I gastarbajteri moraju da plate porez u Srbiji, ali ne svi - Sputnjik Srbija\n12:02 04.12.2020 (osveženo 12:12 04.12.2020) Preuzmite kraći link\nPravo na poreski kredit po osnovu poreza koji je plaćen na zaradu koju je ostvario, u praksi znači da porez u Srbiji mora da plati samo radnik zaposlen u državi koja zarade oporezuje nižom stopom od Srbije. Naši propisi precizirali su da je iznos ovog nameta 10 procenata. To znači da su u obavezi da deo poreza u Srbiji plaćaju oni gde je ova stopa niža. Zakon predviđa i gornju granicu, takav kredit ne može biti viši od poreza koji bi se na takvu zaradu platio u Srbiji. Na poreski kredit imaju pravo gastarbajteri na radu u svim državama.\n"Rezidenti Republike Srbije obveznici su poreza na dohodak po osnovu prihoda koje ostvare u Srbiji i u inostranstvu, što je rešenje koje se primenjuje u najvećem broju savremenih država", objašnjavaju u Ministarstvu finansija, prenose Večernje novosti.\n"Bez obzira na to da li Srbija primenjuje ugovor o izbegavanju dvostrukog oporezivanja sa državom u kojoj je naš rezident zaposlen kod stranog poslodavca, naš rezident ima pravo na poreski kredit po osnovu poreza koji je plaćen na zaradu koju je ostvario, s tim da takav kredit ne može biti viši od poreza koji bi se na takvu zaradu platio u Republici Srbiji", navode.\n"Postoje i ugovori o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u kojima je predviđena primena metoda izuzimanja. Prema tim ugovorima naši rezidenti nemaju obavezu plaćanja poreza na dohodak u Srbiji po osnovu zarada koje su ostvarili kod stranih poslodavaca u državama sa kojima su takvi ugovori zaključeni", ističu u Ministarstvu finansija.\nDoprinose ne moraju da plaćaju\nGastarbajtere plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje, a to su i penzijsko, zdravstveno i za slučaj nezaposlenosti, amnestiraju zakoni koji uređuju ovu oblast.\n"Državljani Srbije zaposleni u inostranstvu kod stranog poslodavca nisu osiguranici na obavezno socijalno osiguranje po osnovu zarade koju ostvaruju od tog stranog poslodavca. Za lica koja nisu osiguranici prema domaćim propisima, ne postoji obaveza obračunavanja i plaćanja doprinosa za obavezno socijalno osiguranje. Shodno navedenom, naši državljani zaposleni kod stranih poslodavaca u inostranstvu nemaju obavezu plaćanja doprinosa", kažu u Ministarstvu finansija.\ngastarbajteri, porezi i doprinosi na zarade, plaćanje poreza, porezi, porez


Crnogorci bi da nam uzmu Filipa Kostića!? - Sportske.net\nTu, doduše nezvaničnu, informaciju objavio je večeras RTS, ali bez obzira na to koliko je ovo interesovanje ozbiljno ili ne, u FSS bi trebalo da na vreme reaguju i spreče takvu mogućnost.\nFilip Kostić je posebnu pažnju na sebe skrenuo u minulim utakmicama baraža za Evropsko prvenstvo protiv favorizovane Španije, a posebno onim pobedonosnim golom u finišu revanš meča u Kadizu (2-1).\nNaravno, Kostić je prošle sezone odlično igrao i u holandskom Groningenu i zahvaljujući tome uspeo da se izbori za angažman u Bundesligi, gde sada brani boje Štutgarta.\nMnogi smatraju da ovaj fudbaler već sada zaslužuje poziv u ''A'' reprezentaciju Srbije, ali naravno, pita se Dik Advokat. A ako Holanđanin bude predugo oklevao, Crnogorci su izgleda spremni da reaguju znatno brže...


