mesindžer širom Evrope\nVećina korisnika društvene mreže Fejsbuk Mesindžer, danas ima problema sa ovom aplikacijom.\nNaime, od jutros su korisnici navedene aplikacije krenuli sa prijavima o kvaru.\nNajviše njih se požalilo na to da nije moguće slati i primati poruke, ali i to da se ne mogu povezati sa serverom i logovati na svoje naloge.\nIz Fejsbuka se još uvijek zvanično nisu oglašavali o ovom problemu.\nPrethodna vijestU Teočaku započela implementacija projekta “Uticaj psihoaktivnih supstanci na bezbijednost u saobraćaju”\nSlijedeća vijestZavršni radovi na kubetima na džamiji i islamskom centru u Sapni, postavlja se i stolarija (FOTO)


Između 2008. i 2020. godine, evropske zemlje su deportovale desetine hiljada ljudi u Avganistan, poslednjih godina čak i ubrzavajući deportacije\nAmerički vojnik upire oružje u Avganistanca na aerodromu u Kabulu, 16. avgusta . Photo: Wakil KOHSAR / AFP\nIzmeđu 2008. i 2020. godine, evropske zemlje su deportovale desetine hiljada ljudi u Avganistan, poslednjih godina čak i ubrzavajući deportacije.\nPričali smo sa porodicom avganistanskog tinejdžera koji je pao sa aviona u letu\nZvanična statistika pokazuje da je između 2008. i 2021. godine više od 70.000 Avganistanaca silom vraćeno u Avganistan iz evropskih zemalja, uključujući Veliku Britaniju, Švedsku i Nemačku. Nakon što su talibanski borci ušli u Kabul i kada se vlada zemlje srušila nakon povlačenja američkih i drugih međunarodnih trupa, na međunarodnom aerodromu u glavnom gradu su se odvijale strašne scene dok su hiljade Afganistanaca očajnički pokušavale da pobegnu od islamskih fundamentalističkih militanata.\nU Evropi se sve više pažnje posvećuje situaciji sa kojom se suočavaju izbjeglice, a francuski predsjednik Imanuel Makron bio je na meti kritika zbog svojih izjava da treba zaštiti Francusku od „neregularnih migracijskih tokova“. U Donjem domu britanskog parlamenta, britanski premijer Boris Džonson sugerisao je da Avganistanci koji su već u Velikoj Britaniji neće biti deportovani, rekavši: „Nećemo slati ljude nazad u Avganistan, ali nećemo ni dozvoliti ljudima da dolaze iz Avganistana na neselektivan način". Velika Britanija je saopštila da će preseliti 20.000 avganistanskih izbeglica, iako će samo 5.000 ljudi biti pušteno u zemlju u narednih godinu dana.\nBroj Avganistanca koji su deportovani kući iz Evrope između 2008 i 2020. Via Eurostat.\nMatteo Vilja, istraživač u migracionom programu italijanskog istraživačkog centra ISPI, kaže za Vice: „U poslednjih 12 godina, evropske zemlje su deportovale 71.065 ljudi nazad u Avganistan. To se dogodilo uprkos nestabilnoj situaciji na terenu, sa prosečno 20 odsto afganistanskih okruga pod talibanskom vlašću, dok je 40 odsto okruga bilo poprište sukoba Talibana i avganistanske vlade između 2015. i 2020. Evropske vlade su to savršeno znale i pribegle su tome da odrede neke delove Afganistana kao „sigurna područja“, jer se ta zemlja ne može smatrati sigurnom u celini, kako bi se deportacije nastavile”.\nDaleko od toga da se broj deportacija smanjivao kako je Avganistan postajao sve nestabilniji, štaviše, povećao se poslednjih godina. Do porasta deportacija došlo je 2016. godine, kada je EU potpisala sporazum sa avganistanskom vladom kojim se dozvoljava zemljama EU da deportuju neograničen broj izbeglica i Avganistan se obavezuje da ih prihvati. U pregovorima o sporazumu, EU je predložila da se Avganistanu oduzme pomoć ako ne sarađuje. Dogovor je potpisan dok je na terenu bila pat poziciae između snaga NATO -a i talibana, što znači da su talibani ciljali civile kako bi širili teror i stekli prednost.\nU 2020. godini, godini u kojoj je administracija predsednika Donalda Trumpa pregovarala o povlačenju SAD, bilo je 5.100 deportacija.\nVilja kaže: „Deportacije su se čak povećale u poslednjih nekoliko godina, jer je postalo jasno da će se SAD pod Trampom povući iz zemlje, pri čemu je više od 16.000 od tih 71.000 deportacija izvršeno između 2018. i 2020. godine.\n„Dok su se evropske vlade trudile da pokažu da mogu da deportuju odbijene tražitelje azila, pri tom oprezno prateći javno mnjenje, glavna meta kritika je bila učmala avganistanska vlada. Jasno je (sada više nego ikad, ali bilo je jasno već godinama unazad) da je ova politika bila odgovornost Evropljana, i da je osudila mnoge Avganistance koji su stigli u Evropu da se vrate i žive pod onim što se sada pretvorilo u opresivan režim.\nVelika Britanija, ključni vojni saveznik u invaziji koju su predvodile SAD 2001. godine, vratila je 15.755 Avganistanaca od 2008. do 2020. godine - najviše od svih evropskih zemalja. Bivša britanska premijerka Tedeza Mej, tadašnja ministarka unutrašnjih poslova Velike Britanije, dobila je 2016. godine pravnu bitku da bi mogla nastaviti s deportacijom ljudi, uključujući i decu, u ratom razorenu zemlju, čak i kad je broj civilnih žrtava porastao, nakon kratke zabrane koju su odredili britanski sudovi.\nOd 2008. do 2020. godine, Švedska je deportovala 9.970 ljudi u Avganistan, Nemačka 8.665, Grčka 6.890, a Francuska 6.115\nSatbir Sing, izvršni direktor britanskog Zajedničkog veća za dobrobit imigranata, rekao je: „Kao jedna od najbogatijih regija na svetu, Evropa ima sredstva i dužnost da pruži zaštitu onima koji beže od opasnosti.\n„Ali uprkos tome što mali broj svetskih izbeglica beži u Evropu, naše vlade prečesto odbijaju ugrožene ljude, uključujući Avganistance čiji su životi tako očigledno u opasnosti. Naročito Velika Britanija ima šokantnu naklonost ka zatvaranju vrata onima kojima je pomoć potrebna - odbivši azil za oko 60 odsto Avganistanaca od 2008. godine. I do danas je skoro 3.000 Avganistanaca još uvek u neizvesnosti, čekajući da vide da li su njihovi zahtevi za azil prihvataju.\n„Jasno je da Velika Britanija i ostatak Evrope moraju učine brda više kako bi pružili zaštitu ljudima koji beže od opasnosti. Umesto zatvaranja kapije, evropske zemlje bi trebalo da se okupe kako bi dočekale avganistanske izbeglice i podržale one koji su već ovde s privremenim odobrenjem azila”.\nVilja kaže da fokus sada mora biti na onim Avganistancima čiji su zahtevi za azil odbijeni, ali koji nisu vraćeni u Avganistan: „Tokom tih 12 godina, 600.000 ljudi zatražilo je azil u evropskim zemljama. Od toga je 290.000 odbijeno. Broj povratnika implicira da u evropskim zemljama ima najmanje 220.000 Avganistanaca čiji je zahtev za azil odbijen, ali koji još uvek nisu vraćeni u Avganistan. Evropske vlade trebale bi im hitno odobriti humanitarne vize i omogućiti im kredibilan put da legalno ostanu ovde, umesto da nastave deportacije i vrate ih u zemlju čiji režim pokazuje potpuno nepoštovanje osnovnih ljudskih prava”.\nTagged:migrantiazilAzilantiIzbegliceIzbeglička krizaazilantska krizamigrantska kriza


