Srbija tri meseca nakon izbora još čeka novu Vladu / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nDom Narodne skupštine Republike Srbije (foto © Nebojsa Markovic/Shutterstock)\nTri meseca nakon redovnih parlamentarnih izbora srpski vladajući blok predvođen Srpskom naprednom strankom (SNS) predsednika Aleksandra Vučića nije u potpunosti završio konstituisanje parlamenta niti je počeo proceduru za izbor novog premijera i vlade. Situacija je neuobičajena zbog činjenice da su SNS i njeni saveznici osvojili dvotrećinsku većinu u novom sazivu parlamenta. Pri tome SNS sama ima više od polovine poslaničkih mesta, unutar te stranke nema vidljivih turbulencija, a Vučić je dominantna politička figura koja može da brzo i lako izniveliše svako eventualno neslaganje.\nMože se, dakle, reći da nema nikakvih formalnih prepreka za brzo formiranje nove vlade i da su posredi neki drugi razlozi. Vučićevi oponenti i mediji koji nisu pod neposrednom kontrolom vladajućeg bloka oklevanje o kome je reč uglavnom vezuju za njegovu želju da biračima pokaže kako kompletna situacija u Srbiji u visokom stepenu zavisi od njega lično i poteza koje on osmišljava i vuče. Takav narativ je mnogo lakše plasirati ako parlament i vlada, koji po Ustavu treba da budu ključni donosioci i izvršioci odluka, nisu u punom kapacitetu. Pri tome Vučić i SNS nisu izašli iz ustavnog i zakonskog okvira budući da za formiranje nove vlade imaju rok sve do kraja oktobra.\nIako formalno nisu prekršeni zakoni, teško je oteti se utisku da se ovakvim pristupom narušava duh ustavnog poretka, a time i derogira vladavina prava. Sistem u praksi funkcioniše i bez vlade koja bi imala pun kapacitet, što daje za pravo onima koji tvrde da je u Srbiji neformalno uspostavljen predsednički sistem i da se sve važne odluke donose u Vučićevom okruženju. Opšte je uverenje da u takvim uslovima sastav nove vlade i nije previše bitan. Nova vlada će biti imenovana onda kada predsednik proceni da je to zgodno, a stiče se utisak da se malo ko uzbuđuje zbog odugovlačenja cele procedure.\nTačno je da je, s obzirom na dvotrećinsku većinu, Vučiću lako da isposluje parlamentarnu podršku za odluke koje donosi i poteze koje vuče, ali je takođe tačno da mu je bez procedura još lakše. Izvesno je da bi parlamentarne rasprave mogle da uspore procese kakav je, na primer, nesumnjivo približavanje Srbije Sjedinjenim državama, praćeno obećanjima o normalizaciji odnosa sa Kosovom. Logično je pretpostaviti da vlasti žele da izbegnu potencijalne rizike, kao što je logično pretpostaviti i da Zapad, koji želi napredak odnosa između Srbije i Kosova, izbegava da izvrši frontalni pritisak na srpskog predsednika od koga očekuje konkretne rezultate.\nU okolnostima kakve trenutno vladaju u zemlji i regionu, vladajući srpski blok s pravom veruje da je potpuno zaštićen i da odugovlačenje sa izborom nove vlade ne može da mu nanese štetu. Na unutrašnjem planu ga štiti dvotrećinska većina i činjenica da odlaganjem izbora nove vlade formalno ne krši zakon, pri čemu je opozicija isuviše slaba da bi mogla da pokrene ozbiljniju kampanju i pokaže da se suštinski derogira vladavinu prava. Na spoljnopolitičkom planu oslanja se na približavanje Vašingtonu i kooperativan stav u odnosu na proces normalizacije odnosa sa Kosovom. Ta kombinacija za sada daje rezultate.\nOdlaganjem izbora nove vlade Vučić drži u neizvesnosti i aktiviste i ključne ljude SNS-a koji još ne znaju sa sigurnošću koga će on da zadrži, a ko će da izgubi poziciju. Spekulacije o kadrovskoj kombinatorici koje se gotovo svakodnevno pojavljuju u medijima i na društvenim mrežama nije moguće proveriti, ali je izvesno da one utiču na podizanje unutarpartijske discipline i podstiču ključne ljude iz Vučićevog okruženja da neprekidno pokazuju lojalnost kako bi zadržali ono što sada imaju ili dobili neka bolja i unosnija mesta na koja, eventualno, računaju. Otuda je glorifikacija šefa stranke postala uobičajena u gotovo svakom javnom obraćanju partijskih i državnih funkcionera.\nU toku je "disciplinovanje" i koalicionih partnera SNS-a koji ne pokazuju (makar ne javno) ni želju ni kapacitet da se usprotive volji vladajuće stranke. Svakako najzanimljiviji deo buduće "kadrovske slagalice" u novoj vladi biće odnos prema Socijalističkoj partiji Srbije (SPS), koja je do sada imala čak šest ministarskih mesta. SPS je samostalno izašla na izbore i nije imala naročit uspeh, ali je zadržala mesta u parlamentu. U političkim kuloarima se spekuliše da će izgubiti možda i polovinu dosadašnjih ministarskih mesta, ali iz same stranke nema nikakvih znakova otpora. SPS je, uprošteno rečeno, svesna realnosti i preostalo joj je da čeka konačnu Vučićevu "presudu".\nOdnos prema SPS-u je važan i zbog odnosa između Srbije i Rusije. Ta stranka, naime, već decenijama slovi kao ključni oslonac Moskve u srpskim vladajućim krugovima. Logično je pretpostaviti da je ta činjenica igrala veoma važnu ulogu pri donošenju odluka o broju ministarstava koja je imala u prethodnim vladama. Ukoliko njena pozicija bude radikalno urušena, to će biti signal da su odnosi između SNS i Vučića sa jedne i Moskve sa druge strane ozbiljno narušeni. Naročito je osetljiv sektor energetike gde Rusija praktično ima monopol na srpsko tržište nafte i gasa i gde je SPS tradicionalno držala ključna mesta u vladi i naftnim i gasnim kompanijama.\nOpozicija je i dalje pasivna, bez ideja i inicijative i bez pristupa mejn strim medijima. Takva kakva trenutno jeste ona ne može da prinudi vlasti na poštovanje duha Ustava i učvršćivanje vladavine prava. Nova vlada, i kada bude izabrana (a to se mora dogoditi za nešto više od mesec dana), zavisiće od istih centara moći od kojih je zavisila dosadašnja i neće menjati kurs. Nju će postaviti parlament u kome praktično i nema opozicije, što znači da neće biti nikakvih unutrašnjih prepreka za dalje jačanje autoritarnog načina vladanja. Otuda je jasno da će, ukoliko se na vreme ne reorganizuju i prestroje, opozicione stranke biti suočene sa daljom marginalizacijom.\nSrbiju za manje od dve godine, odnosno 2022. godine, čekaju predsednički izbori i važni izbori za gradske vlasti u Beogradu. Kraj ove i početak iduće godine vlasti će u propagandnom smislu "pokriti" izborom i početkom rada nove vlade što će po prirodi stvari smanjiti prostor za delovanje i veću vidljivost ionako slabo vidljivih opozicionih stranaka. Opozicioni prvaci su sistematski satanizovani od strane funkcionera vladajućeg bloka i izloženi praktično svakodnevnim optužbama za krađu stotina miliona evra i izdaju zemlje. Oni nemaju mogućnost da se javno brane od optužbi budući da nemaju odgovarajući pristup mejn strim medijima.\nOtuda opozicija insistira na "oslobađanju medija" kao jednom od glavnih uslova za organizovanje poštenih izbora. Već se pominje mogućnost ponovnog organizovanja dijaloga između opozicije i vlasti o izbornim uslovima. Opozicija je jedinstvena u zahtevu da se ceo proces obavi pod budnim okom Brisela, ali se još ne zna kako bi mogao taj dijalog da izgleda ni kada bi mogao biti organizovan. Da bi eventualno popuštanje kontrole mejn strim medija (ukoliko do toga uopšte dođe) imalo efekte na izbore, trebalo bi da usledi mnogo pre početka same kampanje. Ukoliko počne tek u kampanji, efekti na birače izložene višegodišnjoj propagandnoj presiji neće biti veliki.\nOzbiljan problem za oponente vlasti je i činjenica da nemaju jasnu strategiju u odnosu na Brisel i Vašington, bez čije pomoći ne mogu da organizuju front protiv Vučića. Vučić u teškim i važim nacionalnim pitanjima, poput kosovske krize, dosta dobro "pliva" i nudi više nego opozicija, unutar koje se i dalje barata idejom o Kosovu kao o sastavnom delu Srbije, što u sadašnjim uslovima ipak nije moguće sprovesti. Opozicioni prvaci nisu u stanju da Zapadu ponude više od Vučića niti da podrže ono što Vučić nudi, pa za sada biraju da ovu osetljivu temu veoma važnu za odnose sa Briselom i Vašingtonom zaobilaze.


Policajac na pešačkom prelazu udario četiri devojčice | Niške Vesti\nPočetak » Hronika » Policajac na pešačkom prelazu udario četiri devojčice\nPolicajac na pešačkom prelazu udario četiri devojčice\n08. 06. 2017 (12:10) Kategorija: Hronika Izvor: Radio City\nKako je za City radio rekao načelnik druge operativne smene Hitne pomoći u Nišu, dr Saša Milutinović, poziv su dobili u 7 sati i 13 minuta, a zetekli su četiri povređene devojčice starosti 13 godina. Dodaje da je jedna zadobila povrede glave, i upućena je na dalju dijagnostiku u KC Niš.\nOstale tri, zadobile su povrede grudnog koša i ekstremiteta, i one su upućene u Klinički centar radi dalje dijagnostike. Doktor Milutinović, ističe da je u grupi koja je prelazila pešački prelaz bilo 6 – 7 devojčica, pa su razmere ove nesreće mogle da budu i veće.\nIz niške Klinike za dečiju hirurgiju, agenciji BETA je rečeno da povređene devojčice nisu životno ugrožene.\n„Postupak dijagnostike je u toku ali prvi rezultati pokazuju da su tri deteta ugruvana. Sumnja se da jedna devojčica ima prelom nosa“, rečeno je na Klinici za dečiju hirurgiju.\nIz Policijske uprave Niš navode da je jedna devojčica zadobila teške telesne povrede, a da će, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Nišu, protiv policijskog službenika M.K. biti podneta krrivična prijava zbog postojanja osnova sumnje da je počinio teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja.\nIz Osnovnog javnog tužilaštva dodaju da je zamenik Osnovnog javnog tužioca obavio uviđaj, a da će prijava biti podneta u redovnom postupku.\nPrema rečima očevidaca deca u velikoj grupi kretala su se ka školi kada je na njih naleteo automobil.„Jedna devojčica ostala je da leži na asfaltu, dok su ostala deca ustala, vidno uplašena, vrištala su i plakala“.\nDetaljnije: Policajac na pešačkom prelazu udario četiri devojčice / Hronika – Radio City