„Ispit zrelosti – Maturanti vojvođanskih gimnazija od polovine 19. veka do 60-ih godina 20. veka“\nIzložba „Ispit zrelosti – Maturanti vojvođanskih gimnazija od polovine 19. veka do 60-ih godina 20. veka“, biće otvorena 15. maja 2019. godine, u 18 časova, u Muzeju Vojvodine (Dunavska 35). Autorke izložbe su Ljubica Otić, muzejski savetnik, istoričar i Čarna Milinković, viši kustos, istoričar.\nIzložba prikazuje istorijski razvoj gimnazija na prostoru Vojvodine, od druge polovine 19. veka (kada se pojavljuju prvi ispiti zrelosti u srpskim gimnazijama), do 60-ih godina 20. veka (kada počinje novi način i pristup proslave mature prepoznatljiv i današnjim đacima), a u pitanju su gimnazije koje su i danas aktuelne. Kroz rekonstrukciju učionice sa kraja 19. veka i početka 20. veka, istorijske zapise komisija sa polaganja ispita zrelosti, đačka svedočanstva i knjižice, školske izveštaje, sačuvane maturske tabloe, nastavna sredstva, udžbenike, odeću koja oslikava određeni vremenski period, aktuelnu muziku i fotografske ateljee, publici će biti približene društveno-političke i vaspitno-obrazovne okolnosti jednog vremena. Putem navedenih predmeta pokušali smo da definišemo i poziciju gimnazija u društvu koju su imale u davna minula vremena i kakvu imaju danas. Biti gimnazijalac i poneti epitet zrelog ima težinu koja nije vremenski ograničena i koja nam je omogućila da damo neke odgovore na uvek aktuelna i prisutna pitanja.\nNa izložbi i u katalogu prikazan je bogat istorijski materijal koji se nalazi u zbirkama Muzeja Vojvodine, kao i predmeti koji su posuđeni iz ostalih muzeja i gimnazija na prostoru Vojvodine. Tokom istraživanja i same realizacije izložbe veliku pomoć su nam pružile brojne institucije u zemlji, kao i pojedinci, kojima se ovom prilikom zahvaljujemo.\n17-05-2019 - Ispit zrelosti u znaku leptir mašne\n11-03-2020 - Izložba „Ispit zrelosti“ u Beogradu\n09-07-2019 - Izložba „Ispit zrelosti" otvorena je još ove nedelje


CIK: Pripreme za izbore gradonačelnika na severu Kosova teku po planu - Izazov\nCIK: Pripreme za izbore gradonačelnika na severu Kosova teku po planu\nNovi magazin 14. maja 2019. 19:17\nEljezi je za Radio slobodna Evropa rekao da će na dan glasanja u četiri opštine biti otvorena 44 biračka centra sa 87 glasačkih mesta i najavio da će CIK u toku narednih dana potvrditi i broj posmatrača.\nCIK je ranije saopštio da će Misija OEBS na Kosovu imati savetodavnu ulogu na predstojećim izborima, odnosno da će pružati tehničke savete opštinskim izbornim komisijama, a na sam dan izbora 19. maja i biračkim odborima.\nSrđan Milojević iz koalicije nevladinih organizacija „Demokratija na delu“, koja prati ceo izborni proces, ocenio je da je predizborna atmosfera u četiri opštine trenutno „fer i korektna“.\n„Do sada nije bilo nikakvih problema, sve se odvija normalno. Sve opštine su pokrivene biračkim mestima. Moramo malo da sačekamo da krenu političke aktivnosti pa da vidimo kakva je atmosfera i u kakvim manirima će biti vođena ova predizborna kampanja“, kazao je Milojević.\nPravo glasa na izborima 19. maja ima 57.983 građana, 970 više u poređenju sa lokalnim izborima 2017.


Beloruski premijer: Sankcije blokirale izvoz za oko 18 milijardi dolara godišnje - 17.05.2022, Sputnik Srbija\nBeloruski premijer: Sankcije blokirale izvoz za oko 18 milijardi dolara godišnje\nZapadne sankcije su blokirale izvoz beloruskih proizvoda u zemlje Evropske unije i Severne Amerike za 16-18 milijardi dolara godišnje, saopštio je premijer... 17.05.2022, Sputnik Srbija\nGolovčenko je rekao da u Belorusiji tretiraju sankcije „kao sredstvo ne samo pritiska, već i kao sredstvo hibridne agresije“ i dodao da je to verovatno poslednja faza koja prethodi već klasičnoj oružanoj agresiji.Kao odgovor na rusku specijalnu vojnu operaciju, zapadne zemlje počele su da uvode nove antiruske sankcije. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov primetio je da su to veoma ozbiljna ograničenja, ali se Rusija za njih unapred pripremala. Sa svoje strane, šef ruske diplomatije Sergej Lavrov izjavio je da su strane kompanije koje odbijaju da posluju sa Rusijom to učinile pod ogromnim pritiskom, ali da će Rusija rešiti sve probleme sa ekonomijom koje joj Zapad stvara.\nrusija, belorusija, kriza u ukrajini, ukrajina, sankcije, ekonomija, svet\nZapadne sankcije su blokirale izvoz beloruskih proizvoda u zemlje Evropske unije i Severne Amerike za 16-18 milijardi dolara godišnje, saopštio je premijer Belorusije Roman Golovčenko u intervjuu televiziji Al Arabia.\n„Praktično je zbog sankcija blokiran celokupan izvoz Belorusije u zemlje EU i Severne Amerike. To je, uslovno govoreći, suma koja godišnje iznosi 16-18 milijardi dolara“, naveo je beloruski premijer.\nGolovčenko je rekao da u Belorusiji tretiraju sankcije „kao sredstvo ne samo pritiska, već i kao sredstvo hibridne agresije“ i dodao da je to verovatno poslednja faza koja prethodi već klasičnoj oružanoj agresiji.\n„Cilj sankcija u odnosu na njihov klasičan značaj je da se zemlja stavi na kolena, uguši njena ekonomija i da se silom ispune neki zahtevi ili uslovi“, zaključio je premijer Belorusije.


Penzionisani epidemiolog Radmilo Petrović koji je proveo 30 godina u toj instituciji za virusologiju, vakcine i serume, kaže da u imunologiji svaka vakcina ima svoje specifičnosti.\n- Teško je naći dve vakcine koje su bliske po proizvodnji. Sputnjik Ve je jedna nova vakcina dobijena savremenim biotehnološkim postupkom o kome ne znam mnogo. Znam samo da je vakcina gde se uzima mRNA iz korona virusa i ubacuje se u vektor koji je adenovirus 26 i 5 - objasnio je epidemiolog.\nProfesorka Tanja Ćirković-Veličković sa Hemijskog fakulteta otkrila je detalje buduće proizvodnje srpskog antigentskog testa.


Od vođe Boke do lidera zemlje | Republika Srpska\nНасловна Свијет Od vođe Boke do lidera zemlje\nOd vođe Boke do lidera zemlje\nVLADAVINU peronista, odnosno levičara, dugu 12 godina, okončao je, minulog vikenda, u drugom krugu predsedničkih izbora, Maurisio Makri (56), kandidat konzervativne stranke Posvećenost promeni, aktuelni gradonačelnik Buenos Ajresa.\nNovi šef ove latinoameričke države pobedio je svog rivala Danijela Sijolija, iz dosad vladajuće koalicije “Front za pobedu”, osvojivši 53 odsto glasova. Čuvši da je pobedio, Makri je bukvalno zaigrao od radosti! “Plesao je kao deda, zbog koga svatovi crvene na venčanju”, piše Bi-Bi-Si.\nZa mnoge bi takva reakcija bila nezamisliva, ali ne i za novog argentinskog lidera, čiji dosadašnji život liči na filmski scenario.\nA filmski je i obrt u njegovoj političkoj karijeri, jer je pre samo nekoliko meseci tek pokoji pristalica Makrijevih političkih odrednica mogao da predvidi ovakav izborni rezultat.\nMakri, sin jednog od najbogatijih Argentinaca, važio je za uspešnog biznismena pre nego što je uplovio u političke vode.\nGodine 1991. bio je kidnapovan: banda korumpiranih policajaca držala ga je u zatočeništvu 12 dana, zahtevajući milionsku otkupninu. Četiri godine kasnije, postao je predsednik fudbalskog kluba Boka juniors, a simbiozu svog ličnog i uspeha kluba iskoristio je kao odskočnu dasku za političku karijeru.\nU izbornoj trci, naruku mu je išla činjenica da je Sijoli tek bleda senka harizmatične Kristine Fernandez de Kirhner, dosadašnje predsednice i supruge prethodnog peronističkog predsednika Nestora Kirhnera.\nMakri kaže da će mu ekonomske reforme biti prioritet, što, ocenjuju analitičari, u duboko podeljenoj zemlji, neće biti nimalo lako.