Putinov kontra-efekat: Finska i Švedska sve bliže NATO-u » Javni Servis\nPiše: Luk Mekgi\nKada je Vladimir Putin započeo invaziju na Ukrajinu, njegovi ciljevi bili su jasni. Želio je da natjera svog susjeda da mu se pokori, da potvrdi ruski autoritet u istočnoj Evropi i da natjera Zapad da dvaput razmisli o vojnom i političkom širenju ka ruskim granicama.\nAli u jednom važnom pogledu, čini se da je Putinov plan propao: rat je ujedinio Zapad protiv Moskve na načine koji su se još u januaru činili nezamislivim.\nSada se Finska i Švedska – nacije koje su zvanično nesvrstane – sve više približavaju NATO-u, vojnom savezu predvođenom SAD.\nOčekuje se da će Finska ove nedjelje sačiniti izveštaj o bezbjednosnoj politici zemlje, što je ključni korak na putu ka zemlji koja potencijalno aplicira za NATO.\nOčekuje se da će taj izvještaj pokrenuti diskusije u finskom parlamentu o tome da li da se zatraži članstvo u alijansi – diskusije za koje je finska premijerka Sana Marin rekla da se nada da će se završiti „prije sredine ljeta“.\nFinski ministar inostranih poslova Peka Havisto saopštio je u ponedjeljak da je „važno“ da susjedna Švedska prati „sličan proces“ za koji očekuje da će potrajati. „Ali, naravno, stalno razmjenjujemo informacije i, nadamo se, ako donesemo slične odluke, mogli bismo ih donijeti otprilike u isto vrijeme.“\nŠvedska održava izbore kasnije ove godine, na kojima će NATO vjerovatno biti ključno pitanje u kampanji, a glavne stranke se vjerovatno neće protiviti pridruživanju alijansi.\nŠvedska premijerka Magdalena Anderson nije isključila mogućnost članstva u intervjuu za SVT krajem marta. Švedska preduzima analizu bezbjednosne politike koja bi trebalo da bude završena do kraja maja, a očekuje se da će vlada saopštiti svoj stav nakon tog izveštaja, kazao je švedski zvaničnik za CNN. Rekli su da bi Švedska mogla i ranije da objavi svoj stav, u zavisnosti od toga kada to učini susjedna Finska.\nJavno mnjenje u obje zemlje značajno se promijenilo od invazije, a NATO saveznici i zvaničnici u cjelini podržavaju pridruživanje dvije zemlje. Jedini ozbiljni prigovor mogao bi da stigne iz Mađarske, čiji je lider blizak Putinu, ali zvaničnici NATO-a smatraju da bi mogli uspjeti da zavrnu ruku premijeru Viktoru Orbanu.\nS obzirom da je Putin započeo svoj rat sa zahtjevom da NATO vrati svoje granice tamo gdje su bile 1990-ih, činjenica da se ovo uopšte razmatra predstavlja diplomatsku katastrofu za Moskvu. A posebno ako bi se Finska pridružila, Putin bi iznenada zatekao Rusiju koja dijeli dodatnih 830 milja granice sa NATO-om.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov upozorio je u ponedjeljak da proširenje NATO-a neće donijeti više stabilnosti Evropi.\n„U više navrata smo govorili da je sama alijansa više sredstvo za konfrontaciju. Ovo nije savez koji obezbjeđuje mir i stabilnost, a dalje širenje alijanse, naravno, neće dovesti do veće stabilnosti na evropskom kontinentu“, rekao je on.\nRob Bauer, šef vojnog komiteta NATO-a, rekao je novinarima u utorak da alijansa ne isključuje nove članice, ali da je na kraju na Finskoj i Švedskoj da odluče da li žele da se pridruže, prenio je Rojters.\n„Suverena je odluka bilo koje nacije koja želi da uđe u NATO da podnese zahtjev za članstvo, što oni do sada nijesu uradili… Mi nikoga ne tjeramo u NATO“, kazao je Bauer.\nNi Putinova invazija nije motivisala Ukrajinu da napravi otklon od svoje želje za bližom integracijom sa Zapadom. Iako je malo vjerovatno da će se zemlja pridružiti NATO-u, njeni napori da se pridruži Evropskoj uniji ubrzali su se od početka rata. Ovo bi potrajalo veoma dugo, a moglo bi se suočiti i sa oštrim protivljenjem Mađarske, koja je već u ozbiljnom sukobu sa Briselom zbog kršenja vladavine prava, što je dovelo do toga da EU predloži obustavu centralnog finansiranja Budimpešte.\nMeđutim, još jednom, činjenica da se o tome priča i nivo podrške među liderima i zvaničnicima EU je još jedan pokazatelj koliko je Zapad postao ujedinjen protiv Rusije.\nVrijedi napomenuti da je od početka rata Zapad uglavnom ostao jedinstven u svom odgovoru Rusiji, bilo da se radi o ekonomskim sankcijama ili vojnoj podršci Ukrajini.\nMeđutim, predstoji nekoliko izazova koji će testirati koliko je ovaj savez protiv Rusije zaista jedinstven.\nPrvo, ako se ispostavi da je Rusija upotrijebila hemijsko oružje u Ukrajini, postojaće ogroman pritisak na Zapad, posebno NATO, da preuzme još aktivniju ulogu u ratu – nešto što je alijansa do sada oklijevala da uradi.\nČlanice NATO-a su već razgovarale o crvenim linijama i o tome šta treba preduzeti u slučaju hemijskog oružja, ali ti detalji su i dalje tajni, kako bi spriječili Rusiju da preduzme preventivne zaštitne akcije.\nMeđutim, bilo kakva intervencija NATO-a bi gotovo sigurno dovela do manje stabilne bezbjednosne situacije u Evropi, jer bi Zapad rizikovao vojnu konfrontaciju sa Rusijom – nuklearnom silom, koja bi vjerovatno odgovorila intenziviranjem svojih napada na Ukrajinu, a možda i na druge oblasti tradicionalnog ruskog uticaja.\nDrugo, kriza troškova života u mnogim evropskim zemljama mogla bi uskoro da testira jedinstvo budućih zapadnih sankcija Rusiji i embarga na ruske energente.\nAko se, na kraju, ekonomija zapadne Evrope smatra važnijom od pozivanja Rusije na odgovornost za vođenje rata protiv svog mirnog susjeda, onda bi Putin mogao da se u izvesnoj mjeri izvuče sa invazijom na nevinu zemlju.\nAli, za sada, pošto se to jedinstvo uglavnom održava, jasno je da se Putinova želja da omalovaži zapadni savez izjalovila – i da je ruski moćnik jedino obezbijedio status izgnanika za svoju naciju, vjerovatno za duži period koji dolazi.\nTagged CNN Dmitrij Peskov Finska Globus Luk Mekgi Magdalena Anderson NATO Rat u Ukrajini Rob Bauer Rusija Sana Marin Švedska Ukrajina Viktor Orban Vladimir Putin


FEJSBUK I GUGL DOBIĆE PO DŽEPU: Novinske agencije traže da im se plate autorska prava | Ekspres.net\nEvropski parlament trebalo bi 12. septembra da se izjasni o zahtevu novinskih agencija i izdavača, koji traže da im internet pretraživači i vebsajtovi plate za sadržaj.\nDirektori 18 evropskih novinskih agencija, uključujući Tanjug, potpisali su inicijativu za izmenu zakona o autorskim pravima, s ciljem da se Fejsbuk i Gugl obavežu da deo prihoda plate novinskim agencijama čiji sadržaj sada besplatno koriste, prenose Večernje novosti.\nEvropski parlament trebalo bi da se uskoro izjasni o ovom zahtevu, odnosno da uvaži pravo izdavača, uključujući novinske agencije, da im internet pretraživači i vebsajtovi plate za sadržaje koje koriste.\nKako se navodi u tekstu inicijative, koji je formulisao Frans pres, pod nazivom “Budućnost slobodne štampe je u rukama poslanika EU”, navodi se da će se u EP u Strazburu za devet dana glasati o nacrtu zakona, koji treba da doprinese ispravljanju neravnoteže kada je reč o tome da ”internet moćnici” praktično kradu sadržaje štampanih medija i novinskih agencija, kako bi ostvartili prihode od reklama.\nTo je, kako se ocenjuje u tekstu inicijative, situacija koja uništava nezavisne medije, prenose Večernje novosti.\nIzmenama zakona oštro se protive Fejsbuk i Gugl, koji vode kampanju zasnovanu na tvrdnji da je reč o ograničavanju slobodnog pristupa internetu, što je prilično ironično, budući da su se pre nepunih mesec dana ova dva “internet moćnika” našla pod istim optužbama, kada su pokušali da pokrenu inicijativu da se naplaćuje deljeni internet sadržaj i zahtevali obavezno linkovanje.\nSloboda pristupa se, međutim, ne dovedi ni u kakvu sumnju, navodi se u inicijativi, koju su pokrenule novinske agencije.\nNaime, kako objašnjavaju evropske novinske agencije, Fejsbuk i Gugl besplatno koriste ogromnu količinu vesti i priloga štampanih medija i agencija i na tom sadžaju privlače što veći broj oglašivača, prenose Večernje novine.\nKako prodaja novina opada, tako se oni sve više oslanjaju na prihode sa interneta, međutim tamo na delu vide “velike igrače” koji ubiraju plodove njihovog rada besplatno i lišavajući ih zarade. Rezultata toga je siromašenje čitave industrije, drastičan pad prihoda od reklama u štampanim medijima…\nPonašanje velikih internet igrača predstavlja opasnost i po potrošače i po demokratiju, navodi se u tekstu, a prenose Večlernje novosti.\n“Da li titani interneta mogu da obezbede kompenzacije medijima a da ne traže od ljudi da plaćaju pristup internetu, kako oni inače tvrde da bi morali? Odgovor je jasan – da”, navodi se u tekstu.\n“Fejsbuk je u 2017. prijavio prihod od 40 milijardi dolara, sa profitom od 16 milijardi, dok je Gugl zabeležio prihod 110 milijardi, od čega ima čist profit 12,7 milijardi, i ko može da kaže da oni nisu u mogućnosti da pošteno plate za sadržaj koji koriste?”, postavlja se pitanje u tekstu.\n“U interesu slobode štampe u Evropi, i očuvanja demokratskih principa, poslanici EP treba da izguraju tu reformu”, poručuju direktori evropskih novinskih agencija, a prenose mediji.\nTags autorska pravafacebookgooglenovinske agencijetuzba\nI TO SE DEŠAVA: Zašto ljudi tuže Boga OBIČNI LJUDI PODNELI TUŽBU PROTIV EU: Hoće da nateraju političare da spreče klimatske promene TEREZA MEJ: Tramp mi je savetovao da tužim EU, a ne da sa njima razgovaram oko Bregzita ZA SILOVATELJA SAMO USLOVNA KAZNA: Dr iz Hjustona napastvovao pacijentkinju dok je bila pod sedativima


Mitrovica: Pomoć najugroženijima od strane UNICEF-a i lokalne samouprave - Radio Kontakt Plus\n13:07, 27.03.2020Izvor: Radio Kontakt Plus\nU tom pravcu, predsednik Privremenog organa opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić je na današnjem sastanku sa predstavnicom UNICEF-a Ivanom Milosavljević, istakao potrebu za obezbeđivanjem proizvoda kućne hemije za 523 domaćinstva iz ugrožene kategorije stanovništva.\n“Od strane predstavnice UNICEF-a dobili smo uveravanja da se radi na tome da paketi do sutra budu obezbeđeni i isporučeni” – navodi se u saopštenju lokalne samouprave.\nIz Privremenog opštinskog organa izražavaju zahvalnost UNICEF-u na saradnji i velikoj podršci koju pružaju u borbi protiv pandemije virusa korona, te ističu da će zajednički napori i u narednom periodu biti usmereni ka tom cilju.\nAleksandar Spirić je još jednom pozvao građane da i dalje budu disciplinovani i pridržavaju se preporuka Kriznog štaba, a opština će, naveo je, učiniti sve da dopre do svakog građanina kojem je pomoć potrebna.\nTagovi: MitrovicaUnicefAleksandar Spirić


Prva edukativna radionica o zdravlju za decu od tri do šest godina u okviru projekta "Tiršova u lokalnoj zajednici", održana je danas u vrtiću "Dunavska bajka" u Borči i početak je realizacije protokola o saradnji koji su potpisale Gradska opština Palilula i Univerziteska dečja klinika.\nMilica Pavićević, glavna sestra Univezitetske dečje klinike u Tiršovoj je rekla da je cilj projekta da na edukativan i kreativan način lekari i medicinske sestre približe deci bele mantile kojih se svi plaše i da im istaknu značaj higijene ruku. "Drugi cilj je da pokažemo da je Univerzitetska dečja klinika prijatelj dece ne samo kod nas na Klinici nego i u lokalnoj zajednici", istakla je Pavićević.\nČlan Veća opštine Palilula Jovana Kostić je najavila da se projekat, kojim će se deci probližiti profesija lekara i to koliko je važno da brinu o svom zdravlju, nastavlja sledeće godine u ostala 34 vrtića palilulske Predškolske ustanove "Boško Buha".\n"Gradska opština Palilula na čelu sa predsednikom Aleksandrom Jovičićem dosta pažnje posvećuje socijalnoj politici, tako da je ova edukacija najmlađih samo jedan od projekata u nizu tako važnih aktivnosti", istakla je Kostić i podsetila da se sledećeg vikenda održava podela novogodišnjih paketića za više od 7. 500 mališana sa Palilule, a prvog janura manifestacija "Ulica otvorenog srca" u Borči.


Nova Vlada planira da revidira treći paket podrške :: Ekonomija\nNova Vlada planira da revidira treći paket podrške\nIako nova Vlada nije konstituisana, budući mandatar Zdravko Krivokapić već je formirao tim koji se bavi ekonomskim pitanjima. Jedan od prvih zadataka pomenutog tima, kako saznaju Dnevne novine, je i revidiranje Trećeg paketa pomoći privredi, koji je donijela prethodna Vlada.\nDa je tim za ekonomska pitanja formiran, potvrdio je i Krivokapić, koji je saopštio da se, između ostalog bave budžetom za narednu godinu.\nPored budžeta, fokus je i treći paket mjera, s obzirom na to da zbog pandemije koronavirusa u Crnoj Gori, mnogi privrednici imaju problema sa poslovanjem.\nPrema saznanjima Dnevnih novina, cilj nije izrada novog paketa mjera, već revidiranje postojećeg, kako bi se našao način za dodatnom pomoći malim preduzetnicima, pogotovo u gradovima u kojima je, zbog velikog broja zaraženih, došlo do obustave rada u više sektora.\nVlada je privredu pomogla sa tri paketa podrške. Posljednji, koji je vrijedan 1,22 milijarde eura, pokriva period od četiri godine. Paket za najugroženiji turistički sektor sadrži smanjenje stope PDV-a na usluge hrane i pića sa 21 na sedam odsto na godinu, subvencionisanje kamatnih stopa na reprogram kredita kod banaka i Investicionorazvojnog fonda, subvencije za izdavaoce privatnog smještaja, povoljnije kredite za likvidnost.\nU trećem ekonomskom paketu za IT sektor su predviđene olakšice za početak poslovanja, startapovi oslobođeni poreza do pet godina, umanjenje poreza i doprinosa za zapošljavanje do 50 odsto u inovacionoj djelatnosti, oslobađanje poreza i doprinosa za rad na inovativnim projektima, oslobađanje poreza na dobit u stoprocentnom iznosu za reinvestiranje u projekte i za ulaganje u startapove i fondove za finansiranje inovativnih projekata, kao i za donacije naučno-istraživačkim institucijama.\nPredviđeno je umanjenje poreza na nepokretnost za izgradnju infrastrukture za inovacionu djelatnost i uspostavljanje Fonda za inovacije.\nako tako obecavate, ajde onda samo zatvorite svakome kredite u bankama, jer ima porodice da im je sva plata u kredit, a nemaju izlaza