Ozvaničen početak radova na izgradnji stambene zgrade u okviru Projekta zatvranja kolektivnih centara | Radio Trebinje\n23 februara 2019, 9:55 PM\n21. juna 2018., 14:49\nKroz projekat CEB 2 biće urađene 82 zgrade u 45 opština BiH, a kroz regionalni program još 70 zgrada\nTREBINJE | U Trebinju je danas ozvaničen početak radova na izgradnji stambene zgrade sa 48 stanova, u okviru Projekta zatvranja kolektivnih centara i alternativnog smeštaja, koje provode resorna ministarstva BiH i RS u saradnji sa lokalnim zajednicama.\nNakon izgradnje ovog stambenog objekta na lokaciji bivše vojne kasarne po evropskim standardima za socijalno stanovanje biće rapušten kolektivni centar u Lastvi kod Trebinja, gdje živi deset porodica, a biće riješeno i pitanje drugih porodica za koje Vlada RS plaća alternativni smeštaj.\nU planu je da se u okviru regionalnog programa o rešavanju pitanja interno raseljenih u periodu od 2019. do 2020. godine na istoj lokaciji napravi još jedna zgrada sa 15 stanova i obnove tri individualna stambena objekta, čime bi Trebinje u potpunosti riješilo pitanja izbjeglih i osoba koji koriste alternativne smještaje .\nZa gradnju stambenih zgrada gradska administracije obezbijedila je potrebne lokacije, infrastrukturu i dokumentaciju, a po evropskom sistemu socijalnog stanovanja zgrade će biti vlasništvo grada Trebinja.\nMinistarka za ljudska prava i izbjeglice BiH Semiha Borovac je rekla da je i cilj projekta za koji se BiH od Razvojne banke Vijeća Evrope zadužila 120 miliona KM, osim zatvaranja 121 kolektivnog centra i trajno rješavanje stambenog pitanja ovih kategorija, kao i ekonomska održivost.\n„Lokalna administracija u u Trebinju je stvorila sve uslove da se provede evropski model socijalnog stanovanja, što pokazuje koliko vodi računa o izbjeglim i ljudima koji koriste alternativni smeštaj“, istakla je Borovac.\nOna je dodala da u projektu učestvuju svi od lokalnog do državnog nivoa što govori da se vraća međusobrno povjerenje unutar BiH i u regionu, ali i ispunjavaju obaveze na putu EU o smanjenju siromaštva.\n„Prednost ovih projekata je i popravljanje ekonosmke situacije u BiH, jer sve objekte gradi domaća radna snaga“, istakla me Borovac.\nMinistar za izbjeglice i raseljena lica RS Davor Čordaš je podsetio da se u Trebinju provode dva projekta CEB 2, a osim zgrade sa 48 stanova radi se i rekonstrukcija dijela Doma penzionera.\n„U novu zgradu u Trebinju biće uloženo milion i 850 hiljada KM kreditnih sredstava“, naveo je Čordaš.\nOn je dodao da ovakvi projekti imaju socijalni, ali i razvojni karakter, jer je veliki broj ljudi još zainteresovan za povratak ili obnovu prijeratnih domova.\n„Ako ne možemo da im nadoknadim štetu nastalu u proteklom ratu moramo imati instrumente da im pomognemo“, zaključio je Čordaš.\nPredsjednik Skupštine grada Trebinja Dragoslav Banjak je istakao da je velika stvar što izbjegli i korisnici alternativnog smeštaja poslije više decenija dobijaju mogućnost za konfronijim životom, na koji su bili i zaboravili, te da će lokalna vlast u saradnji sa resornim ministrastvima i dalje nastaviti da pomaže ovu, kao i druge kategorije stanovništva.\nPrema rečima direktora trebinjskog Doma penzionera Rajka Ćapina, radovi na dijelu objekta koji se rekonstruiše u okviru projekta CEB2 trebali bi biti završeni do kraja godine, a 20 sadašnjih korisnika alternativnog smeštaja u Domu penzionera je izrazilo želju da ostane u toj ustanovi, što će im biti i omogućeno i nakon adaptacije objekta .


Pobede borskih fudbalera – RADIO TELEVIZIJA BOR\nPobede borskih fudbalera\nBOR – Obe borske ekipe koje se takmiče u fudbalskoj Zoni istok, zabeležile su pobede na gostovanjima u trećem kolu. Fudbaleri Slatine savladali su u Lužnici istoimenu ekipu 1:0, dok je Bor 1919 u Pirotu bio bolji od Zvezde i zabeležio prvu pobedu ove sezone 3:2. U ostalim utakmicama pobeđivale su domaće ekipe, a nijedna utakmica nije završena nerešeno. Dunav je u Prahovu savladao Jedinstvo 2:0, Ozren iz Sokobanje je na gostovanju u Beloj Palanci poražen od Rajka Mitića 5:2, a Đerdap je u Kladovu savladao Balkanski 2:0. Istim rezultatom Knjaz je u Knjaževcu pobedio BSK iz Bogovine, u Zaječaru je OFK 019 bio bolji od kladovskog Brodoremonta 3:0. Najubedljiviju pobedu ostvario je Tanasko Rajić u Pirotu protiv Sloge iz Kobišnice 5:0.\nSlatina se i posle ovog kola nalazi na deobi prvog mesta sa Dunavom iz Prahova i Knjazom sa po sedam osvojenih bodova. Na četvrtom mestu je OFK 019 iz Zaječara sa šest bodova, dok je Bor na deobi petog i šestog mesta sa Đerdapom iz Kladova, sa bodom manje. Slede Tanasko Rajić, Balkanski, Rajko Mitić i BSK sa po četiri boda, Jedinstvo iz Pitota ima tri, Brodoremont dva, Zvezda jedan, dok su Lužnica, Ozren i Sloga bez bodova, s tim što Lužnica ima dve utakmice manje.\nU Borskoj okružnoj ligi u trećem kolu, Šarbanovac je na svom terenu savladao Polet iz Jabukovca 4:0, Brestovac je u Donjoj Beloj Reci bio bolji od Nemetala 2:1, dok je Zlot na gostovanju u Miloševu igrao nerešeno 1:1 sa istoimenom ekipom.\nU ostalim utakmicama Branik je u Rudnoj glavi pobedio istoimenu ekipu 3:1, Mala Vrbica je bila bolja od BSK-a 4:0, dok su Poreč i Polom i Radnički i Blizna igrali bez golova 0:0.\nZlot se zadržao na deobi prvog mesta sa Branikom i Radničkim i sedam osvojenih bodova, Šarbanovac i Brestovac imaju bod manje i dele četvrto, peto i šesto mesto, dok su Nemetali u donjem delu tabele, na deobi od 12. do 14. mesta sa tri boda koliko imaju i Polet i Ključ. Bez bodova su Rudna Glava i BSK.\nPrevious Četiri medalje za Džudo klub Bor\nNext Niče novi atletski stadion u Zaječaru


Najavljena nova pomoć države hotelijerima - eporezi\nNajavljena nova pomoć države hotelijerima\nAugust 21, 2020 August 21, 2020 admin\tbespovratna sredstva, covid-19, Turizam\nMinistar Siniša Mali predstavio je danas novi paket mera podrške hotelskoj industriji u gradovima Srbije vredan 1,247 milijardi dinara a koji predviđa jednokratnu direktnu subvenciju svakom pojedinačnom hotelu od 350 evra po ležaju i dodatno još 150 evra po smeštajnoj jedinici.\nMinistar je ohrabrio građane i izjavom da Srbija ima novca u budžetu, da su prihodi iznad očekivanih i da je sve to još jedna potvrda opravdanosti reformi koje je preuzeo predsednik Aleksandar Vučić.\njoš uvek u toku i da je ceo privatni sektor, zajedno i sa hotelijerima sa kojima je danas razgovarao, dobio po tri minimalca za svakog zaposlenog i oslobađanje od poreza i doprinosa na zarade u prethodna tri meseca. U toku je, podsetio je, drugi paket davanja 60 odsto minimalca u avgustu i septembru i odlaganje poreza i doprinosa za još jedan mesec.\n„Ukupan iznos pomoći je negde između 5,8 i 5,9 milijardi evra, kada tome dodate i kredite Fonda za razvoj, garantnu šemu dogovorenu sa komercijalnim bankama. Imajte u vidu i da smo izdvojili i 2,6 milijarde dinara za pomoc poljoprivrednim proizvođacima, zatim 4000 dinara za jednokranu pomoć penzionerima, kao i da smo za deset odsto povećali plate zaposlenim medicinskim radnicima“, podsetio je Mali.\nOn je dodao da je sve što je učinjeno dalo rezultate jer smo po stopi rasta naše ekonomije jedni od najboljih u Evropi a ista situacija je i kada je reč o podacima koji se odnose na nezaposlenost, jer nema „crnih brojki“ karakterističnih za druge zemlje sveta.\nMinistar je apelovao na građane Srbije da traže fiskalni račun jer je jasno da oni koji ga ne izdaju izbegavaju da državi plate porez. „Mi upravo od tog novca pomažemo hotelsku industriju, gradimo vrtiće, bolnice, škole i autoputeve. Poreska uprava je u tom delu aktivna a biće još aktivnija da sivu ekonomiju suzbijemo na najmanji mogući nivo“, poručio je Mali.\nVlasnik hotela Mona Tomislav Momirović zahvalio se ministru finansija Siniši Malom i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, koji, kako je rekao, stoji iza ovih mera pomoći i ocenio da je reč o velikoj pomoći za hotelski biznis u Srbiji.\n„Hotelski biznis je ovim merama dobio jaku podršku. Vlada je nama stala iza leđa i pomogla da preživimo ovo vreme koje je teže za nas od Drugog svetskog rata“, kazao je Momirović i i podsetio da je su neke pomoći kao što je isplata 100 evra građanima Srbije ali i podrška u platama pomogla da deo tog novca „završi“ u hotelima u unutrašnjosti Srbije.\n← Pregled aktuelnih podsticaja i olakšica prilikom zapošljavanja\nOglasi o javnim nabavkama za period 15.08.-21.08.2020. godine →