Green Point | Tekstovi 2008 | Lažni car Šćepan Dulić\n„Ne čudim se ja jednoj budali – u svašto će ona zagaziti, no se čudim našim prvencima…”, Petar Petrović NJegoš, „Lažni car Šćepan Mali”\nPredstavnici države Rusije i Srbije potpisali su 24. decembra Ugovor o prodaji NIS-a ruskoj kompaniji „Gaspromnjeft” i memorandume o izgradnji gasovoda „Južni tok” i izgradnji skladišta gasa u Banatskom Dvoru. Ovim svečanim činom počela je realizacija „posla veka” koji Srbiji treba da obezbedi energetsku stabilnost u narednih sto godina i mesto lidera u regionu na polju privlačenja stranih investicija.\n„Pančevac” je u nekoliko navrata upozoravao građane Pančeva da se iza rusko-srpske energetske bajke valja strašna istina o tome da je srpska politička elita ponovo žrtvovala Pančevce zarad državnog interesa. Da je reč o surovoj činjenici, govore navodi beogradskih medija o sramnom delu ugovora koji treba da reši ekološka pitanja.\nIzjave i stavovi koje je ministar Oliver Dulić mesecima iznosio u javnosti, a tiču se ekološkog dela sporazuma s Rusijom, sasvim su suprotni od onoga što je potpisano u Moskvi. On je obećao Pančevcima da će Vlada Republike Srbije zaštititi građane Pančeva:\n– Mi ćemo, kao Ministarstvo, šta god se desi, ko god bude bio vlasnik NIS-a, iz koje god zemlje da dolazi, insistirati na tome da se ispoštuju strogi ekološki standardi – rekao je nedavno Dulić građanima Pančeva i dodao da Pančevci ne treba da brinu.\n„Pančevac” je od Ministarstva zaštite životne sredine zatražio da se izjasni o navodima spornih delova Ugovora, a preneli su ih beogradski mediji. Tim povodom stiglo je saopštenje za javnost državnog sekretara Nemanje Komazeca, koji je bio u pregovaračkom timu o gasnom sporazumu:\nBeograd, 24. 12. 2008.\nU vezi sa Sporazumom o prodaji Naftne industrije Srbije važno je naglasiti da on obuhvata i investicioni deo u ukupnom iznosu od 550 miliona eura. Od te sume 490 miliona opredeljeno je za ulaganja u proizvodne kapacitete a 60 miliona eura u projekte koji povećavaju stepen zaštite životne sredine.\nKada su u pitanju ekološki standardi i pozitivni propisi koji uređuju oblast zaštite životne sredine isti se bez izuzetaka odnose na sva pravna lica koja posluju na teritoriji Republike Srbije.\nUveravamo Vas da će Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja i dalje sa posebnom pažnjom pratiti realizaciju potpisanog sporazuma, a u cilju unapređenja zaštite životne sredine na teritoriji Repubike Srbije.\n„Srbija se obavezala da će pokrivati štetu u vrednosti do 25 odsto kupoprodajne cene, odnosno do 100 miliona evra (to praktično znači da ukoliko bi neko tužio novog vlasnika NIS-a za ekološki akcident u Pančevu, država Srbija bila bi dužna da isplati štetu do visine te garancije – prim. aut.). Uz to, u klauzuli 8.3 Srbija se obavezala da neće preduzimati nikakve sankcije protiv NIS-a u slučajevima zagađenja usled zastarelosti opreme, sve do momenta modernizacije opreme. Pri tome u ugovoru nije naveden rok za modernizaciju.\nGotovo neverovatno zvuči sledeći član, u kome se država obavezala da će povući sve tužbe i zahteve protiv NIS-a od strane bilo kog državnog organa (MUP-a, javnih preduzeća, ekološke inspekcije), te garantuje da neće postojati bilo kakva odgovornost NIS-a. Time je praktično država obezbedila ruskom vlasniku NIS-a nedodirljiv položaj pred srpskom policijom, tužilaštvom, ekološkim inspekcijama”.\nKao jedini izuzetak od ovog svojevrsnog imuniteta naveden je slučaj „teške industrijske havarije”, šta god to značilo. S druge strane, u Ugovoru ne postoji nikakva garancija da će se sprovesti Program rekonstrukcije i modernizacije, dat u Prologu 2, već se „Gasprom” samo obavezuje da će NIS-u dati kredit za modernizaciju. Nema ni garancije ni kazne ukoliko „Gasprom” do 2012. ne sprovede planirane investicije.\nU Ugovoru o prodaji Naftne industrije Srbije, na koji je saglasnost dao lično ministar Oliver Dulić 23. decembra (telefonska sednica održana je u 11.30, a materijal na više od sto strana ministar Dulić je dobio u 10 sati – prim. aut.), stoji zapisano da „’Gasprom’ neće plaćati nikakve kazne za ugrožavanje životne sredine zbog zastarele opreme sve dok se ta oprema ne modernizuje, a u Ugovoru nije preciziran nikakav rok za to”.\nJasmina Bukvić, u gradskoj vlasti zadužena za odnose s javnošću, obavestila je novinare „Pančevca” de će gradonačelnica Vesna Martinović izreći svoje mišljenje tek kada zvanično bude upoznata sa spornim delovima Ugovora.


Čak 102 agencije iz Srbije učestvovale u istraživanju #AgencyReport19! - PORTAL\nČak 102 agencije iz Srbije učestvovale u istraživanju #AgencyReport19!\nZvanično je završen prvi talas studije #AgencyReport19, a u okviru koga su podatke o svom poslovanju i uspesima poslale 102 agencije, koje posluju u Srbiji u oblasti tržišnih komunikacija. U odnosu na prethodnu godinu, broj agencija, koje su se uključile u projekat, uvećan je za više od 37%. Grupne analize prvog talasa istraživanja biće objavljene u narednim danima, nakon obrade prikupljenih podataka.\n„Povećanje od čak 37% jasan je znak da agencije u Srbiji žele transparentno i otvoreno tržište. Pored toga, imajući u vidu da su prošlogodišnje analize i tabele preuzete sa portala preko 19.000 puta, dokaz je da je tržištu potrebna jedna ovakva studija. Hvala agencijama na poverenju i želji da zajedničkim snagama unapredimo tržište na kome poslujemo“, rekla je Ivana Parčetić Mitić, osnivač i CEO, Marketing mreže.\nDrugi talas istraživanja počinje danas i predstavlja prikupljanje i analizu javno dostupnih podataka o poslovanju agencija, uključujući i podatke iz APR-a. Javno dostupni podaci o agencijama biće pojedinačno i transparentno objavljeni u tabelama i predmet dubinske analize Agency Report.\nDrugu godinu za redom, Marketing mreža sprovodi studiju u vezi sa poslovanjem agencija pod nazivom Agency Report. U analizu su uključene sve agencije koje posluju u Srbiji u oblasti tržišnih komunikacija (bez preduzetnika), raspoređene u osam grupa. U studiju #AgencyReport19 biće uključeni podaci o poslovanju agencija iz 2018. godine.\nTekst objavio: UrednikDatum: 10.06.2019, 22:38 10.06.2019


Dom zdravlja MediGroup Cara Dušana Novi Sad\nDom zdravlja MediGroup Cara Dušana\nDoma zdravlja MediGroup Cara Dušana nalazi se u Novom Sadu, u Adamovićevom naselju, na adresi Cara Dušana 26. Zahvaljujući vrhunskim stručnjacima i najsavremenijoj opremi privatni dom zdravlja Cara Dušana korisnicima pruža najkvalitetnije usluge iz različitih medicinskih specijalnosti.\nO domu zdravlja MediGroup Cara Dušana\nDoma zdravlja MediGroup Cara Dušana je prva ustanova primarne zdravstvene zaštite u Srbiji u čijem sklopu se nalazi i dijagnostički centar, u kome korisnici imaju na raspolaganju svu potrebnu dijagnostiku: magnetnu rezonancu, skener, rendgen i ultrazvučnu dijagnostiku.\nNovosađani su u prilici da u jednoj zdravstvenoj ustanovi za jedan dan, na jednom mestu, obave sve potrebne dijagnostičke procedure i specijalističke preglede.\nLekari i medicinsko osoblje privatnog doma zdravlja Cara Dušana motivisani su da pruže uslugu kakvu gradjani Novog Sada zaslužuju - posvećenu, srdačnu, maksimalno stručnu i profesionalnu u svakom pogledu.\nRadno vreme MediGroup doma zdravlja Cara Dušana je radnim danima od 07:30 do 20:30h i subotom od 08 do 16h, nedelja je neradni dan.\nDom zdravlja MediGroup Cara Dušana nalazi se u Novom Sadu u Adamovićem naselju, na adresi Cara Dušana 26.. Do doma zdravlja se može stići linijama javnog gradskog prevoza čije se stanice nalaze u neposrednoj blizini 9 i 11a. Za pacijente koji dolaze sopstvenim automobilom postoji parking prostor koji se nalazi u blizini zgrade doma zdravlja.


Talibanski ekstremisti oslobodili 12 južnokorejskih talaca\nEkstremisti Talibana oslobodili su 12 od 19 južnokorejskih talaca koje su oteli pre gotovo šest nedelja u južnom Avganistanu. 10 oslobodjenih žena i dvojica muškaraca predati su zvaničnicima Crvenog krsta na tri različite lokacije u gradu Gazni. Predstavnici Talibana i južnokorejski zvaničnici juče su saopštili da su postigli dogovor o oslobadjanju talaca.\nJužna Koreja se obavezala da do kraja godine povuče iz Avganistana 200 vojnika, koji su bili u sastavu pomoćnih jedinica, što je i inače nameravala da učini, kao i da obustavi upućivanje misionara u Avganistan.\nNekoliko avganistanskih političara osudilo je sporazum navodeći da bi on mogao da podstakne nove otmice u budućnosti. Portparol Stejt departmenta Tom Kejsi pozdravio je oslobadjanje talaca i odbacio sugestije da bi dogovor Talibana i Južne Koreje mogao da pruži legitimitet ekstremistima.


EL: Gadno su oslabljeni na ovom gostovanju! - Sportske novosti\nNaslovna Bet info EL: Gadno su oslabljeni na ovom gostovanju!\nEL: Gadno su oslabljeni na ovom gostovanju!\nU okviru 21. kola Evrolige u glavnom gradu Rusije sastaće se Khimki i Unicaja iz Malage.\nRuska ekipa se trenutno nalazi na 7. mestu tabele sa skorom 11 pobeda i 9 poraza, dok španska ekipa ima učinak 8-12, što je stavlja na 10. mesto.\nKhimki je na domaćem terenu 3 meča izgubio, a 2 su usledila od španskih ekipa (Barce i Reala), međutim gotovo smo ubeđeni da se neće dogoditi i treći poraz s obzirom da gosti dolaze u dosta oslabljenom sastavu.\nNaime, ponajbolji igrač gostiju – Nemanja Nedović kao i Jeff Brooks neće nastupiti protiv moskovljana nakon što su propustili treninge. Nedović je najbolji strelac sa prosečno 15,8 poena u Evroligi, dok je Brooks 3. najkorisniji igrač prema indeksu.\nNa gostovanjima kada nije igrao Nedović, redom su gubili: Valencia – 38, Real -32, dok su jedino na domaćem terenu izborili egal utakmicu sa Žalgirisom koju su izgubili 2 poena razlike.\nHendikep od 6.5 nam deluje sasvim prihvatljivo na domaću ekipu.\nBrojke Ray McCalluma u odsustvu N. Nedovića: 8, 19, 4 (Evroliga) i 9 (ACB)\nkhimki moskva unicaja malaga\nPrethodni tekstNiz nije dugačak, ali je zato vredan praćenja!\nSledeći tekstNastavak niza zavisi od napadača oba tima


Prekomjerno spavanje škodi mozgu - CentarZdravlja\nNegativan učinak manjka sna je gotovo identičan negativnom učinku prekomjernog spavanja. Prekomjerno spavanje, kao i manjak sna, može povećati rizik od nastanka problema s pamćenjem i koncentracijom, također je povezano s povećanim rizikom od nastanka pretilosti, dijabetesa tipa 2 i srčanih bolesti.\nNovo istraživanje, objavljeno u časopisu Neurology, otkriva da prekomjerna količina sna može povećati rizik od nastanka moždanog udara za čak 46%, a stručnjaci diljem svijeta preporučuju da svaki dan spavate od 7 do 9 sati.\nU novom istraživanju, u kojemu je sudjelovalo 9000 ljudi srednje životne dobi, su znanstvenici analizirali rezultate upitnika koji je sadržavao pitanja o cjelokupnim životnim navikama, uključujući i navike spavanja. Podijelili su ih u skupine, ovisno o navikama spavanja, a potom analizirali sve prisutne faktore rizika za nastanak moždanog udara.\nNakon 9 godina istraživanja su znanstvenici zaključili da osobe, koje spavaju više od 9 sati dnevno, imaju povećan rizik od nastanka moždanog udara, čak veći u odnosu na osobe, koje spavaju premalo, čak 46% veći.\nTakođer, znanstvenici su otkrili da iznenadna potreba za duljim spavanjem može biti jedan od prvih simptoma problema sa zdravljem kardiovaskularnog sustava i znak upozorenja koji upućuje da postoji povećan rizik od nastanka moždanog udara.


Naslovna > Vijesti > Rast prodaje EV u Evropi za 47%\nRast prodaje EV u Evropi za 47%\nTokom prošle godine u Evropi je zabilježena prodaja hibridnih, ali i električnih vozila, čak 195.000 njih je našlo svoje kupce na evropskom tržištu...\nBrojka od 15,6 miliona odnosi se na ukupan broj prodanih vozila na evropskom tržištu tokom protekle godine, što ne predstavlja veliku razliku u poređenju sa 2017. godinom. Međutim kada je u pitanju odnos sanga između različitih vrsta pogonskih agregata situacija je nešto drugačija. Najveći postotak i dalje pripada benzincima koji čine 57% prodaje od svih vozila u Evropi.\nPrate ih vozila sa dizel motorima, koja su tokom 2018. godine pronašla 5,59 miliona kupaca i time zabilježili pad prodaje od 18% u poređenju sa prethodnom godinom. Hibridi, plug-in hibridi i EV zauzeli su 6,1 odsto tržišta, a zabilježena je prodaja od 994,800 primjeraka ovog tipa vozila. Najpopularniji od njih su hibridi sa više od pola miliona prodanih primjerka, čime su postigla rast prodaje za 24%, statistički dobro stoje i električna vozila, koja sa 195.000 prodanih automobila bilježe rast od 47%.


Marković je tom prilikom rekao da se u Crnoj Gori svakoga dana otvara jedna nova saobraćajnica, te da se ta zemja razvija infrastrukturno, energetski i digitalno.\n- Crna Gora je danas zemlja u razvoju, zemlja u kojoj se otvaraju nova radna mesta, u kojoj pada stopa nezaposlenosti, Crna Gora je zemlja koja je veliko gradilište, zemlja u kojoj su stope rasta na najvišem nivou evropskih stopa. Dakle, radimo sve da građani ovde bolje žive, da mladi ljudi dobiju nove prilike za sebe, da ne odlaze iz Crne Gore i naravno za viši standard građana - rekao je predsednik vlade, preneo je portal RTCG.\nKako je istakao, vlada zajedno sa Opštinom Ulcinj radi, ne da bi pomagala, nego da bi Ulcinj mogao sam da se bavi pitanjima razvoja: "Ali da bi došao u tu situaciju moramo da rešavamo teška pitanja na koja nismo uticali".\nImigranti počeli da se iskrcavaju sa broda na Lampeduzu


Brnabić u ponedeljak sa Zaevim: Otvaraju integrisani prelaz između Srbije i Severne Makedonije - Balkanska\nTokom boravka u Skoplju planiran je i sastanak delegacija i potpisivanje više sporazuma o saradnji između Srbije i Severne Makedonije\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić u ponedeljak će se sastati sa premijerom Severne MakedonijeZoranom Zaevim sa kojim će označiti početak rada inegrisanog graničnog prelaza Preševo-Tabanovce između dve zemlje.\n– Mnogo smo radili na tome da Srbija postane ekonomski i politički stabilna i sve jača zemlja, ali, iako smo najveća zemlja i najveće tržište u regionu, ipak smo komparativno mali. Bilo kakav potres u regionu mora da se odrazi na sve zemlje – rekla je Brnabićeva.\n– Srbija je odlučila da ne sedimo i samo čekamo, već da umesto CEFTA bilateralno razgovaramo sa svim partnerima u regionu i tako povučemo saradnju tamo gde je bila 2018, odnosno pre uvođenja taksi od strane Prištine i da damo jasnu poruku da je saradnja jedino što se isplati, a ne izolacija ili stavljanje nekoga u izolaciju – rekla je Brnabićeva.\nIzvor: srpki telegraf\nTags: ANA BRNABIĆ, MAKEDONIJA, SRBIJA, zoran zaev


BRAJOVIĆ-MEDOKS: Dijalog između vlasti i opozicije neophodan – Portal Luca\nBRAJOVIĆ-MEDOKS: Dijalog između vlasti i opozicije neophodan\nMora se voditi računa o svim rizicima, kako bezbjednosnim, tako i epidemiološkim, kada je riječ o ustoličenju mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija, kazala je britanska ambasadorka Karen Medoks na današnjem sastanku sa predsjednikom Socijaldemokrata Crne Gore, Ivanom Brajovićem.\nKako je saopšteno iz te stranke, sastanak je bio prilika da ambasadorka i predsjednik SD razmijene mišljenja o aktuelnoj političkoj situaciji i brojnim važnim temama koje opterećuju javnost.\nBrajović je kazao da su Socijaldemokrate konstruktivna opozicija, da partija nije bojkotovala Parlament, kao i to da su podržali pojedine akte i imenovanja za koje su procijenili da su kvalitetni, a sa druge strane, veoma su kritični prema svim potezima vlasti koji to zaslužuju i kojih je, u dosadašnjem funkcionisanju vlasti, veoma mnogo.\n“On je, u razgovoru sa Medoks, istakao da je dijalog između vlasti i opozicije neophodan, te da je na vlasti da taj dijalog pokrene, naglašavajući da vanredni parlamentarni izbori moraju biti jedna od tema, jer je trenutno stanje neodrživo. Brajović je rekao da su predstavnici opozicije tokom premijerskog sata više puta čuli pozive premijera na saradnju, ali da premijer nije učinio niti jedan korak ka tome”, navode SD.\nS druge strane, dodao je, predsjednik Parlamenta Aleksa Bečić pokrenuo je inicijativu i održan je sastanak u julu kome su prisustvovali svi predstavnici opozicije, dok se više od pola predstavnika vlasti nije pojavilo.\nOn je istakao da je veoma problematično što predsjednik Vlade Zdravko Krivokapić, čovjek sa ogromnim ovlašćenjima u državi, ima podršku samo 14 poslanika u Parlamentu.\n“Sastanak je bio prilika da sagovornici razgovaraju i o izazovima koje za Crnu Goru predstavlja najavljeno ustoličenje mitropolita crnogorsko-primorskog na Cetinju. Brajović je rekao da je nevjerovatno da u Cetinjskom manastiru nema mjesta za vjernike Crnogorske pravoslavne crkve, ističući da ta činjenica potire priču o slobodi vjeroispovijesti. On je istakao da vlast ništa ne radi kako bi spustila tenzije, predloživši da se ustoličenje mitropolita ne obavi na Cetinju”, ističu Socijaldemokrate.\nVrlo je važno, smatra Brajović, da se izbjegnu sukobi tog dana koji mogu imati dalekosežne posljedice po Crnu Goru.\n“On je, na kraju razgovora, izrazio zabrinutost da se distancom EU ka Crnoj Gori ne stvori pogodno tlo za rast euroskepticizma u našoj državi u kojoj je do sad podrška evropskom putu bila veoma visoka”, naglašavaju.\nMedoks je kazala da želi da razumije prioritete, politiku i položaj Socijaldemokrata u opoziciji, ističući da je ohrabrujuće što partija nije bojkotovala Parlament i što je pokazala spremnost da u Parlamentu podrži neke prijedloge vlasti u skladu sa procjenom njihovog kvaliteta.\n“Ona se saglasila da dijalog mora biti jedan od ključnih ciljeva i vlasti i opozicije, ističući da otežano funkcionisanje Parlamenta predstavlja razlog za zabrinutost za demokratiju u Crnoj Gori. Ambasadorka je istakla da Vlada mora ostati na EU i NATO putu, što je ključno za stabilnost Crne Gore i regiona”, navode Socijaldemokrate, napominjući da je Medoks rekla i da je zadovoljna što sagovornici dijele zajedničke vrijednosti.


Mekalister u razgovoru s Vučićem: Neophodno raditi na reformi izbornog zakona - Boom93\nMekalister je, kako se navodi, pozdravio nove infrastrukturne projekte i ukazao da oni utiču na sveukupni ekonomski napredak Srbije.\n„Kada je reč o radu parlamenta, u pojedinim aspektima postojao je prostor za napredak i stoga su preporuke (Evropske komisije) usvojene. Nacrt medijske strategije, koji je izradjen na vrlo transparentan i inkluzivan način, upućen je Evropskoj komisiji na mišljenje. Ovim dokumentom biće osigurani uslovi za nastavak reforme u oblasti medija i unapredjenje slobode izražavanja“, naveo je Vučić.\nDodao je da Srbija pozdravlja dogovor zemalja članica o nosiocima najznačajnijih funkcija u EU i izrazio nadu da će institucije EU i u novom sastavu nastaviti da podržavaju politiku proširenja i evropski put Srbije. Vučić je Mekalisteru čestitao na ponovnom izboru za poslanika Evropskog parlamenta i za predsedavajućeg Odboru EP za spoljne poslove, dodaje se u saopštenju.


Agrobanka planira da ove godine počne široku saradnju sa zemljama u okruženju, kao i da razvije banku dijaspore. Predsednik Izvršnog odbora banke Dušan Antonić naglašava da banka planira da počne široku saradnju sa okruženjem, odnosno sa bivšim jugoslovensikm republikama, u kojima će, verovatno, otvoriti određene organizacione delove.\nVažan plan je, predočio je Antonić, i razvijanje banke dijaspore, kako bi se našim zemljacima koji žive u inostranstvu omogućili što jeftiniji finansijski transferi, a u isto vreme i što bezbedniji. Antonić je rekao da je to veoma značajan projekat, s obzirom da četiri miliona Srba u rasejanju svake godine šalje u zemlju oko tri milijarde dolara. Agrobanka (BSE:AGBN) će im, poručio je on, biti u svakom momentu na raspolaganju i za sve vrste drugih usluga.\n"Svake godine imamo po jedan ili dva nova projekta, među kojima je bio i projekat poljoprivrednih kartica. Njime smo pokazali i svetu i domaćim bankama da i seljak može da ima platnu karticu, sa kojom može da ode u velike tržne centre da pazari preko računa, a da ne mora da nosi keš", ukazao je Antonić. On je dodao da banka želi što više da preuzme funkciju platnog prometa na relaciji - što nižih troškova, a što boljih usluga.


Crna Gora: Prekršajni postupak protiv 85 roditelja - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Crna Gora: Prekršajni postupak protiv 85 roditelja\nCrna Gora: Prekršajni postupak protiv 85 roditelja\nObuhvat dvogodišnje dece vakcinisane MMR vakcinom u Crnoj Gori – protiv malih boginja, rubele i zaušaka porastao je 11, 25 odsto u odnosu na isti period prethodne godine.\n0Piše: Danas Online 08. septembra 2018. 10.01\nZa osam meseci međutim, Zdravstvena inspekcija podnela je 85 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka protiv roditelja koji su odbili da vakcinišu decu.\nObuhvat dece u drugoj godini vakcinisane MMR vakcinom – protiv malih boginja, rubele i zaušaka porastao je 11,25 odsto u odnosu na isti period prethodne godine, a porast je evidentan u svim generacijama sa tom, ali i ostalim vakcinama. To je pokazao Godišnji izveštaj o sprovedenim imunizacija, koji je u maju ove godine uradio Institut za javno zdravlje.\nSa druge strane, za osam meseci ove godine, Zdravstvena inspekcija Uprave za inspekcijske poslove podnela je 85 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka protiv roditelja koji su odbili obaveznu imunizaciju svoje dece.\n“Najviše slučajeva odbijanja obavezne imunizacije djece zabeleženo je u Podgorici, Nikšiću, Beranama, Herceg Novom i Baru”, kazali su Vikend novinama iz Uprave za inspekcijske poslove.\nPodećaju da zakonom predviđene novčane kazne za odbijanje imunoprofilakse i hemioprofilakse protiv određene zarazne bolesti iznose između 100 i 2.000 eura.\nIz Instituta za javno zdravlje Vikend novinama su kazali da je “na osnovu izveštaja iz maja 2018. vakcinacija dece u drugoj godini, sa vakcinom protiv malih boginja, rubele i zaušaka, sprovedena sa obuhvatom na nivou od 57,83 odsto na nivou države”. To, dakle, predstavlja rast od 11,25 odsto u odnosu na isti period prethodne godine (46,58 odsto).\nDo početka septembra ove godine obuhvati u svim generacijama naše dece, ističu, dodatno su porasli i trenutno iznose 64 odsto za djecu rođenu 2016. (porast u odnosu na maj od 6,17 procentnih poena) i 80,95 odsto za decu rođenu 2015. godine (porast od 34,37 procentna poena u odnosu na zvanični izvještaj za tu generaciju).\ncrna gora, roditelji, vakcinePodgorica


Vesti - Sednica Odbora za životnu sredinu i vanredne situacije održana u Rudnom SKGO - Vesti detaljno\nSednica Odbora za životnu sredinu i vanredne situacije održana u Rudnom\nTreća sednica Odbora za životnu sredinu i vanredne situacije Stalne konferencije gradova i opština, na poziv kolga iz Kraljeva, održana je 7. septembra 2018. godine, u selu Rudno, na obroncima Golije, u Regionalnom centru za obuku pripadnika civilne zaštite, koji je deo uprave grada Kraljeva. Sednicom je predsedavao Saša Đorđević, predsednik opštine Gadžin Han i predsednik Odbora. Održavanje sednice Odbora organizovano je u okviru projekta „Institucionalna podrška SKGO – druga faza“, koji finansira Švajcarska agencija za razvoj i saradnju (SDC).\nNa skupu su učestvovali i Ivan Karić, državni sekretar Ministarstva zaštite životne sredine republike Srbije, Dušan Jakovljević iz pokreta Let’s do it i Klara Danilović, sekretarka Odbora za urbanizam i stanovanje SKGO.\nS obzirom na to da je SKGO aktivno učestvovala u radu Pregovaračke grupe za izradu Pregovaračke pozicije za Poglavlje 27-životna srediina i klima, državni sekretar Ministarstva zaštite životne sredine i predsednik pregovaračke grupe Ivan Karić odazvao se pozivu SKGO i članovima Odbora predstavio postignute rezultate u dosadašnjem procesu pregovora. Gospodin Karić je izložio način na koji je pripremana pregovaračka pozicija, naročito istakavši izradu specifičnih planova implementacije za najzahtevnije direktive EU koje se odnose na upravljanje vodama, otpadnim vodama i otpadom. Izradom ovih planova procenjeno je koliko je finansijskih sredstava potrebno da bi se ove direktive sprovele u našoj zemlji, uz procenu vremenskog period koji je neophodan da se te direktive sprovedu. Ti periodi su ono što predstavlja poseban izazov u pregovaračkom procesu, jer Komisija EU treba da odobri ove rokove na osnovu argumentacije koja je ovom nacrtu pregovaračkog poglavlja izneta. Pored vremenske i finansijske dimenzije naših pregovora sa EU, administrativni kapaciteti na svim nivoima upravljanja u oblasti zaštite životne sredine su prepoznati kao ograničavajući faktor, tako da je u vremenu koje je pred nama neophodno ovom pitanju posvetiti punu pažnju.\nPredsednik Odbora Saša Đorđević je još jednom podvukao problem malih opština i njihovih finansijskih ograničenja, što svakako treba imati u vidu kada se pregovara sa EU. Gospodin Karić je, u tom smislu napomenuo, da je Pregovaračka grupa upravo ova ograničenja imala u vidu, kada su predloženi krajnji rokovi za implementaciju EU direktiva, ali je napomenuo da Evropska komisija očekuje da Srbija kroz proces pridruživanja unapredi svoje kapacitete, od administrativnih do finansijskih, tako da na adekvatan način obezbedi potrebna finansijska sredstva, od predpristupnih fondova EU, preko sopstvenih izvora, pa i povoljnih međunarodnih zajmova, a za realizaciju svih neophodnih projekata.\nČlanovi Odbora i gosti, upoznati su i sa primenom novih odredaba Zakona o lokalnoj samoupravi koje omogućavaju gradovima i opštinama da unaprede dosadašnju praksu udruživanja. Nova zakonska rešenja, rezultat su inicijative pokrenute iz Kraljeva i Uba, uz podršku SKGO, UNDP, KUJU i MDULS i rezultat su dvogodišnjih aktivnosti ispoljenih kroz udruživanje opština i gradova u funkcionalne asocijacije na nivou rečnih slivova (SLIV) koje omogućavaju integrisanje skromnih kadrovskih i materijalnih kapaciteta lokalnih samouprava za efikasnije postupanje u vanrednim situacijama i njihovo veće angažovanje u raznim preventivnim aktivnostima. Na pomenutom primeru protokolarne saradnje gradova i opština u odnosu na zajedničke rizike, želja domaćina današnjeg skupa - grada Kraljeva koji je i idejni tvorac ovog tipa udruživanja je osnivanje zajedničke Uprave za vanredne situacije gradova i opština potpisnica. SKGO će kao i do sada dati i institucionalnu i projektnu podršku, ukoliko su predložena idejna rešenja u skladu sa zakonima i drugim propisima.\nSeptembar je mesec u kom se organizuju dva međunarodna događaja sa temama koje su vrlo bitne za unapređenje životne sredine i zdravih životnih navika, a koje se sprovode na lokalnom nivou. Iz tog razloga SKGO je pozvala svoje članice da učestvuju sprovođenju Svetskog dana čišćenja, koji se organizuje 15. septembra i Evropske nedelje mobilnosti, 16-22. septembra, sa posebnom akcijom - Dan bez automobila u gradovima i opštinama Srbije.\nDušan Jakovljević, koordinator akcije Svetskog dana čišćenja u Srbiji je predstavio dosadašnje rezultate ove akcije na globalnom nivou i izneo razloge zašto se Srbija uključuje u ovaj pokret. Podsetio je da je u Srbiji već ostojala slična akcija, koju je tada nadležno Ministarstvo za zaštitu životne sredine svesrdno pomagalo i sprovodilo i koja je ostvarila vidljive rezultate na lokalnom nivou, a zvala se „Očistimo Srbiju“. Akcija koja se sprovodi 15. septembra u stopedeset zemalja širom sveta, razlikuje po tome što je sprovodi nevladina organizacija, što nema nikakvu finansijsku podršku aktuelnog ministarstva nadležnog za životnu sredinu i što se zasniva na volonterskoj bazi svih učesnika. Pokret Let’s do it je sve svoje kapacitete stavio u funkciju stvaranja partnerstava koja mogu da pomognu uspešnoj realizaciji ove akcije, pa su tako i mnoge opštine i gradovi pokazali zainteresovanost za učešće u njoj.\nOno što je u prethodnih nekoliko godina postignuto kroz sprovođenje Evropske nedelje mobilnosti je vrlo impresivan rezultat. Aktivnosti se sprovode u više od 2000 gradova, kojima se pridružio i jedan broj gradova i opština iz Srbije. Neki od njih, a mogu se izdvojiti Pančevo i Kruševac, su bili vrlo uspešni, tako da su se svrstali u desetak najuspešnijih. Međutim, sprovođenjem strateških rešenja u oblasti mobilnosti mnogo više su postigli evropski gradovi, nego u gradovi i opštine u Srbiji. Klara Danilović, savetnica za oblast urbanizma i stanovanja SKGO, predstavila je mnoge pozitivne primere gradova koji su iskoristili pozitivan uticaj sprovođenja loklanih strategija mobilnosti i bitno unapredili saobraćajna rešenja, koja podrazumevaju veće uključivanje svih vidova saobraćaja koji smanjuje zagađenje, a naročito biciklističke staze, pešačke zone i veći broj električnih prevoznih sredstava. SKGO želi da se što je moguće veći broj gradova i opština u Srbiji uključi u ovogodišnju Evropsku nedelju mobilnosti, ali posebno apeluje na gradonačelnike i predsednike opština da se 21. septenbra uključe i ličnim primerom podrže akciju, tako što će tog dana na posao doći bez automobila (pešice, biciklom, javnim prevozom).\nSvodeći lagano utiske o ovoj sednici Odbora, želimo da istaknemo gostoprimstvo kolega iz GU grada Kraljeva, njihovu posvećenost uspostavljanju Regionalnog centra za obuku pripadnika civilne zaštite i otvorenost prema svim gradovima i opštinama za saradnju i korišćenje ovog Centra za obuku pripadnika civilne zaštite širom Srbije.