Barijere na ulicama u Vuhanu u vreme pandemije\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) pozvala je danas, 1. maja, kineske vlasti da im upute poziv za istragu životinjskog porekla virusa.\n"SZO želi da sarađuje sa medjunarodnim partnerima i na poziv kineske vlade da učestvuje u istrazi o životinjskom poreklu" virusa, izjavio je agenciji Frans pres (AFP) portparol organizacije Tarik Jašarević.\nStručnjaci ocenjuju da se novi korona virus pojavio krajem 2019. godine na jednoj pijaci u kineskom gradu Vuhan, gde su se prodavale žive egzotične životinje.\nPrema do sada dostupnim podacima, virus životinjskog porekla mutirao je i prešao na čoveka, piše AFP.\nAmeričke obaveštajne službe zaključile su da novi korona virus nije napravio čovek niti je genetski modifikovan, objavljeno je u saopštenju 30. aprila. Kako navodi kancelarija direktora Nacionalne obaveštajne službe, oni i dalje pokušavaju da utvrde da li je epidemija počela kontaktom sa inficiranim životinjama ili je rezultat greške u laboratoriji u Vuhanu, kineskom gradu gde je pandemija počela, prenosi agencija Frans pres.\nSjedinjene Američke Države oštro su kritikovale SZO zbog načina na koji je reagovala na pandemiju korona virusa, a predsednik SAD Donald Tramp (Trump) je najavio da će obustaviti finansiranje te organizacije.


Dačić: Radimo na pripremama Putinove posjete Srbiji - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske\nNaslovna Region Dačić: Radimo na pripremama Putinove posjete Srbiji\nDačić: Radimo na pripremama Putinove posjete Srbiji\nSa velikim nestrpljenjem očekujemo posjetu predsjednika Vladimira Putina na poziv predsjednika Aleksandra Vučića i u tom smislu se zajednički radi na pripremi te posjete, izjavio je u Moskvi predsjednik Narodne skupštine Srbije Ivica Dačić.\nNa pitanje Sputnjika kada se Putinova posjeta Beogradu očekuje, Dačić je rekao da o datumu nije bilo riječi, niti je to bila tema njegovih razgovora u glavnom gradu Rusije.\n„Ono što je sigurno je da se ta posjeta očekuje“, dodao je on.\nDačić, kome je ovo prvo službeno putovanje u inostranstvo od kada obavlja funkciju predsjednika republičkog parlamenta, danas se u Moskvi sastao sa predsjednikom Državne dume Vjačeslavom Volodinom sa kojim je razgovarao o unapređenju odnosa dvije zemlje.\n„Razgovor sa Volodinom je bio izuzetno konstruktivan. Cilj nam je da unaprijedimo našu saradnju na osnovu sporazuma koji već postoji između naša dva parlamenta. Postoji Komisija za saradnju između dva parlamenta koju vode predsednici i sledeća sednica će biti održana u Beogradu, nakon završenih parlamentarnih izbora u Ruskoj Federaciji koji će biti u septembru, tako da smo već definisali dnevni red tog sledećeg sastanaka. Razgovaraćemo o ekonomskoj saradnji, o našoj saradnji u međunarodnim organizacijama i međusobnoj podršci, kao i o inicijativi za formiranje jednog zajedničkog Instituta za negovanje tradicije sećanja, čiji je cilj borba protiv relativizacije istorije, odnosno iskrivljavanja istine o antifašističkoj borbi u Drugom svetskom ratu“, rekao je Ivica Dačić.


FUTSAL ISELIO, PA VRATIO KOŠARKU U PIONIR Zvezda, ipak, čeka Budućnost u "hramu košarke", majstori na petoparcu u Areni\nKošarkaši Crvene zvezde i Budućnosti, ipak, će prvi meč finala plej-ofa ABA lige igrati u hali “Aleksandar Nikolić”! Utakmica koja je na programu u petak 12. marta trebalo je da bude odigrana u Železniku, zbog futsal utakmice, ali je ona prebačena u “Štark Arenu”.\nZbog velikog interesovanja za prijateljski meč Srbije i Brazila, koji se sastaju u subotu u Beogradu, Fudbalski savez Srbije je odlučio da promeni mesto odigravanja. Već je prodato 5.000 ulaznica za ovu utakmicu, a nakon prebacivanja meča u Arenu, u FSS očekuju i 10.000 gledalaca na tribinama. Prethodno će dve selekcije odigrati prijateljski meč i u Nišu, u sredu (10. april) od 18 časova.\nU međuvremenu, Zvezda i Budućnost se sastaju u reprizi prošlogodišnjeg finala ABA, a ulog je ogroman – Evroliga. Pošto se serija igra na tri pobede, prve dve utakmice su na programu u Beogradu. Nakon petka (19 sati), Zvezda će biti domaćin i u nedelju (u istom terminu), a potom se serija seli u Podgoricu koja će biti domaćin 17. aprila i ako bude potrebe dva dana kasnije. Eventualna “majstorica” biće odigrana u Beogradu, 22. aprila.


Medijska koalicija: Stara Pazova i Kula krše Zakon | Autonomija\nMedijska koalicija: Stara Pazova i Kula krše Zakon\n...u postupku konkursnog sufinansiranja medija\nKoalicija novinarskih i medijskih udruženja upozorila je danas javnost da su opštine Stara Pazova i Kula u postupku konkursnog sufinansiranja medija u tim lokalnim samoupravama prekršile Zakon o javnom informisanju i medijima i Pravilnik o sufinansiranju projekata, iako ovi procesi nisu dovedeni do kraja ni u jednoj od ovih lokalnih samouprava.\nKako se navodi, Stara Pazova je 11. februara objavila konkurs koji je kroz niz nepravilnosti ukazivao na moguću diskriminaciju medija i medijskih sadržaja, koncipiran tako da, prema proceni Koalicije, njegove odredbe i uslove može da ispuni samo jedan medij.\n„Koalicija je 16. februara uputila dopis ovoj lokalnoj samoupravi sa molbom da ispravi nepravilnosti i uskladi konkurs sa Zakonom i Pravilnikom, ali se lokalna samouprava oglušila o našu molbu“, piše u saopštenju i dodaje da zbog toga Koalicija nije predložila svoje kandidate za učešće u komisiji, ali je nastavila da prati proces.\nKršenje zakona Koalicija je zabeležila i u opštini Kula, kojoj su upućeni predlozi za članove nezavisne stručne komisije, ali niti jedan od tih predloga nije prihvaćen.\n„Predsednik opštine Kula Dragan Trifunović imenovao je u komisiju zaposlenog u Opštinskoj upravi, što je suprotno zakonu. Nejasno je na osnovu kojih kriterijuma su odabrana i preostala dva člana komisije, novinar Mihajlo Zazuljak i pesnik Zoran M. Mandić, niti ko ih je predložio, a ime ovog potonjeg se pojavljivalo i ranije, u nekim drugim ‘stručnim komisijama’ na konkursima koji nisu bili usklađeni sa zakonom“, piše u saopštenju.\nKoalicija će o kršenju zakona u Staroj Pazovi i Kuli obavestiti Ministarstvo kulture i informisanja, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, kao i druge nadležne organe i institucije.\nKoaliciju čine Udruženje novinara Srbije (UNS), Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS), Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV), Asocijacija nezavisnih elektronskih medija (ANEM) i Lokal Pres, a ove organizacije od početka primene nove medijske legislative prate zakonitost sprovođenja konkursa.