"Otmicu studenta krije političar koji ima Orden Svetog Save"\n„Otmicu studenta krije političar koji ima Orden Svetog Save“\nHronika Autor:Nova20. sep. 202022:37 > 22:38\nAdvokat Božo Prelević, pravni zastupnik studenta Akademije Srpske pravoslavne crkve (SPC) Marka Žarkova, koji je otet i prebijen po nalogu visokog crkvenog velikodostojnika, a o čemu je Nova.rs prva pisala, smatra da slučaj zataškava neki političar koji je dobio Orden Svetog Save.\nŽarkov je prethodno optužio vladiku SPC Stefana Šarića, vikarnog episkopa patrijarha Irineja i starešinu beogradskog Hrama Svetog Save, da stoji iza „prinude“, kako je tužilaštvo okarakterisalo taj slučaj.\nPrelević je za Newsmax Adria naveo da je vladika Šarić „duhovnik visoko pozicioniranih“ ljudi, da su neke vladike „prisne s političkom elitom“, a „određene političke opcije“ utiču na policiju i pravosuđe.\nStudenta Akademije SPC Marko Žarkov „veruje u tu crkvu, on veruje da će ona utvrditi istinu i na crkvenom sudu“, rekao je advokat.\nAli, nastavio je on, „ako će crkva u tom postupku da stane na stranu nekog ko je osumnjičen za nasilje, uz obilje dokaza, toliko gore po crkvu“.\nPrelević je kazao da je vladika „morao da pozove nosioca Ordena Svetog Save“ da bi se odazvala Interventa jedinica policije, te je „on glavni pomagač“, smatra advokat.\nPrelević je izneo da je Žarkov „pre nekoliko meseci saznao od tužioca da u tom predmetu neće biti optužen onaj po čijem nalogu je to urađeno“.\nCelo gostovanje Bože Prelevića, možete pogledati u video snimku:\nBožo Prelevićmarko žarkovOredn Svetog SaveSPCStefan Šarić


Ministar Dačić na graničnom prelazu Horgošu | (Vesti - 24. 01. 2012) Subotica.com\nMinistar Dačić na graničnom prelazu Horgošu\nZamenik premijera i ministar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić i ministar unutrašnjih poslova Mađarske Šandor Pinter potpisali su sporazum o drumskoj, železničkoj i rečnoj kontroli državne granice. Na Graničnom prelazu "Horgoš" između dve zemlje potpisan je sporazum i o obrazovanju zajedničke kancelarije za vezu. Formiranje kancelarije ima za cilj suzbijanje pograničnog kriminala na zajedničkoj granici. Tu se prvenstveno misli na ilegalene prelaske, krijumčarenje vozila, narkotika i oružja.\nNa graničnom prelazu Horgoš susreli su se ministri Srbije i Mađarske i potpisali sporazum o saradnji kojim se predviđa da granica sa obe stane bude čvrsta i neprobojna za ilegalne migrante, a prohodna za građane. Cilj je sa se spreči pogranični kriminal, ali i da se u vreme turističke sezone smanje gužve sa ove strane graničnog prelaza. Ministar policije Srbije, Ivica Dačić je rekao da problem sa ilegalnim migrantima nema samo naša zemlja, nego i druge države.\nMađarski ministar policije, Šandor Pinter je kolegama dao akcioni plan, po kome bi mogla da se poboljša bezbednost granice. Potpisani sporazum iće će na ratifikaciju obe vlade.\n2008.godine u Srbiji je bilo 100 azilanata i kapaciteti Srbije za njihov smeštaj su bili dovoljni. Prošle godine je u našoj zemlji evidentirano oko 3000 azilanata i oko 5000 imigranata. Krajem godine treba da bude izgrađen granični prelaz Bački vinogradi-Ašothalom. Dačić je rekao da je našu granicu 2011.godine sa obe strane preško 8 miliona ljudi, od kojih su polovina stranci, a od toga broja polovina je prešla na graničnom prelazu Horgoš, što je za 4 odsto više putnika u odnosu na 2010.godinu.\ngranični prelaz horgoš migranti u subotici azilanti granični prelaz Bački Vinogradi


Alkalno aktivirani materijali na bazi domaćih nusproizvoda: fizičko-mehanička svojstva i prirodna radioaktivnost\nZbornik radova / Međunarodni simpozijum o istraživanjima i primeni savremenih dostignuća u građevinarstvu u oblasti materijala i konstrukcija [u okviru XXVII kongresa Društva za ispitivanje i istraživanje materijala i konstrukcija (DIMK) Srbije], Vršac, 1, 2017, 453-462\nUR  - https://grafar.grf.bg.ac.rs/handle/123456789/1548\nC3  - Zbornik radova / Međunarodni simpozijum o istraživanjima i primeni savremenih dostignuća u građevinarstvu u oblasti materijala i konstrukcija [u okviru XXVII kongresa Društva za ispitivanje i istraživanje materijala i konstrukcija (DIMK) Srbije], Vršac, 1\nT1  - Alkalno aktivirani materijali na bazi domaćih nusproizvoda: fizičko-mehanička svojstva i prirodna radioaktivnost\nauthor = "Ignjatović, Ivan and Komljenović, Miroslav and Dragaš, Jelena",\njournal = "Zbornik radova / Međunarodni simpozijum o istraživanjima i primeni savremenih dostignuća u građevinarstvu u oblasti materijala i konstrukcija [u okviru XXVII kongresa Društva za ispitivanje i istraživanje materijala i konstrukcija (DIMK) Srbije], Vršac, 1",\ntitle = "Alkalno aktivirani materijali na bazi domaćih nusproizvoda: fizičko-mehanička svojstva i prirodna radioaktivnost",\npages = "462-453",\nIgnjatović, I., Komljenović, M.,& Dragaš, J.. (2017). Alkalno aktivirani materijali na bazi domaćih nusproizvoda: fizičko-mehanička svojstva i prirodna radioaktivnost. in Zbornik radova / Međunarodni simpozijum o istraživanjima i primeni savremenih dostignuća u građevinarstvu u oblasti materijala i konstrukcija [u okviru XXVII kongresa Društva za ispitivanje i istraživanje materijala i konstrukcija (DIMK) Srbije], Vršac, 1\nDruštvo za ispitivanje i istraživanje materijala i konstrukcija Srbije, Beograd., 453-462.\nIgnjatović I, Komljenović M, Dragaš J. Alkalno aktivirani materijali na bazi domaćih nusproizvoda: fizičko-mehanička svojstva i prirodna radioaktivnost. in Zbornik radova / Međunarodni simpozijum o istraživanjima i primeni savremenih dostignuća u građevinarstvu u oblasti materijala i konstrukcija [u okviru XXVII kongresa Društva za ispitivanje i istraživanje materijala i konstrukcija (DIMK) Srbije], Vršac, 1. 2017;:453-462.\nIgnjatović, Ivan, Komljenović, Miroslav, Dragaš, Jelena, "Alkalno aktivirani materijali na bazi domaćih nusproizvoda: fizičko-mehanička svojstva i prirodna radioaktivnost" in Zbornik radova / Međunarodni simpozijum o istraživanjima i primeni savremenih dostignuća u građevinarstvu u oblasti materijala i konstrukcija [u okviru XXVII kongresa Društva za ispitivanje i istraživanje materijala i konstrukcija (DIMK) Srbije], Vršac, 1 (2017):453-462,


Stanje na putevima: U nekim slučajevima "ISTINA JE NEŠTO DRUGAČIJA" | Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nStanje na putevima: U nekim slučajevima “ISTINA JE NEŠTO DRUGAČIJA”\nLAKTAŠI, 25. februara – Prohodnost većine puteva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH ovog jutra je zadovoljavajuća, a iz Auto-moto saveza Republike Srpske skreću pažnju na povećanu opasnost od odrona zemlje i kamenja na kolovoz na dionicama koje prolaze kroz usjeke i pored kamenih kosina.\nNa dionici magistralnog puta Brod na Drini – granica BiH(Crne Gore /Šćepan Polje) zabranjen je saobraćaj za sva vozila čija ukupna masa prelazi 16 tona.\nJaki udari vjetra ovoga jutra učestali su na putnim pravcima Kupres-Šuica i Bihać – Bosanski Petrovac na području FBiH.\nU toku je uklanjanje odrona na magistralnom putu Jajce – Crna Rijeka u mjestu Ugarak, pa se na ovoj dionici saobraćaj odvija jednom trakom naizmjenično.\nPrethodni tekstPolicija uhapsila biciklistu sa 2,51 promila alkohola u krvi\nSledeći tekstU RS podstiču sve – od kupovine traktora do makaza za voće


MINISTAR O ZAHTEVU KOSOVA I METOHIJE U UNESKO: Ne ide u tom pravcu! • HAPPYTV.RS\nDa li će takozvano Kosovo u novembru podneti zahtev za članstvo u Unesko na Generalnoj konferenciji te organizacije, još nije poznato, a ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević kaže da, prema dosadašnjim informacijama, "razvoj događaja ne ide u tom pravcu".\n- Prema svemu što znamo, to ne ide u tom pravcu i to je za nas ohrabrujuća okolnost - rekao je Vukosavljević u utorak u Parizu, gde se u sedištu Uneska sastao sa generalnom direktorkom Uneska Odri Azule, kao i njenim pomoćnikom za kulturu Ernestom Otoneom.\nOn je naveo da na sastancima u Unesku nije bilo reči o eventualnom zahtevu za članstvo takozvanog Kosova, ali je istakao da Srbija budno prati situaciju i preduzima sve diplomatske mere.\n- Srbija se bori za svoje interese i nailazimo na veliko razumevanje članica Unesko - rekao je Vukosavljević.\nMinistar kaže da je srpska delegacija insistirala na temama koje su od interesa za našu zemlju i istakla da Srbija podržava sva strateška opredeljenja te organizacije, od borbe protiv ilegalne trgovine kulturnim nasleđem, do borbe protiv uništavanja kulturnog nasleđa u ratnim sukobima širom sveta.\n- Naišli smo na širok stepen razumevanja, naši su sagovornici pohvalili aktivnosti i učesće Srbije u organizaciji - rekao je Vukosavljević.\nGovoreći o programu kojim se u sedištu Uneska predstavila Srbija, a tokom kojeg je reditelj Emir Kustruica održao predavanje o fenomenu multikulturalnosti i savremenog sveta, nakon čega je održan koncert "No smoking orkestra", Vukosavljević kaže da je to samo deo aktivnosti naše zemlje.\n- Želimo da podsetimo koliko je značajna uloga Srbije u Unesko, koliko se trudimo da učesvujemo i budemo aktivni u složenim procesima kulturne politike i mislim da smo u tome uspeli - rekao je Vukosavljević.\nZa Srbiju je takođe važno da aktivnosti Uneska u kontekstu KiM budu "statusno neutralne", a naša zemlja zagovara princip depolitizacije te organizacije i zalaže se da pitanja koja nisu u mandatu organizacije i koje vode podelama među članstvom ne ulaze u raspravu i tako zagovara princip dijaloga i konsenzusa.


Ekologija u savremenoj kulturi i umetnosti sve prisutnija kao tema, ali i kao standard rada\nKulturne i umetničke prakse mogu i značajno doprinose podizanju svesti o ekološkim problemima sa kojima se suočava savremeni svet, jer poruka koju na jedan radikalniji način prenose umetnici, kulturni delatnici uopšte, dopire lakše do većeg broja ljudi.\nTo je jedan od zaključaka sinoć održane tribine u Savremenoj galeriji Subotica, na kojoj su učestvovali istoričar umetnosti, kustos i predavač Zoran Erić, te Predrag Momčilović ispred Platforme za teoriju i praksu društvenih dobara – Zajedničko.\nUloga kulture i umetnosti u borbi protiv ubrzane ekološke destrukcije danas je mnogo vidljivija, smatra Predrag Momčilović, iako su u svetu kulturne i umetničke prakse koje skreću pažnju na ekološke probleme prisutne već dve, tri decenije, dok se kod nas radi o pionirskim poduhvatima.\n„Kulturne institucije na našim prostoriima tako pokušavaju da usvoje ekološke standarde, bile su otvarane različite izložbe, pre svega ’Efekat pregleda’ u Muzeju savremene umetnosti u Beogradu, takođe, Bitef teatar je ove godine radio na temu ekološke katastrofe i kako se umetnost sa njom nosi“, navodi neke od primera Predrag Momčilović.\nIstoričar umetnosti Zoran Erić, koji je upravo bio kustos izložbe „Efekat pregleda“, na početku razgovora je rekao da postoje brojni načini na koje umetnici primenjuju ekološke standarde u svom radu, ali i svakodnevnom životu, počev od toga da vode računa o tome kakve materijale koriste, pa do svesnog izbegavanja korišćenja aviona kao prevoznog sredstva kad god je to moguće, a za šta može, na primer, da posluži i voz.\nPo njegovim rečima, glavni problem današnjice, a na šta umetnici skreću pažnju, jeste antopocentrizam tj. postavljanje čoveka u središte sveta, što je rezultiralo time da su upravo ljudi glavni faktor narušavanja ekosistema.\nKao poseban problem u tom spletu uzročno-posledičnih veza, izdvaja se konzumerizam diktiran nezaježljivim ljudskim potrebama: opsesivna potražnja diktira masovnu proizvodnju i masovnu potrošnju. Ali, studije pokazuju, da ljudi danas nisu srećniji nego što su bili pre tridesetak godina – naprotiv, zaključio je Momčilović.\nTribina o ulozi kulturnih i umetničkih praksi u očuvanju životne sredine je održana u organizaciji Udruženja građana “Klara i Rosa”, a u okviru projekta “7,83 Hz” koji je podržan kroz program “Aktivne zajednice” TRAG fondacije.\nIzveštaj sa tribine nastao je u sklopu projekta “Polet 21/22”, koji zajednički realizuju Udruženje građana “Klara i Rosa” i Magločistač u okviru programa Beogradske otvorene škole „Mladi i mediji za demokratski razvoj“, a uz podršku Švedske.


Transparentnost Srbija obaveštava javnost da su ponovo probijeni rokovi iz Zakona o budžetskom sistemu, što će dodatno umanjiti mogućnost da se najznačajniji zakon temeljno razmotri pre usvajanja. Vlada Srbije, četvrti put za redom, nije na vreme dostavila Skupštini predlog budžeta Republike Srbije za sledeću godinu.\nPrema Zakonu o budžetskom sistemu, Vlada Srbije je dužna da do 1. novembra dostavi predlog zakona o budžetu Narodnoj skupštini. Skupština nakon toga ima rok do 15. decembra da usvoji budžet. Međutim, u praksi, usled probijanja rokova, umesto 45, narodni poslanici imaju na raspolaganju svega nekoliko dana da razmotre više hiljada stranica predloga budžeta i koriguju ga amandmanima. Građani i dalje nemaju mogućnost da utiču na budžet, pošto se o ovom aktu ne organizuje javna rasprava.\nPosebno zabrinjava to što nema naznaka da su obavljene ni radnje koje prethode formulisanju predloga budžeta. Naime, na sajtu Ministarstva finansija i Vlade nisu objavljeni Fiskalna strategija, koju je Vlada trebalo da usvoji do 1. oktobra, niti nacrt zakona o budžetu koji je Ministarstvo trebalo da pripremi najkasnije do 15. oktobra.\nTransparentnost Srbija upozorava da upravo zbog kršenja budžetskog kalendara, Srbija zauzima veoma lošu poziciju u okviru uglednog međunarodnog istraživanja Indeks otvorenosti budžeta (Open budget index - OBI). U okviru poslednjeg rangiranja Srbija je imala 47 od mogućih 100 poena i zauzela je 47. mesto među 102 zemlje, a objavljivanje novih rezultata se očekuje u januaru 2018.


Školski portal ‐ Novosti ‐ Đaci spremni za PISA test\nUčenici iz Srbije idućeg meseca učestvuju u najvećoj međunarodnoj proveri znanja. Zadaci iz čitalačke, matematičke, naučne i finansijske pismenosti.\nUčenici iz Srbije će sledećeg meseca odmeriti znanje sa vršnjacima iz više od 200 država. Najpoznatije svetsko testiranje đaka - PISA - počinje 16. aprila i trajaće do polovine maja. Zadatke iz čitalačke, matematičke, naučne i finansijske pismenosti rešavaće oko 8.000 učenika iz 222 škole širom Srbije.\n- Odabrali smo oko 180 srednjih i 40 osnovnih škola čiji učenici će učestvovati u testiranju - kaže dr Dragica Babić Pavlović, nacionalna koordinatorka za PISA testiranje i dodaje da se škole pripremaju da sve protekne dobro, a do početka testiranja svi će proći obuke. U celom svetu učestvovaće učenici rođeni 2002. godine, koji su napunili 15 godina, tako da ih ima i u osnovnim i u srednjim školama.


Antiteroristička pokazna vežba "Štit"\nNaslovna » Izlasci » Akcije » Antiteroristička pokazna vežba „Štit“\nAntiteroristička pokazna vežba „Štit“\nAh Neša 18. novembar 2015. Akcije Postavite komentar\nU subotu, 21. novembra od 11.00, ispred ulaza Palate Srbija biće organizovana velika antiteroristička pokazna vežba bezbednosnih službi u Srbiji.\nNa dunavskoj strani, u Bulevaru Mihajla Pupina 2, u do sada najvećoj taktičkoj pokaznoj vežbi svih oružanih snaga učestvovaće pripadnici MUP-a Srbije, Vojske Srbije i svih bezbednosnih službi, koji će pokazati snagu celokupnog sistema odbrane i suprotstavljanja svim bezbednosnim pretnjama.\nAkcija će biti održana i na još nekoliko lokacija u Beogradu.\nGrađani Srbije imaće priliku da vide opremljenost i borbenu spremnost svih bezbednosnih struktura u Srbiji, u trenutku kada se mnoge države suočavaju sa terorističkim pretnjama. Antiteroristička pokazna vežba poslaće jasnu poruku o „jedinstvu Srbije i njenih bezbednosnih struktura u odbrani od svih remetilačkih faktora“, piše u saopštenju Vlade Srbije. (danubeogradu.rs)\nTagovibezbednost mup srbije palata srbije pokazna vežba vežba vlada srbije vojska srbije\nPrethodni Premijera dokumentarca „Ellis“\nSledeći Delta City: Katapult od 19. do 22. novembra


Izrael ponovo uvodi ograničenja na ulazak u zemlju zbog omikron soja - BIGportal.ba\n28 Novembra, 2021 28 Novembra, 2021 042\nMinistarstvo zdravlja je saopštilo da je takozvani „koronavirus kabinet“ odobrio da se na crvenu listu stavi 50 afričkih zemalja i obavezan karantin za sve Izraelce koji se vraćaju iz inostranstva, te da je ulazak stranaca zabranjen osim u slučajevima koje odobri specijalni odbor, prenele su agencije.\nVakcinisani izraelski građani moraće da se podvrgnu PCR testu i da se samoizoluju na tri dana, a ako nisu vakcinisani onda se ta mera produžava na sedam dana, navodi se u saopštenju.\nTakođe je odobreno da bezbednosna služba Šin bet koristi kontroverznu tehnologiju nadgledanja telefona kako bi pratila osobe kod kojih je potvrđena zaraza novim omikron sojem koronavirusa.\nIzraelske organizacije za ljudska prava su kritikovale takvu meru, označivši je kršenjem prava na privatnost i izraelski Vrhovni sud je ranije ove godine presudio da upotreba takve tehnologije bude ograničena.\nDoktor Ran Balicer izjavio je za izraelski javni servis Kan da su nove mere neophodne, ocenivši da je bolje delovati rano i oštro da se spreči širenje imajući u vidu da je novi virus nepoznat.\nVećina stanovnika, odnosno više od 6,3 miliona, je primila najmanje jednu dozu Fajzer /Biontek vakcine, oko 5,77 miliona dve, a više od četiri miliona i treću, buster dozu.\nSada ima preko 7.000 aktivnih slučajeva, medju njima je i 120 hospitalizovanih koji su u ozbiljnom stanju po podacima Ministarstva zdravlja.\nNove mere koje će stupiti na snagu kada ih jutros odobri vlada, a to je i nekoliko sati pre početka jevrejskog praznika Hanuka, koji traje osam dana i kada se ljudi više okupljaju.\nPravila za okupljanja se neće menjati osim što se zahteva propusnica za dogadjaje gde ima više od 50 ljudi umesto 100 kako je ranije bilo.


Zajednica Opština Crne Gore » Blog Archive » Svjetska banka u posjeti Zajednici opština Crne Gore\nGeneralni sekretar Bojadžić je na početku sastanka upoznao goste sa načinom funkcionisanja Zajednice opština Crne Gore, organima i radim tijelima asocijacije, kao i najznačajnijim aktivnostima koje je nacionalna asocijacija u posljednjem periodu preduzimala na planu unapređenja sistema lokalne samouprave i jačanja opština u Crnoj Gori.\nGovoreći o trenutnom stanju u lokalnoj samoupravi, predstavnike Svjetske banke je upoznao sa najznačajnijim pravcima daljeg razvoja lokalne samouprave definisanim Strategijom reforme javne uprave za period 2016-2020 i Akcionim planom za njeno sprovođenje. U tom smislu, istakao je da je reforma lokalne samouprave prepoznata kao jedan od glavnih prioriteta Vlade Crne Gore na planu daljeg unapređenja rada javne uprave. Poglavljem Strategije „Posebna pitanja sistema lokalne samouprave“, prepoznati su ključni prioriteti i problemi daljeg razvoja sistema lokalne samouprave u narednom periodu, a tiču se: donošenja Zakona o lokalnoj samoupravi; Zakona o finansiranju lokalne samouprave; pripreme analize o mogućim oblastima i mehanizmima saradnje među jedinicama lokalne samouprave i izvorima finansiranja; obezbjeđivanja adekvatnog pravnog okvira koji će omogućiti efikasniju međuopštinsku saradnju; jačanja kapaciteta opština za korišćenja sredstava iz EU fondova; izrade jedinstvenog informacionog sistema za administriranje lokalnih javnih prihoda; smanjenja javne potrošnje na lokalnom nivou, sa posebnim akcentom na optimizaciju broja zaposlenih, i sl.\nRealizacija ovih aktivnosti će, prema njegovim riječima, unaprijediti funkcionisanje jedinica lokalne samouprave i značajno ojačati kapacitete opština u vršenju zakonom utvrđenih nadležnosti, te obezbijediti finansijsku održivost i dobar finansijski kapacitet opština uravnoteženjem prihoda lokalne samouprave sa njihovim poslovima i zakonskim obavezama. Zajednica opština je, kako je istakao, u svom radu u potpunosti posvećena postizanju ovih ciljeva i, u saradnji sa nadležnim državnim organima, ima veoma značajnu i aktivnu ulogu na realizaciji planiranih aktivnosti.\nPredstavnici Svjetke banke su posebno pozdravili i podržali aktivnosti koje Zajednica opština preduzima na planu nabavke jedinstvenog softvera za administriranje lokalnih javnih prihoda i, u tom smislu, najavili bezrezervnu podršku koju će Svjetska banka pružiti ovoj aktivnosti kod nadležnih institucija koje bi mogle finansijski da pomognu realizaciju jednog od najznačajnijih prioriteta u daljem radu lokalnih samouprava. Takođe su pokazali interesovanje o saradnji koju Zajednica opština ima sa Ministarstvom javne uprave i Upravom za kadrove. Predstavnici Zajednice opština su naglasili da je saradnja sa Ministarstvom javne uprave i Upravom za kadrove intenzivna i kvalitetna. Generalni sekretar Refik Bojadžić je govorio o značaju formiranja Ministarstva javne uprave u kom pravcu je Zajednica opština u prethodnom periodu ukazala na potrebu njegovog osnivanja.\nUloga Ministarstva javne uprave je posebno značajna u definisanju zakonodavnog okvira kojim se uređuje sistem lokalne samouprave, kao i u praćenju implementacije ovih propisa i strateških dokumenata koji se tiču reformi sistema lokalne samouprave. Generalni sekretar je posebno naglasio dugodišnju i kvalitetnu saradnju sa Upravom za kadrove, prije svega, na planu definisanja programa obuka lokalnih službenika i namještenika i njihovoj realizaciji, čime se daje puni doprinos jačanju administrativnih kapaciteta opština. Istakao je da će ova saradnja biti dodatno unaprijeđena kroz primjenu novog Zakona o lokalnoj samoupravi kojim se potpunije uređuje službenički sistem na lokalnom nivou.\nNa sastanku je posebno bilo riječi o zapošljavanju i broju zaposlenih na lokalnom nivou, kojom prilikom su predstavnici Zajednice opština govorili o novim rješenjima iz Zakona o lokalnoj samoupravi kojima se ova pitanja regulišu, kao i o aktivnostima posebne radne grupe pri Ministarstvu javne uprave koja radi na optimizaciji broja zaposlenih u javnom sektoru.\nNa kraju sastanka je zaključeno da će Zajednica opština pružiti neophodnu podršku Svjetskoj banci u svim aktivnostima koje budu realizovali u narednom periodu, a koje su tiču sistema lokalne samouprave, dok su predstavnici Svjetske banke izrazili spremnost da podrže aktivnosti Zajednice opština kod nadležnih državnih i međunarodnih institucija koje imaju za cilj stvaranje efikasne i efektivne lokalne samouprave.