Zavod za zdravstvenu zaštitu radnika Niš - "Rano otkrivanje glaukoma kod osoba sa invaliditetom" u Dispanzeru Ei, Domovima zdravlja Svrljig, Kuršumlija i Lebane.\n"Rano otkrivanje glaukoma kod osoba sa invaliditetom" u Dispanzeru Ei, Domovima zdravlja Svrljig, Kuršumlija i Lebane.\nPrethodne nedelje je nastavljeno sprovođenje projektnih aktivnosti u cilju ranog otkrivanja glaukoma u nekoliko opština. Oftalmološki pregledi su, u utorak 3. juna, obavljeni u Dispanzeru Ei Zavoda za zaštitu zdravlja radnika “Niš” u period od 10.00 do 14.30h. Pre obavljanja pregleda pozivane su osobe sa invaliditetom iz Regisrta koji se nalazi u tom dispanzeru, a preglede su pored njih obavili i drugi zainteresovani građani bez participacije i zakazivanja.\nU sredu 04. juna posle obaveštavanja stanovnika opštine Svrljig putem radio stanice “Buba mara” i Svrljiških novina, projektni tim je obavio oftalmološke preglede i merenje očnog pritiska kao i edukaciju o značaju ranog otkrivanja glaukoma 117 osoba, u Domu zdravlja Svrljig. Zainteresovanost stanovništva je bila izuzetna, tako da će se oftalmološki pregledi nastavati u narednom periodu.\nU četvrtak, 05. juna obavljeni su oftalmološki pregledi i merenje očnog pritiska kao i edukacija stanovnika opštine Kuršumlija. Obaveštenje o pregledima je bilo istaknuto na oglasnim tablama i ulaznim vratima Doma zdravlja, tako da je i odaziv građana bio veliki.\nU petak, 06. juna posle dogovora i obaveštavanja stanovnika opštine Lebane preko info kanala opštine i isticanjem obaveštenja na ulaznim vratima i oglasnim tablama Doma zdravlja, pregledano je 103 stanovnika, a kod određenog broja su prvi put izmerene povišene vrednosti očnog pritiska. Pregeledi i edukacija su obavljeni u prostorijama Domu zdravlja Lebane.\nOftalmološki pregledi u okviru projekta koji finansira Ministarstvo sopljnih poslova Bugarske će se nastaviti i u narednom poeriodu u opštinama jugositočne Srbije.


EU kroz projekat "FAB-LAB – Ekonomija zasnovana na inovacijama" pruža podršku malim i srednjim preduzećima Tešnja i regije | TRA.BA - Tešanjska razvojna agencija\nEU kroz projekat "FAB-LAB – Ekonomija zasnovana na inovacijama" pruža podršku malim i srednjim preduzećima Tešnja i regije\nObjavljeno u: • VIJESTI • FAB-LAB • / 28.10.2020\nAgencija za razvoj općine Tešanj TRA, u partnerstvu sa kompanijama GMC d.o.o., Usora i JET d.o.o, Tešanj, započela je implementaciju projekta „FAB-LAB - Ekonomija zasnovana na inovacijama“ (FAB-LAB). Ukupna vrijednost projekta je veća od 600.000 KM, od čega je Evropska unija kroz EU4Business obezbijedila bespovratna sredstava u iznosu većem od 450.000 KM. Direktni korisnici projekta, u narednih 18 mjeseci koliko će trajati implementacija, će biti mala i srednja preduzeća (MSP) sa područja općine Tešanj i njene uže regije, a opšti cilj je jačanje kapaciteta za izvoz i zapošljavanje kroz unapređenje konkurentnosti, inovativnosti i digitalizacije poslovnih aktivnosti.\n„U okviru FAB-LAB projekta bit će uspostavljen Centar za pružanje poslovno-razvojnih usluga metalskom sektoru. Centar će djelovati u prioritetnim područjima jačanja firmi iz sektora kroz angažman vrhunskih stručnjaka, korištenje specijalizovane opreme i primjenu priručnika izrađenih prema potrebama i na temelju najnovijih svjetskih trendova razvoja“, najavio je prof.dr. Ismar Alagić, direktor Agencije za razvoj općine Tešanj TRA.\nKao sudionici projekta, firme će dobiti direktnu podršku u obuci radne snage u svim segmentima od operatera do rukovodstva. Značajna podrška je predviđena i u segmentu kvalitetnije internacionalizacije poslovanja firmi, te kod primjene digitalnih alata. Podrška će dovesti do povećanja broja zaposlenih, većeg izvoza i povećanja prihoda ciljanih MSP-a.\nEU4Business je projekat Evropske unije koji s ciljem jačanja ekonomije BiH potiče razvoj poduzetništva, izvozno orijentisanih sektora, turizma i poljoprivrede, kao i ruralni razvoj. Projekat vrijedan 16,1 miliona eura zajednički provode GIZ, ILO i UNDP od aprila 2018. do marta 2022. godine, a finansiraju ga Evropska unija sa 15 miliona eura i Savezna Republika Njemačka sa 1,1 milion eura. EU4Business je dio Programa lokalne samouprave i ekonomskog razvoja u BiH koji podržava SR Njemačka.\nUČEŠĆE NA KONFERENCIJI „ODRŽAVANJE 2020


Kompanija Toshibina pokrenula je kampanja pod nazivom "Take a closer look" u kojoj će biti predstavljena nova Satellite serija koju čine Satellite U400, Satellite P300 i Satellite A300 modeli.\nIdealni proizvodi za finale Euro kupa 2008.\nKompanija Prestigio lansirala je LCD TV aparate sa integrisanm PVR-om umesto DVD/DivX playera. Takođe, modeli poseduju i 160 GB HDD multimedijalni rekorder koji će omogućiti da omiljeni filmovi, program i sportske utakmice budu na pritisak tastera od vas. 07. juna pocinje Euro kup 2008., ukoliko niste obezbedili karte za Austriju/Svajcarsku onda su Prestigio LCD TV idealno resenje za vas. Time Shift funkcija snimanja osigurace da ne propustite ni jedan trenutak omiljene utakmice\nToshiba dostigla top rejting na Greenpeace listi\nGreenpeace je nedavno objavio rezultate najnovijeg istraživanja, a Toshiba je zanačajno poboljšala poziciju pomeranjem sa 6. na 1. mesto.\nPrestigio dokazuje da hi-tech oblast nije isključivo rezervisana za muškarce na specijalnoj manifestaciji “White night\n8. aprila Prestigio je predstavio svoju fashion liniju proizvoda u Stereo Lounge Tallinn, Estonija. VIP gosti i novinari najpopularnijih magayina bili su pozvani na poseban belo/zlatni modni šou a koji je posvećen lansiranju nove kolekcije Prestigio EssentialWhite – Data Safe II i Pocket Drive II Fashion edition. Tri prelepa modela obučene u glamurozne haljine predstavile su nove "damske" proizvode kao i specijalnu dopunsku opremu koja je uključena u poklon pakovanju proizvoda - dve ekskluzivne kožne torbe koje ne samo da štite disk, već daju dopunsku šansu da izrazite svoj jedinstven stil\nPrestigio objavljuje rezultate takmičenja u karikaturama\nKompanija Prestigio Technologies Ltd. je objavila rezulate III internacionalnog takmičenja u karikaturama “Take the Funny Way”. Žiri i publika odabrali su 4 pobednika od više od 300 primljenih radova iz 35 zemalja širom sveta. 1. april - internacionalni dan humora – je datum kada su organizatori takmičenja objavili odluke Prestigio žirija i rezulate glasanja posetilaca sajta. Ovogodišnje takmičenje karikatura bilo je posvećeno umetničkoj viziji smešnih trenutaka povezanih sa putovanjem i navigaciojom u modernom, hi-tech orkuženju. Takmičenje je bilo otvoreno za amatere i profesionalce svih uzrasta, nivoa iskustva i obrazovanja. Karikature koje su uzete u razmatranje na ovom takmičenju morale su da sadrže bar jedan vizuelni element Prestigio brenda.\nPrestigio Hi-Tech proizvodi predstavljeni na jedinstven umetnički način u Bugarskoj\n26.02.2008 Prestigio Technologies predstavio je svoju umetničku kolekciju u prisustvu VIP publike. Ovaj događaj je jedan u nizu koje će kompanija Prestigio organizovati u Evropi, a Bugarska je prva zemlja u kojoj je organizovana ovakva manifestacija. 130 ljudi - novinara, menadžera koji su imali šansu da iskuse moto kompanije : “The Art of Hi-Tech”.


Zaječar: Proglašena vanredna situacija, opasnost od poplava - 04.03.2018, Sputnik Srbija\nZaječar: Proglašena vanredna situacija, opasnost od poplava\nU Zaječaru i Doljevcu proglašene su vanredne situacije zbog opasnosti od poplava. Naglo topljenje snega moglo bi da prouzrokuje izlivanje Belog i Crnog Timoka, kao... 04.03.2018, Sputnik Srbija\n15:01 04.03.2018 (Osveženo: 02:56 26.08.2021)\n© Tanjug / RADE PRELICVodostoj reke Kolubare kod Obrenovca\nU Zaječaru i Doljevcu proglašene su vanredne situacije zbog opasnosti od poplava. Naglo topljenje snega moglo bi da prouzrokuje izlivanje Belog i Crnog Timoka, kao i reke Timok, zbog čega je proglašena vanredna situacija, saopštile su nadležne službe Zaječara.\nFotografija teksaških poplava koja je obišla svet\n28 Avgust 2017, 11:26\nTa odluka doneta je na sinoćnjem zasedanju Štaba za vanredne situacije Zaječara, a obuhvata delove teritorije na kojima postoji opasnost od izlivanja reka, prenosi „Zaječar onlajn“.\nPrema rečima komandanta Štaba za vanredne situacije i gradonačelnika grada Zaječara Boška Ničića situacija se danonoćno prati i preduzimaju se sve mere kako bi se na vreme reagovalo.\n„Mi se pripremamo, nije dobra hidrološka situacija, posebno na Belom Timoku, a ne verujem da će bolje biti, od sutra, prekosutra, ni na Crnom Timoku. Imamo već ozbiljnih problema na mostu koji povezuje dva sela i danas smo čitav dan sa ljudima iz JP ’Srbija vode‘ pokušavali taj problem da rešimo. Nadam se da ćemo do ujutru to rešiti i uspeti da spasimo da ne dođe do rušenja mosta“, kaže Ničić.\nKod mosta na Belom Timoku između Avramice i Grljana, gde je došlo i do naprsnuća jednog od stubova, gomilanje drveća ugrožava statiku mosta i stvara prirodnu branu.\nPrema Ničićevim rečima, voda sada nadolazi iz pravca Svrljiškog Timoka, iz Knjaževca.\n„Još se ne topi toliko sneg sa planina i neki bujični potoci, koji inače poprilično pune korito Belog Timoka, još se nisu aktivirali, ali to ne znači da već od ranog jutra neće, imajući u vidu temperaturu koja sledi“, rekao je Ničić.\nOpština Doljevac u jugoistočnoj Srbiji proglasila je vanrednu situaciju na području cele opštine zbog opasnosti od poplava, dok su aktivisti Crvenog krsta sinoć evakuisali devet osoba iz sela Šainovac i četiri u selu Mekiš, navodi „Blic“.\nPoplava odnela petospratnu zgradu na Tibetu\n10 Jul 2017, 22:48\nSekretar Crvenog krsta u Doljevcu Danijela Kostić kaže da je među evakuisanima Šainovcu petoro dece starosti do sedam godina, među kojima je i jedna devetomesečna beba.\n„Svi evakuisani su smešteni u Mesnu zajednicu u Mekišu dok ne dođe do povlačenja vode iz njihovih kuća. U Šainovcu se izlio Dulin potok, a u Mekišu Jugbogdanovačka reka, pa je voda ušla i u nekoliko kuća. Problem su napravili bujični potoci. Voda je ušla u podrume kuća gde se nalaze zamrzivači i hrana tako da ćemo morati sa vatrogascima da radimo na ispumpavanju vode iz podruma“, kaže Kostićeva.\nOna navodi da je danas situacija alarmantna i da što se tiče ugroženosti ljudi, najkritičnije tačke su Mekiš, Šainovac i Šarlinac.\nKuća nadomak centra Prokuplja srušila se nakon što je proradilo klizište usled naglog topljenja snega, pri čemu niko nije povređen, javljaju „Južne vesti“, dok RTS prenosi da je zbog naglog porasta nivoa reke Toplice i ugroženosti nekoliko naselja i vodozahvata u Prokuplju proglašena vanredna situacija i iz naselja Guba evakuisano oko 75 ljudi.\nNavodi se da se prava drama odigrala u Kosovskoj ulici u tom gradu kada se kuća u kojoj se nalazila starija žena potpuno obrušila i zajedno sa potpornim zidom završila na kolovozu.\nPortal navodi da je žena u trenutku obrušavanja bila u drugom delu kuće.\nRTS navodi da je naglo topljenje snega i kiša, koja je padala sve do jutros, doprinelo da Toplica premaši nivo redovne odbrane od poplava i izlije se u Prokuplju na nekoliko kritičnih mesta.\nPola milijarde ljudi ugroženo od poplava u deltama\n22 Maj 2016, 20:41\nNajteža je situacija u naselju Guba, gde je voda prodrla u desetak kuća i odakle je do sada evakuisano oko 75 ljudi.\nZbog novonastale situacije, u stalnom je zasedanju Štab za vanredne situacije opštine Prokuplje, mobilisani su svi kapaciteti javnih preduzeća, a na raspolaganju je i veliki broj volontera, koji su spremni da se uključe u zaštitu od poplava.\nNivo reke Toplice, u gornjem toku, za poslednjih dvanaest sati porastao je za petnaest centimetara i ima tendenciju daljeg rasta, tako da je sasvim izvesno da će problema i dalje biti, naročito u toku kroz Prokuplje i nizvodno.