PKS: Strana ulaganja preduslov bržeg razvoja Zapadnog Balkana - B92.net\nBeograd -- Strana ulaganja na Zapadnom Balkanu preduslov su bržeg razvoja privreda regiona, poveæanja proizvodnje i izvoza visokotehnoloških, sofisticiranijih proizvoda.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 17.10.2019. | 15:47 -> 16:20 Beograd\nVažna su i za i jaèanje konkurentnosti kompanija.\nTo je istaknuto danas na konferenciji Zapadni Balkan na globalnom tržištu: nove moguænosti za trgovinu i investicije održanoj u Privrednoj komori Srbije, tokom koje je predstavljen i izveštaj Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) o perspektivama zapadnobalkanskih ekonomija.\n"Strane direktne investicije, kako je ocenjeno u izveštaju, doprinose poveæanju proizvodnje proizvoda visoke dodate vrednosti, primeni savremenih tehnologija, modela poslovanja i standarda, kao i jaèanja sektora malih i srednjih preduzeæa", navodi se u saopštenju PKS.\nMihailo Vesoviæ, direktor Sektora PKS za strateške analize, analitiku, usluge, servise i pakete proizvoda, istakao je da se izveštaj OECD-a, posle ovogodišnjeg Samita o Zapadnom Balkanu u Poznanju, danas prvi put predstavlja u našem regionu - u Srbiji.\n"Studija nije samo pregled stanja i izvoznih moguænosti naših privreda pojedinaèno i regiona u celini, veæ sagledava preduslove, izazove i daje preporuke za bolje korišæenje potencijala i kroz detaljnu analizu, markira konkretne sektore i pojedinaène proizvode sa najveæim izgledima - šansama za uspeh na meðunarodnom tržistu", rekao je Vesoviæ.\nTa konkretnost je poseban kvalitet ove studije koja je, kako kaže, odlièna osnova kreatorima industrijskih i investicionih politika na koji naèin mogu da uspostave zajednièki lanac vrednosti proizvodnje u regionu.\nVesoviæ je ukazao da je region suoèen sa izazovima koji su direktna posledica neizvesnosti i nesigurnosti zbog usporavanja globalnog ekonomskog rasta.\n"Sva usporavanja kod naših glavnih spoljnotrgovinskih partnera direktno se prelivaju na ekonomije Zapadnog Balkana", dodao je Vesoviæ, i podsetio da je ukupan izvoz svih ekonomija regiona prošle godine iznosio 53,1 milijardu dolara, što je realno daleko ispod stvarnih potencijala naših privreda.


ODRŽAN PRVI SASTANAK SVIH DOMAĆINA I TRENERA UKLJUČENIH U PROGRAM JOURNEY 2020 – Fakultet za primenjenu ekologiju "Futura"\nODRŽAN PRVI SASTANAK SVIH DOMAĆINA I TRENERA UKLJUČENIH U PROGRAM JOURNEY 2020\nU okviru programa Journey,koju organizuje evropska asocijacijaClimate KIC, i ove godine je u planu da se održi 10 letnjih škola u Julu i Avgustu mesecu u 22 grada širom Evrope. Cilj ovog programa je da se diplomci i mladi profesionalci inspirišu i osposobe za stvaranje održivih inovativnih rešenja u oblastima klimatskih akcija, preduzetništva i sistemskih promena.\nBeograd je ove godine prvi put dobio ulogu jednog od domaćina ovog programa, a Fakuletet za primenjenu ekologiju Futura, Univerzitet Metropolitan, pridružio se Privrednoj KomoriSrbije, višegodišnjem partneru ove asocijacije, u ostvarenju ove uloge.\nPrvi online sastanak svih trenera i domaćina uključenih u Journey 2020 održao se 25. i 26. marta 2020. godine, gde se govorilo o metodici rada, ciljevima i planiranju održavanja ovog programa u vanrednoj situaciji koju je svet zadesila usled širenja virusa COVID-19 i nemogućnosti putovanja.\nPosebno se raspravljalo o opcijama hibridnog i potpuno digitalnog izvođenja Journey programa ove godine, a konačnu odluku o načinu sprovođenja letnjih školaorganizacija će doneti krajem aprila meseca, kada će se održati sledeći online sastanak svih partnera ovog projekta.


U Crnoj Gori, prema podacima lokalnih turističkih organizacija od prethodnog vikenda, boravi 34.000 turista, što je 10 odsto više nego u istom periodu prošle godine, saopštila je portparol Nacionalne turističke organizacije Nina Vukčević.\nVukčevićeva je navela da najviše turista boravi u Budvi, Herceg Novom i Ulcinju. Ona je ocenila da Igre malih zemalja Evrope koje su u toku u nekoliko gradova na primorju i Podgorici predstavljaju priliku da se Crna Gora predstavi kao kvalitetna turistička destinacija.\n- Uzmemo li u obzir popularnost društvenih mreža, moramo imati u vidu da svaki učesnik manifestacije, kojih je više od 2000, može ponaosob da svoje utiske u jednoj sekundi prenese stotinama svojih prijatelja i poznanika - rekla je Vukčevićeva.\nOna je dodala da bi u narednom periodu trebalo raditi na izgradnji sportske infrastrukture - turističkih kampova, odmarališta i terena.


Đurić: Priština se plaši snage i jedinstva Srba | Radio Kosovska Mitrovica\n30. March, 2017 14:27 |\n“Nekome se ne sviđa to što Aleksandar Vučić na KiM može da okupi više ljudi na jednom skupu u Leposaviću, nego što mogu mnogi albanski politički lideri. Zato su se uplašili i pokušavali da spreče skup”, rekao je Đurić za Tv Prva i istakao da više prava za Srbe na KiM ne znači manje prava za bilo koga drugog.\nĐurić je rekao da to Srbe neće zastrašiti niti odvratiti, već da će izaći na izbore i dati podršku Aleksandru Vučiću, jačanju srpske ekonomije i institucija.\n“Vučić može da računa na nepodeljenu, ubedljivo većinsku podršku srpskog naroda na KiM”, rekao je Đurić.\nĐurić je rekao da će izbori na KiM biti organizovani u saradnji sa OEBS-om, da Srbi treba da izađu na izbore u što je moguće većem broju i pokažu snagu i jedinstvo.\n“Kao potpredsednik SNS, pozivam sve građane na KiM da podrže Vučića na izborima jer je to politika jedinstva, očuvanja suvereniteta i jačanja naših institucija. Smatram da će 2. april i na KiM biti pobeda za celu Srbiju, a ne samo našu stranku”, rekao je Đurić.\nOn je naveo da su građani KiM na jučerašnjem skupu u Leposaviću želeli da pokažu jedinstvo i snagu i da se nisu uplašili, a da su barikade puteva postavljene širom KiM, što je bilo kršenje osnovnog prava na slobodno kretanje.\n“To je bila sinhronizovana aktivnost”, istakao je Đurić i dodao da to nije učinjeno bez političke volje elita u Prištini.\nUpitan kako će se to odraziti na pregovore Beograda i Prištine, Đurić je rekao da je ono što se juče dogodilo samo jedan od simptoma gušenja prava Srba, među kojima je i nastojanje da se ne sprovodi deo Briselskog sporazuma koji se tiče osnivanja ZSO.


Keš i refinansirajući krediti bez troškova obrade\nLetnje osveženje budžeta u Eurobank\nBeograd, 19. jun 2014. godine – Tokom letnjih meseci Eurobank je pripremila specijalnu promotivnu ponudu: mogućnost podizanja keš i refinansirajućih kredita iz ponude Banke bez troškova obrade i uz nižu kamatnu stopu. Ovo osveženje budžeta u ponudi Eurobank traje do 15. avgusta 2014. godine.\nEurobank je osmislila poseban promotivni paket prilagođen potrebama svojih klijenata, sa željom da tokom letnjih meseci omogućimo povoljnije uslove za uzimanje keš i refinansirajućih kredita. Verujemo da će rasterećenje od troškova obrade, uz niže kamatne stope, pomoći svima da ostvare svoje planove i lakše otplate dospele obaveze - istakao je Vladan Vilotijević, direkor Razvoja u sektoru za stanovništvo, Eurobank.\nSvi zainteresovani građani najbolji savet za kredite mogu dobiti u bilo kojoj od 100 ekspozitura Eurobank širom Srbije, gde će moći da dobiju sve informacije o celom procesu podizanja kredita i prikupljanja neophodne dokumentacije. Pored toga, klijenti se o specijalnoj ponudi mogu raspitati besplatnim pozivom na korisnički servis EuroPHONE 0800 1111 44 kao i na web sajtu www.eurobank.rs.


Kakvi su bili odnosi Čehoslovačke i Poljske? - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kakvi su bili odnosi Čehoslovačke i Poljske?\nPrelistavamo predratne listove Vreme i Pravda - 1. jun 1938. godine\nKakvi su bili odnosi Čehoslovačke i Poljske?\nPrve strane jugoslovenskih listova „Pravda“ i „Vreme“, 1. juna 1938. godine, obeležile su vesti iz sveta. Oba lista pišu o pooštrenim odnosima Čehoslovačke i Poljske.\n0Piše: Selena Kosorić 01. juna 2018. 07.30 Izmenjeno: 08.28\n„Revi evropskih listova pokazuje jasno granicu između zapadno demokratskih i drugih listova. Dok se u listovima na zapadu ističe razvedravanje horizonta i popravljanje situacije u srednjoj Evropi, ostala štampa pesimistički gleda na događaje. Objektivno mora se priznati da je Čehoslovačka uspela da gvozdenom disciplinom izbegne sve što bi moglo da izazove nove sukobe“, piše „Pravda“.\nČitajući vesti iz društva, pažnju će nam privući naslov „Suđenje mladićima koji su noću iz kuće, umesto devojke, izneli njenu korpulentnu ujnu“. Reč je o šestorici „đikoša“ koji su, nakon kidnapovanja devojke Milese, a potom i njene ujne, „korpulentne žene, majke šestoro dece“, na kraju ipak završili pred sudom.\nA u zabavnom delu „Pravde“ možemo saznati nešto o tadašnjoj najnovijoj modi među „elegantnim damama“ Engleske. Naime, one su umesto skupocenog nakita nosile guštere, tako što su ih žive stavljale u nekoliko zlatnih prstenova i kačile oko vrata. „Engleskinje tvrde, mali gušteri su mirni, nepomični i ne beže od svog zlatnog ropstva, a zadovoljavaju se i najskromnijom hranom“, piše „Pravda“.\nList „Vreme“ na naslovnoj strani ovog broja piše o pokušajima smirivanja čehoslovačko – poljske granice. „Ako bi na osnovu listova neko hteo da zaključi šta je glavni pretres misli svih političara, svih politički orijentisanih ljudi u ovoj zemlji, i ovih onih, koji se uopšte bave političkim pitanjima, on bi mislio, da se možda radi o tako zvanom „glasu iz Vašingtona. Česi vole ovakve doktrinalne članke. Listovi su puni ovoga“, javlja iz Praga stalni dopisnik „Vremena“.\nI u ovom broju „Vremena“ na prvim stranama su se našli izveštaji sa Prve međunarodne vazduhoplovne izložbe. Pominju se brojni posetioci, raznovrstan program, kula za skakanje visine od 70 metara (što je u tom trenutku u Beogradu bilo najviše penjanje jednog lifta), strani avioni, banket u čast delegata iz Čehoslovačke…\nTih dana uhapšen je „opasni falsifikator štednih knjižica Poštanske štedionice“ Miroslav Balić. Kako piše „Vreme“, on bi jednu sumu novca uplatio kod jedne pošte, a nakon nekoliko dana, sa prepravljenim ciframa naplatio drugu sumu kod druge pošte. „Tako je na štednju dao svega 400 dinara, dok je na drzak i lukav način podigao 9.209 dinara“. Ovaj falsifikator je otkriven tako što je neko primetio da čovek sa legitimacijom iz Herceg Novog uplaćuje male, a naplaćuje velike sume novca, nakon čega je ovaj slučaj prijavljen Krivičnoj policiji, a Balić ubrzo uhapšen. Nakon toga, kako piše „Vreme“, pokrenuta je istraga da bi se utvrdilo da li je Balić izvršio utaju od 30.000 dinara.