Evropska komisija objavila je danas izveštaje o zemljama za šest država zapadnog Balkana i Tursku. U izveštaju o Crnoj Gori se ističe da se “u perspektivi, Crna Gora bi se trebala posebno fokusirati na politiku konkurencije, ekonomsku i monetarnu politiku, statistiku i finansijsku kontrolu, a posebno na funkcionisanje pravosuđa i slobodu izražavanja. Jačanje administrativnih kapaciteta za osiguravanje primene pravnih tekovina EU ostaje važan izazov za Crnu Goru. Crna Gora je nastavila da se u potpunosti usklađuje sa svim zajedničkim stavovima i deklaracijama spoljne i bezbednosne politike EU”.\nTakođe se navodi da su “izveštajni period obeležile tenzije i nepoverenje između političkih aktera i nizak nivo poverenja u izborni okvir. Zbog pandemije COVID-19, parlament nije bio aktivan u ranim mesecima 2020. godine, a potom je raspušten zbog parlamentarnih izbora 30. avgusta”.\nU izveštaju se kaže da nijedna politička stranka nije bojkotovala izbore na kojima je učestvovalo 11 kandidatskih lista.\n“Prema preliminarnim nalazima Kancelarije za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS / ODIHR), izbori su bili konkurentni i njima se upravljalo transparentno i efikasno, ali su se odvijali u okruženju visoko polarizovanom oko pitanja crkve, i nacionalnog identiteta. Kampanja je bila mirna uprkos često sukobljenim tonovima. Učesnici su mogli da prenesu svoje poruke, ali OEBS / ODIHR je izrazio niz zabrinutosti u vezi sa neprimerenom prednošću za vladajuću stranku i neuravnoteženim izveštavanjem u medijima,” navodi se u izveštaju.\nIzbori su rezultirali promenom sastava vladajuće većine bez presedana. Novi parlament treba da nastoji da pronađe široki međustranački i društveni konsenzus i da u praksi pokaže svoju posvećenost crnogorskom programu reformi EU, što je od vitalnog značaja za napredak zemlje na njenom putu ka EU; kao i uključiti se u transparentan, odlučan i inkluzivan dijalog o primeni izvanrednih preporuka OEBS-a / ODIHR-a.\nU decembru 2019. godine, zbog nedostatka kvoruma, parlament je doneo samo glasovima do tada vladajuće većine neka zakonska rešenja usmerena na delimično adresiranje preporuka OEBS / ODIHR. Usvojene promene nisu značajno uticale na postojeći izborni okvir, sa izuzetkom finansiranja kampanje. Izuzetne prioritetne preporuke OEBS / ODIHR-a, poput profesionalnosti, nepristrasnosti i transparentnosti izborne administracije; registracija kandidata i mehanizmi za potvrđivanje verodostojnosti potpisa birača; nadzor medija tokom izborne kampanje, revizija biračkog spiska; mere protiv zloupotrebe državnih resursa i rodno uravnotežene političke zastupljenosti na izborima, i dalje su nerešene. Stoga, revizija izbornog okvira na sveobuhvatan i inkluzivan način ostaje na čekanju.\nNovi predsedavajući Državne izborne komisije (DIK) imenovan je u martu 2020. godine. Napori da se poveća transparentnost i odgovornost u radu DIK-a moraju se nastaviti. Uprkos višestranačkom dogovoru da se lokalni izbori održe istog dana, pravni okvir i dalje predviđa njihovo sprovođenje na neodređenoj osnovi. Ostaje da se odluči kada će novi sistem biti primenjen.\nPolitička scena pre izbora u avgustu 2020. bila je fragmentirana, polarizovana i obeležena nedostatkom istinskog političkog dijaloga. Tokom 2019. godine preduzeti su neki početni koraci ka ponovnom uspostavljanju političkog dijaloga u parlamentu uz delimično učešće opozicionih partija u radu privremenog parlamentarnog odbora. Međutim, članovi opozicije prekinuli su svoje učešće nakon što je vlada podnela nacrt zakona o verskim slobodama ili uverenjima za plenarno usvajanje. Ovo poslednje rezultiralo je velikim verskim protestima od decembra 2019. godine, koji su privremeno zaustavljeni u proleće 2020. godine, usled krize COVID-19.\n“Ishod parlamentarnih izbora utire put za povratak političke rasprave u parlament. Aktivno i konstruktivno učešće svih strana potrebno je da bi se poboljšala parlamentarna odgovornost, nadzor izvršne vlasti, demokratska kontrola, bolji kvalitet zakonodavstva i omogućila imenovanja na ključni način. U 2019. i prvoj polovini 2020. godine parlament nije mogao da obezbedi potrebnu 2/3 većinu za važna imenovanja sudija i stoga se ključne funkcije pravosudnog sistema ispunjavaju na osnovu vršioca dužnosti. Mandat vrhovnog državnog tužioca istekao je u oktobru 2019. godine i ostaje da se imenuje njegov naslednik,” kaže EK u izveštaju.\nNije bilo novih pomaka u političkom i pravosudnom praćenju navodne zloupotrebe javnih sredstava u političke svrhe stranke koja se dogodila 2012. godine („afera sa audio zapisima“). U vezi sa „aferom sa kovertama“ iz januara 2019. godine, podignute su optužnice za pranje novca protiv dvojice optuženih. Ovi slučajevi zahtevaju kredibilan, neovisan i efikasan institucionalni odgovor.\nCrna Gora je i dalje umereno spremna za primenu pravne tekovine EU i evropskih standarda u oblasti pravosuđa i u celini je postigao ograničen napredak, naime kontinuiranom primenom IKT strategije za pravosuđe. Prošlogodišnje preporuke u vezi sa pravosuđem adresirane su samo delimično. Ostaju izazovi, posebno u pogledu nezavisnosti, profesionalnosti, efikasnosti i odgovornosti pravosuđa. Odluka Sudskog saveta o ponovnom imenovanju sedam predsednika sudova, uključujući predsednika Vrhovnog suda, na najmanje treći mandat, izaziva ozbiljnu zabrinutost zbog tumačenja Pisma Sudskog saveta i duha ustavnog i zakonskog okvira, koji ograničava ta imenovanja na najviše dva mandata kako bi se sprečila prevelika koncentracija vlasti u pravosuđu. To nije u skladu sa preporukama GRECO-a o nezavisnosti sudstva,\nCrna Gora je postigla određeni nivo pripreme u borbi protiv korupcije. Ostvaren je ograničen napredak u prošlogodišnjim preporukama koje su samo delimično adresirane u pogledu dosadašnjih rezultata u pogledu represije i sprečavanja korupcije i novog institucionalnog okvira za Kancelariju za povraćaj imovine.\nCrna Gora ima određeni nivo spremnosti / umereno je pripremljena u borbi protiv organizovanog kriminala. Postignut je određeni napredak, uključujući i adresiranje prošlogodišnjih preporuka, posebno u pogledu stvaranja centralizovanog registra bankovnih računa, jačih kapaciteta i profesionalnosti policije i povećanog broja tekućih postupaka o oduzimanju imovine. Utvrđeni su početni dosijei istraga trgovine ljudima i pranja novca. Dalje je poboljšana unutrašnja organizacija i koordinacija agencija za sprovođenje zakona, što se odrazilo na sve veći broj istraga, hapšenja i zaplene. Međutim, Crna Gora i dalje treba da se pozabavi nekim osnovnim i sistemskim nedostacima u svom krivičnopravnom sistemu, uključujući način na koji se predmeti organizovanog kriminala vode na sudovima.\nO osnovnim pravima, Crna Gora je postigla određeni napredak. Zakonodavni i institucionalni okvir u oblasti osnovnih prava sada je većim delom uspostavljen. U julu 2020. godine Parlament je donio zakon o životnom partnerstvu istopolnih parova, čime je Crna Gora postala prva zemlja u regionu koja je regulisala status istopolnih parova. Osnaženi su kapaciteti institucija za ljudska prava i Ministarstva za ljudska i manjinska prava, a poverenje u kancelariju Ombudspersona se povećava. Međutim, važni izazovi ostaju u obezbeđivanju efikasne primene nacionalnog zakonodavstva o ljudskim pravima. Izveštaji o prekomernoj upotrebi sile u policiji i navodi o mučenju zahtevaju brze i efikasne istrage. Etnički i verski motivisani napadi u kontekstu izbora u avgustu 2020. godine ozbiljno zabrinjavaju. Potrebni su dalji napori da se ljudska prava integrišu u sva područja rada, javne politike i sektore. Grupe u nepovoljnom položaju, uključujući Rome i Egipćane, i osobe sa invaliditetom i dalje se suočavaju sa više vrsta diskriminacije i poteškoća u sprovođenju svojih prava u upravnim i sudskim postupcima. Rodno zasnovano nasilje i nasilje nad decom i dalje predstavljaju pitanja koja ozbiljno zabrinjavaju.\nTokom izveštajnog perioda Crna Gora nije postigla napredak u pogledu slobode izražavanja . Iako je postignut napredak u zakonodavstvu o medijima, ovo je zasenjeno hapšenjima i postupcima protiv urednika on-line portala i građana zbog sadržaja koji su postavili ili delili on-line tokom 2020. Važni stari slučajevi napada ostaju nerešeni, uključujući ubistvo glavnog i odgovornog urednika dnevnih novina, Dan, i pucnjava istraživačkog novinara 2018. godine. I dalje postoje zabrinutosti oko uređivačke nezavisnosti i profesionalnih standarda nacionalnog javnog emitera RTCG. Medijska scena je i dalje visoko polarizovana, a mehanizmi samoregulacije i dalje slabi. Rastući obim dezinformacija širom regiona dalje je polarizovao društvo nakon usvajanja Zakona o slobodi veroispovesti i tokom izborne kampanje.\nNa području migracija trend rasta broja dolaznih iregularnih migranata u 2018. godini potvrđen je u 2019. godini. Uhapšeno je 7.978 iregularnih migranata u 2019. godini, što je povećanje od 60% u odnosu na 2018. Svi privedeni migranti izrazili su nameru da zatraže azil, što je i dalje postavilo objekte za prijem u zemlju pod pritiskom. Crnogorske vlasti sprečile su 516 ilegalnih ulaska u zemlju i 1514 ilegalnih izlaza iz zemlje. Specijalno tužilaštvo (SPO) sprovelo je tri istrage o švercu migranata, u kojima je učestvovalo više od 40 ljudi. Evropski sporazum o statusu granične i obalske straže sa EU, potpisan u oktobru 2019. godine, stupio je na snagu 1. jula 2020. Primena prve zajedničke operacije prema Sporazumu pokrenuta je 15. jula. Crna Gora mora da nastavi napore da se nosi sa migracionim pritiskom,\nŠto se tiče ekonomskih kriterijuma, Crna Gora je postigla određeni napredak i umereno se pripremila za razvoj funkcionalne tržišne ekonomije. Zbog nižeg rasta investicija, ekonomija je usporila na održiviji tempo u 2019. Izvoz, posebno usluga, rastao je, ali nedovoljno da obuzda veliki deficit tekućeg računa. Stabilnost finansijskog sektora ojačana je nakon bankrota i rešavanja dve lokalne banke i jačanja okvira bankarske supervizije. Uslovi na tržištu rada su se poboljšali, ali stopa nezaposlenosti i dalje ostaje visoka, posebno među ženama, mladima, Romima i niskokvalifikovanim ljudima. Mere za aktiviranje rada i koordinacija između zapošljavanja i socijalnih službi zabeležili su ograničen napredak. Ekonomski izgledi Crne Gore znatno su se pogoršali od drugog kvartala 2020, pošto su mere karantina COVID-19 uvedene u aprilu zaustavile velike delove privrede.\nCrna Gora je postigla određeni napredak i ostaje umereno pripremljena u pogledu svog kapaciteta da se nosi sa konkurentskim pritiskom i tržišnim snagama u EU. Ulaganje u znanje i ljudski kapital je vrlo skromno, što rezultira niskim nivoom inovacija i produktivnosti lokalnih kompanija.\nŠto se tiče sposobnosti Crne Gore da preuzme obaveze članstva, važan posao na usklađivanju i pripremi za implementaciju pravne tekovine EU se odvijao u većini oblasti. Zemlja je postigla dobar nivo pripreme u oblastima kao što su pravo kompanija, pravo intelektualne svojine, energetika i spoljna, bezbednosna i odbrambena politika. Umereno je pripremljena u mnogim poglavljima, kao što su slobodno kretanje robe, poljoprivreda i ruralni razvoj, kao i sigurnost hrane, veterinarska i fitosanitarna politika. Crna Gora je na određenom nivou priprema u oblastima kao što su životna sredina i klimatske promjene, te socijalna politika i zapošljavanje. Dobar napredak postignut je u oblastima socijalne politike i zapošljavanja, finansijskih usluga, poljoprivrede i ruralnog razvoja i bezbednosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike i nauke i istraživanja.


SAVEZNICI O NOVOM UDARU! Haley: Ne povlačimo snage dok ne postignemo određene ciljeve; Johnson: Nema razloga za dalje napade, Assad nije toliko lud - GlobalCir\nAmerički ambasador u UN Niki Hejli izjavila je danas da SAD neće povući svoje snage iz Sirije sve dok ciljevi Vašingtona ne budu postignuti.\nHejlijeva je navela tri cilja za SAD – osiguranje da se hemijsko oružje više nikad neće koristiti na način koji bi predstavljao rizik po interese SAD, da je “DAIŠ” poražen i nalaženje dobre pozicije za nadzor postupaka Irana.\n“Naš je cilj da američki vojnici odu kući, ali neće otići dok ne budu ostvareni navedeni ciljevi”, naglasila je Hejlijeva.\nAmerički predsjednik Donald Tramp davao je kontradiktorne izjave po pitanju Sirije.\nOn je iznio jasan stav da želi da iz Sirije povuče oko 2.000 vojnika koji su učestvovali u kampanji protiv “DAIŠ-a”. Međutim, Tramp je juče izjavio da su zapadne sile spremne da “zadrže” vojni odgovor ukoliko sirijski predsjednik Bašar al Asad ne prestane sa upotrebom hemijskog naoružanja.\nNema razloga za dalje napade, Asad nije toliko lud\nVelika Britanija će sa saveznicima razmotriti opcije, ako sirijski predsjednik Bašar el-Asad ponovo upotrijebi hemijsko oružje protiv svojih građana u Siriji. Ipak, zasad nije ništa planirano, izjavio je britanski ministar spoljnih poslova Boris Džonson.\nDžonson je, podržavajući odluku britanske premijerke Tereze Mej da zajedno sa SAD i Francuskom učestvuje u raketnim udarima na hemijska postrojenja u Siriji, rekao da je to bila ispravna stvar da bi se spriječila dalja upotreba hemijskog oružja, prenijela je agencija Rojters.\n“Ne postoji nijedan prijedlog na stolu u ovom trenutku za dalje napade, jer do sada, hvala Bogu, Asadov režim nije bio toliko lud da pokrene još jedan napad hemijskim oružjem”, istakao je Džonson.


"Stabilnost, demokratija i prosperitet u jugoistočnoj Evropi direktno su povezani s konsolidacijom evropskog projekta i kompletiranjem ujedinjenja kontinenta pristupanjem zemalja Zapadnog Balkana, što je proces započet pre 30 godina", navodi se u pismu koje je preneo briselski portal Euractiv.com.\nPismo su potpisali bivši šefovi diplomatija šest članica EU (Nemačka, Austrija, Grčka, Kipar, Hrvatska i Bugarska) i četiri kandidata za članstvo (Srbija, Crna Gora, Severna Makedonija i Albanija).\nBivši ministri su naveli da "tvrdoglavo protivljenje" početku pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom ugrožava uticaj EU na sopstvenom pragu i njenu sposobnost da strateški utiče na jugoistočnu Evropu.\nTu je i pitanje poverenja, budući da su lideri EU 2003. obećali Zapadnom Balkanu članstvo. Ako dođe do toga da obećanja EU više ne vrede, biće sve teže da se postignu kompromisi, rešavaju bilateralni sporovi i stvara pozitivna energija, navode nekadašnji ministri.\n"Proces pristupanja EU na Zapadnom Balkanu je i proces izgradnje države i istovremeno proces stabilizacije celog regiona. To je ključna strategija za ispoljavanje globalnog političkog uticaja EU", navodi se u pismu.


U Industrijskoj zoni „Mali Bajmok“ danas je otvorena fabrika „Kontitek fluid Srbija”, jedna od divizija nemačkog koncerna „Kontinental”. U novo postrojenje za proizvodnju crevnih i cevnih sistema za motore i menjače uloženo je preko 10 miliona evra, u fabrici je posao dobilo već 150 radnika, a očekuje se da će broj zaposlenih dostići 250 do kraja 2013. godine. Fabriku su zvanično, presecanjem vrpce, pustili u rad ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić, gradonačelnik Subotice Modest Dulić i predstavnici poslovne grupacije „Kontitek fluid”.\nGradonačelnik Dulić je, tim povodom, istakao da Subotica pre tri godine nije imala ni kvadratni metar infrastrukturno opremljenog zemljište namenjenog investitorima, ali da je tada promenjena politika odnosa prema investitorima koja je rezultirala time da Subotica više nije prepoznatljiva samo po Gradskoj kući ili Paliću nego i po svetski priznatim kompanijama.\nOvom investicijom se, rekao je Modest Dulić, i dalje gradi imidž Subotice kao destinacije poželjne za plasiranje stranog kapitala.\n- Ova investicija predstavlja veliko priznanje za naš grad, ali i za naše sugrađane, jer pored prednosti kao što su dobra lokacija, infrastrukturna opremljenost i brza i efikasna administracija koja posluje u skladu sa evropskim propisima i normama, komparativna prednost jesu i radno sposobni i vredni Subotičani. Ovih 300 radnih mesta, sa radnim mestima koja su ugovorena ili otvorena u drugim kompanijama, sa daljim interesovanjima drugih kompanija za investiranje, ulivaju nam nadu da je pred nama dobra ekonomska budućnost, naglasio je gradonačelnik Dulić.\nMlađan Dinkić je kazao da je Vlada Srbije usvojila jasnu strategiju privrednog oporavka koja se bazira na rastu izvoza i zapošljavanju.\n- U strategiji industrijskog razvoja, automobilska industrija ima najveći prioritet, a upravo u ovoj fabrici će se proizvoditi komponente za čuvene brednove kao što su ‘Folksvagen’, ‘BMW’ i ‘Mercedes’. Subotičani trebaju da budu ponosni na ono što se desilo u poslednjih nekoliko godina u privrednom razvoju jer fabrike koje se ovde nalaze će na dugi rok zapošljavati ljude i garantovati im platu, a Srbiji doneti veliki izvoz, rekao je Dinikić.\nOn je izrazio nadu da će „Kontinental” po ugledu na neke druge strane investitore, uvidevši prednosti investiranja u Srbiji, nastaviti sa daljim ulaganjima i otvarati nove fabrike, i dodao da od Subotice očekuje da i dalje bude primer drugim gradovima u Srbiji kako se privlače investicije i skraćuju nepotrebne birokratske procedure.\nPredstavnici nemačkog „Kontiteka” u svojima izlaganjima su podestili da je potreba za novom fabrikom nastala kao odraz veće potražnje za njihovim proizvodima na evropskom tržištu.\n- Subotica zauzima odličan logistički položaj prema našim kupcima. Druge prednosti su lokalno tržište rada koje nam pruža upravo sve što nam je potrebno, i kratka razdaljina do naših kćerka fabrika u Segedinu, u Mađarskoj i u Temišvaru, u Rumuniji, kazao je Matias Šunberg, vodeći čovek poslovne grupacije „Kontitek fluid”.


Anica Petković, Author at Serbian Underground - Page 3 of 6\nKupovina automobila ne predstavlja lak zadatak. Mala je verovatnoća da ćete samo otići u salon i kupiti automobil, kao što biste otišli u prodavnicu po hleb. U pitanju je dugoročna investicija, a zbog želje da imate ono najbolje što u tom trenutku možete priuštiti, sigurno ćete provesti sate i dane tražeći idealno vozilo za sebe i svoju porodicu. Kao što postoji večita borba između kupovine polovnog ili novog automobila, tako se vide i nesuglasice između pristalica automobila sa dizel motorom i onih koji bi više voleli da voze benzinca. Ukoliko se odlučite za polovno vozilo, ne zaboravite da je procena