(FOTO) LOVERNJ PORUČIO VUČIĆU: Hoću da živim u Srbiji kad završim NBA karijeru! - Informer\n08:49 >> 08:49 Politika 0\ninforemer.rs | 22. 06. 2018.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je danas francuskog reprezentativca i NBA košarkaša San Antonio Sparsa Žofrija Lovernja\nLovernj je tokom srdačnog susreta predsedniku Vučiću poklonio svoj dres sa brojem 77 i poručio mu da po okončanju karijere u NBA želi da sa porodicom živi u Srbiji.\nPredsednik Vučić se zahvalio Lovernju i izjavio:\n- Ponosan što ovako vredni ljudi vole Srbiju i žele da žive u njoj.\nPodsetimo, Lovernj je igrao u Partizanu od 2012. do 2014. godine, a i nakon odlaska pomno prati šta se dešava u redovima crno-belih i navija za "parni valjak".\nAleksandar Vučić Predsednik Srbije Žofri Lovernj Srbija


UPDATE - SAD: Eksplozivne naprave na adresama Obame, Clintona i CNN-a - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nU domu bivšeg predsjednika Sjedinjenih Američkih Država (SAD) Billa Clintona i bivše američke državne sekretarke Hillary Clinton u New Yorku pronađena je eksplozivna naprava, prenosi Anadolu Agency (AA).\nNeimenovani američki zvaničnik potvrdio je kako je u njujorškom predrgađu Chappaqu, u domu Billa i Hillary Clinton pronađena “funkcionalna eksplozivna naprava”.\nZvaničnik je naveo kako istražitelji vjeruju da je pronađena eksplozivna naprava u domu Clintonovih povezana s bombom koja je u ponedjeljak pronađena u poštanskom sandučiću ispred kuće poznatog mađarsko-američkog financijera Georgea Sorosa.\nNedugo nakon ovog slučaja, policija je saopćila da je druga naprava pronađena u blizini rezidencije bivšeg predsjednika SAD-a Baracka Obame u Washingtonu.\nTreća naprava poslana je na adresu Time Warner Centra u kojem se nalazi sjedište CNN-a koje je ubrzo evakuisano zbog sumnjivog paketa.\nAmerički predsjednik Donald Trump je oštro osudio pomenute incidente.\nOznačeno: clinton, cnn, eksplozivne naprave, obama, sad\nSlučaj “Khashoggi”: Univerzitet Harvard otkazao konferenciju saudijskog princa Turkija al-Faisala\nPosted on 4. Novembra 2018. 4. Novembra 2018. Author Devleta Osmanagic\nAmerički Univerzitet Harvard otkazao je konferenciju saudijskog princa Turkija al-Faisala uz objašnjenje da ”zbog slučaja Khashoggi nije pravo vrijeme za nju“, javlja Anadolu Agency (AA). Bivši ministar za obavještajne poslove Saudijske Arabije al-Faisal za medij ”The Daily Beast” izjavio je kako je univerzitet otkazao poziv da održi konferenciju. Nekadašnji ambasador Saudijske Arabije u Washingonu kazao […]\nTuča migranata na GP Maljevac, policija smirila situaciju


Kolumne & novosti: Vučić pozvao građane da pošalju najlepše fotografije Srbije, Žaklina Tatalović okačila ove slike\nVučić pozvao građane da pošalju najlepše fotografije Srbije, Žaklina Tatalović okačila ove slike\nPredsednik Aleksandar Vučić pozvao je građanke i građane da pošalju fotografije najlepših predela Srbije na imejl adresu „nasanajlepsasrbija@predsednik.rs“ kako bi, rekao je, na najbolji način promovisali jedinstvenu lepotu naše zemlje.\nNa Vučićev poziv odgovorila mu je Žaklina Tatalović, novinarka N1, tako što je na svom Tviter nalogu postovala nekoliko fotografija iz mesta Gornje Nedeljice i Rekovac u kojima se planira rudnik litijuma.\n“Ajmo da učestvujemo u foto konkursu na koji poziva predsednik #nasanajlepsaSrbija #fotokonkurs Gornje Nedeljice: polje ječma, mesto na kojem je planiran rudnik litijuma. Potrebno je samo da ima najvise lajkova a to je nama najlakše”, napisala je Tatalović, koja ne propušta priliku da postavi pitanja Vučiću na koja on uglavnom ne odgovara.\nZatim je okačila fotografije iz Vrnjačke Banje gde je pre 10 godina trebalo da nikne Nacionalni vaterpolo trening centar i sa Homoljskih planina na kojima je planiran rudnik zlata.


sreda, 26.02.2020. ✝ Verski kalendar\n✡ 2. Adar I\n5 Mps / 66%\n06.02.2016 u 10:54\nMerkel: Zaštita spoljnih granica je očuvanje Šengena\nBERLIN – Nemačka kancelarka Angela Merkel pozvala je na sprečavanje ugrožavanja šengenskog prostora. „Moramo štititi naše spoljne granice ako želimo da očuvamo Šengen”, naglasila je ona u video-poruci objavljenoj na sajtu nemačke vlade. Ukoliko se ne uspe u zaštiti spoljnih granica, onda je prostor slobodnog kretanja na našem zajedničkom tržištu, koji je osnova blagostanja, u opasnosti, upozorava Merkel. Ona je ocenila da su zemlje članice EU jedinstvene u stavu da se to mora sprečiti. Prema njenim rečima, trenutno zaštita spoljnih granica ne uspeva tamo gde postoji vodena granica, zbog čega se zalaže da se zajedno sa Turskom pronađe rešenje. To, kako je dodala, znači da EU mora biti spremna da prihvata legalne kontingente izbeglica, ako se želi sprečiti trgovina\n02.02.2016 u 19:05\nEU: Grčka da kontroliše granicu ili slede mere\nBRISEL – Evropska unija je danas povećala pritisak na Grčku da počne na odgovarajući način da kontroliše svoju granicu ili će morati da se suoči sa merama zvaničnog Brisela. Evropska komisija je danas usvojila izveštaj u kojem se preporučuju mere koje će obezbediti da Grčka proverava podatke svih izbeglica sa podacima iz krivičnih baza podataka, kao i da im obezbedi smeštaj sve dok traje provera, prenela je agencija AP. Komisija je saopštila da migranti koji ne ispunjavaju uslove da im bude pružena zaštita moraju u kraćem roku da budu poslati natrag kući, a takođe mora da se pojača kontrola granice pomoću nove opreme i infrastrukture. Grčka ima rok od tri meseca da ispuni zahteve Komisije, a ako to ne uradi, Komisija će preporučiti da druge članice Evropske unije ponovo uvedu\n02.02.2016 u 08:06\nEU danas predlaže Grčkoj mere granične kontrole\nBRISEL - Evropska unija ukazaće danas Grčkoj koje korake ta zemlja može da preduzme kako bi popravila „ozbiljne” nedostatke u suočavanju sa migrantskom krizom, rekao je portparol Evropske komisije Margaritas Šinas. Komesari EU će „preporučiti Evropskom savetu mere za poboljšanje situacije” u Grčkoj, objasnio je on. EK je saopštila prošle nedelje da je Grčka „ozbiljno zanemarila” svoje pogranične dužnosti prema Šengen zoni i da bi druge države članice mogle da je podvrgnu novim pograničnim kontrolama ukoliko ne otkloni te probleme u roku od tri meseca. Taj zaključak Komisije ključan je korak ka produženju privremenih pograničnih kontrola koje neke članice Šengen zone uvode u oblasti unutrašnjih granica na period od najviše dve godine, navodi Rojters. Grčkoj mora da se da rok od tri meseca da\n30.01.2016 u 22:56\nRenci: Italija neće dozvoliti da se uništi Šengen\nRIM – Italijanski premijer Mateo Renci optužio je sve one koji žele da „unište” Šengensku zonu unutar EU da bi time „uništili” Evropu, istovremeno upozorivši da Italija to neće dozvoliti. „Mi kažemo snažno, odlučno i hrabro, da oni koji žele da unište Šhengen žele da uništei Evropu. Mi im nećemo dozvoliti da to urade”, rekao je Renci dan nakon susreta sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel u Berlinu, na kojem su dvoje zvaničnika razgovarali o migrantskoj krizi koja je zapretila ukidanjem slobode kretanja u EU, prenosi AFP. Renci je to rekao tokom posete ostrvu Ventotene, gde su u toku drugog Svetskog rata dva zatvorenika u fašističkoj Italiji sačinila manifest o federaciji evropskih država koji mnogi smatraju pokretačem evropske unifikacije, navodi AFP. Migrantska kriza je\n30.01.2016 u 22:00\nNadam se da izbori neće usporiti reforme\nHolanđanin Henk van den Dol verovatno je prošle subote na finalu vaterpolo utakmice Srbija – Crna Gora bio najopušteniji gledalac u Areni. Za njega je to bila, kako kaže, vin-vin situacija, situacija u kojoj nije mogao da izgubi, budući da je on ambasador Kraljevine Holandije i u Srbiji i u Crnoj Gori. Sedište mu je u Beogradu, ali svakog meseca po nekoliko dana boravi i u Podgorici. – Zaista ste različite zemlje. Ali postoje i određene stvari koje se mogu porediti. Recimo, izbori će i u Srbiji i u Crnoj Gori biti ove godine, a mi od 1. januara predsedavamo Savetu Evropske unije i imamo iste brige da li će izbori usporiti reforme – kaže Van den Dol.\n25.01.2016 u 16:20\nEK: Ne postoje planovi za isključenja Grčke iz Šengena\nBRISEL – Evropska komisija saopštila je danas da ne postoje planovi za isključenje Grčke iz Šengen zone, niti za suspenziju tog sporazuma na dve godine. „Ne postoji takva mogućnost”, rekla je Nataša Berto, portparolka evropskog komesara za migracije Dimitrisa Avramopulosa na konferenciji za novinare u Briselu. Ona je pojasnila da je jedina mogućnost aktiviranje članova 19 i 26 sporazuma koji omogućuje ponovno uvođenje graničnih kontrola u okviru Šengena na dve godine u slučaju da se situacija sa kontrolom spoljnih granica EU ne popravi. ANA navodi pozivajući se na neimenovane izvore iz Brisela da će predlozi EK o aktiviranju ova dva člana biti spremni za dve nedelje, pošto Grčkoj mora da se da rok od tri meseca da popravi „kontinuirane nedostatke”. Maksimalan period za\n25.01.2016 u 09:17\nLajtner:Ako se ništa ne menja pomera se šengenska granica\nBEČ – Ministarka unutrašnjih poslova Austrije Johana Mikl-Lajtner upozorila je danas da će se, ako se ništa ne bude primenilo u obezbeđivanju spoljne granice EU, šengenska međa pomeriti u pravcu centralne Evrope. Ona je, pred Savet ministara unutrašnjih poslova EU u Amsterdamu, poručila svojim kolegama da ostaje odluka Vlade Austrije o ograničneju prihvata azilanata. Prema njenim rečima osnovno je da Grčka štiti spoljnu granicu EU i da mora učiniti što pre, sve što može, kako bi pojačala resurse za stvarnu zaštitu granice. „Uverena sam da je potrebno da se usposatvi zajednička granična i morska kontrole. Taj predlog je na stolu i biće danas težište sastanka”, najavila je Mikl-Lajtner, prenosi APA. Ona je ocenila da je mit da grčko-turska granica ne može da se\n23.01.2016 u 16:27\nFT: EU planira blokadu makedonsko-grčke granice\nLONDON – Lideri Evropske unije razmatraju „drastičan plan za obustavljanje navale imigranata preko Balkana” i za potpunu blokadu makedonske granice s Grčkom, tako da i grčke vlasti budu prisiljene da hitno porade na zaštiti spoljnih granica Unije, tvrdi danas britanski list „Fajnenšel tajms”. Kako prenosi Radio „Slobodna Evropa”, londonski dnevnik navodi da o tome u ponedeljak mogu raspravljati ministri unutrašnjih poslova EU. „Fajnenšel tajms” dodaje da su i Evropska komisija i, ključno zainteresovana Nemačka, spremne da podrže predlog Slovenije da se situacija bitno preokrene tako što će se pomoći vladi u Skoplju da zatvori granicu sa Grčkom i tako spreči nekontrolisani priliv imigranata. O tom slovenačkom predlogu, kao i o zamislima da se na dve godine stavi van snage\n22.01.2016 u 16:37\nEU: Šengen može biti ukinut na dve godine, bez viza za Srbiju\nBRISEL – Savet ministara Evropske unije može uvesti kontrolu na jednoj ili više unutrašnjih šengenskih granica i na razdoblje od dve godine ako se oceni da postoji „trajno manjkavo funkcionisanje” šengenskog režima, ali Evropska komisija smatra da zasad nije došlo do takve situacije. To je danas rekla portparolka u Evropskoj komisiji Nataša Berto koja je navela da su neke članice šengenskog prostora već uvele pasošku kontrolu putnika na rok od šest meseci, koji ističe u maju. Berto je time odgovorila na pitanje novinara da li su tačni navodi u italijanskim medijima da zbog izbegličke krize koja je ugrozila bezbednost EU...\n23.01.2016 u 09:05\nAko se EU ne dogovori, padaju Šengenski ugovor i evro\nOno nad čim se Evropa zgražavala do pre samo petnaest dana, postalo je uobičajena praksa prema izbeglicama u mnogim zemljama Starog kontinenta. Niko više ne govori da ga pražnjenje migrantskih džepova i skidanje lančića i medaljona sa vratova izbeglica podseća na neka crna nacistička vremena. Naprotiv, ističe se da se takav postupak primenjuje i kad evropski državljani traže socijalnu pomoć i pitaju se zašto bi migranti imali drugačiji tretman. Danska je završila raspravu o zakonu po kome su azilanti u ovoj zemlji dužni da predaju gotovinu veću od 1.340 evra, nakit i predmete od vrednosti koja prelazi ovu sumu, ukoliko to nije burma ili venčani prsten...\n25.02.2020 u 23:03\nPriča o položaju umetnika u Srbiji\n25.02.2020 u 22:55\nPostoji politička volja za reformu javnih preduzeća\n25.02.2020 u 22:44\nDan branilaca otadžbine\n25.02.2020 u 22:29\n„Grčka kraljica” kao da je otplovila u zaborav


U opticaju puno novčanica od 100 dolara – sumnja na globalnu korupciju? – The PRESTIGE\nEksperti kažu da su visoke novčanice, novčanice visoke vrijednosti, kroz istoriju bile najčešći oblik plaćanja za kriminalce. Oni navode anonimnost, nedostatak evidencije o transakcijama i relativnu lakoću s kojom se takve novčanice mogu prenositi preko granica.\nRast novčanica od 100 dolara u opticaju je signal da se svijet oslanja na njih kao zalihu vrijednosti, dok ih još uvjek koristi i za međunarodni kriminal, izjavio je Nikolas Kolas, suosnivač DataTrek Research.\n„To nema nikakve veze sa američkom ekonomijom i nema nikakve veze sa kamatnim stopama. Svakako ima dovoljno dokaza da se kaže da je to sredstvo za korupciju, ali to je i način da ljudi drže imovinu izvan finansijskog sistema, iako na neki glomazan način“, rekao je on.\nKolas je istakao da je broj novčanica od sto dolara u inostranstvu počeo da raste nakon Zalivskog rata i američke invazije na Avganistan. Dio stabilizacije regiona značio je zamjenu lokalnih valuta nečim i „da je to nešto bio američki dolar“.\nIstraživački dokument Savezne banke Čikaga iz 2018. godine pokazao je da je 60 odsto svih američkih računa i skoro 80 odsto svih novčanica od 100 dolara sada u inostranstvu.