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović izjavio je danas u Pekingu, na drugom danu zasedanja Generalne skupštine Interpola, da je pozicija Srbije po pitanju članstva u ovoj organizaciji jasna – samo suverene države i države članice Ujedinjenih nacija mogu podneti prijavu za članstvo u Interpolu.\nGovoreći o kriterijumima i procesu učlanjenja u Interpol, Stefanović je ukazao na činjenicu, da do sada nijedan geografski entitet koji potpada pod režim međunarodne administracije nije postao član Interpola.\n„Interpol treba na svaki način da izbegne politizaciju svog rada, što je strogo zabranjeno i Ustavom ove organzacije. Pozivanje na članstvo u Ujedinjenim nacijama predstavlja jedini potpuno siguran način da se utvrdi status države i da se izbegne zamka politizacije“, istakao je Stefanović.\nMinistar je naveo da su Ujedinjene nacije i Interpol veoma blisko povezani i dodao da se iz „Studije o procesu učlanjenja“, koju je tokom zasedanja predstavio savetnik ove organizacije Hans Korel, jasno vidi da je od svog uspostavljanja Interpol veoma oprezan u pogledu osetljivih i spornih prijava za članstvo.\n„Značaj koji države članice Interpola pridaju Ujedinjenim nacijama najbolje se ogleda u činjenici što Interpol ima status posmatrača u Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija i što saradnju između Interpola i Ujedinjenih nacija uređuje poseban sporazum. Kako bi se izbegla bilo kakva ad hok tumačenja termina, procedura i pravila, mi smo u našem prilogu, predatom savetniku Korelu, ukazali da bi jednostavno trebalo predvideti da članice Interpola moraju biti članice Ujedinjenih nacija“ rekao je Stefanović.\nPotpredsednik srpske Vlade je naglasio da bi svaki vid eventualnog tumačenja postojećih dokumenata Interpola „u korist” prijema teritorija nedefinisanog ili spornog statusa, poput entiteta koji su podvrgnuti međunarodnom režimu uprave ili čiji konačan status nije rešen, predstavljao opasan presedan i pretnju teritorijalnom integritetu i suverenitetu država članica.\n„U tom kontekstu, Interpol bi izašao iz okvira svojih jasno i precizno utvrđenih nadležnosti. Posebno bi bila narušena zabrana, ustanovljena najvišim pravnim aktom ove organizacije, njenim Ustavom, koja se odnosi na preduzimanje bilo kakvih aktivnosti i intervencija po pitanjima koja, između ostalog, imaju i političku pozadinu“ rekao je Stefanović.\n„Ovo je naročito važno u slučaju kada se zahtev za uključivanje tačke dnevnog reda tiče prijema sporne teritorije u kom slučaju bi eventualno razmatranje i odluka o tom pitanju stvorilo negativne posledice po celokupan međunarodni poredak, a kao što je s pravom istaknuto u studiji savetnika Korela da bi to „moglo da pokrene i pitanja koja se odnose na međunarodni mir i bezbednost u čemu Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija ima primarnu nadležnost“. To bi neizbežno uticalo i na strukturu, fokus i nadležnosti Interpola“ poručio je potpredsednik Vlade Republike Srbije.


STRANA CECINOG SINA KOJU NE ISTIČE Ovi detalji o Veljku Ražnatoviću nisu poznati široj javnosti (VIDEO)\nO nasledniku folk dive Cece Ražnatović godinama se piše i priča, a čini se da javnost o njegovom životu zna sve. Međutim, pojedine detalje Veljko Ražnatović ne voli da ističe, a više o njegovoj brizi o životinjama, pomaganju drugima, kao i o stvarima koje mladi bokser voli da radi u slobodno vreme saznajte u videu.\n"TO JE VRIŠTANJE OD SMEHA" Ceca otkrila nepoznate detalje o Anastasiji i Veljku i njihovim svađama\nVELJKO SLAVI 22. ROĐENDAN Ceca nije mogla da se suzdrži i sve je raznežila EMOTIVNIM REČIMA, a evo šta je on obećao\nPOKRENUO BURU REAKCIJA Veljko Ražnatović skočio sa stene, pa povikao SAMO JEDNU REČ (VIDEO)\nSerija "Na granici" veoma brzo je osvojila srca publike širom regiona te zabeležila veliku gledanost. Od svih glumaca koju su deo ovog ostvarenja najveću pažnju privlači mudra, pametna i hrabra baba Zorka koja uspešno vodi porodični biznis, odnosno vešto švercuje robu preko granice.\nPevačica Ana Nikolić svaki slobodan trenutak provodi sa ćerkicom Tasrom, a već su zapažene odevne kombinacije njene male naslednice.\nMilijana Bogdanović i Milojko Božić iz dana u dan sve više intrigiraju javnost, a kako tvrde, ni po koju cenu neće odustati od svoje ljubavi.\n"ZAHVALNA SAM ŽIVOTU..." Milica Pavlović na ivici suza otkrila USPOMENE KOJE NE ZABORAVLJA, danas je bitan dan\nAtraktivna pevačica Milica Pavlović iz dana u dan sve oduševljava svojim izgledom, a sada je otkrila da se posebno sredila jer je pred njom velika čast.\nNakon pauze od sedam godina, ponovo smo u prilici da gledamo Mariju Karan, i to u domaćoj krimi-seriji „Pet” koja se prikazuje na RTS 1.\nRok grupa Van Gogh večeras je održala svoj dugo najavljivani koncert, a dobar provod nisu propustile ni naše glumice Mina i Bojana.


Makron dobio ovlašćenje da dekretima reformiše radno pravo – The PRESTIGE\nSvijet 03.08.2017. Emanuel Makron, francuska\nFrancuski parlament dao je predsјedniku Emanuelu Makronu odriješene ruke da reformiše radno pravo, što je njegov prioritet za koji se nada da će povećati zapošljavanje\nOvlašćenje izvršnoj vlasti da dekretima reformiše radno pravo sinoć je usvojeno u francuskom Senatu.\nNa taj način, koji sindikati osuđuju, parlament neće raspravljati o reformama već će samo biti konsultovan na početku i kraju procedure.\nProtesti bi mogli da se preliju na ulice, a jedna opoziciona partija je osudila „zakon o socijalnom uništenju“. Sindikati su pozvali na akciju 12. septembra, dok radikalna ljevica predviđa „narodno okupljanje“ 23. septembra.\n„Suština ove reforme neće imati nikakav uticaj na zapošljavanje, već je projekat da ispuni (…) stare zahtjeve poslodavaca (…) od prije 20 godina“, rekao je nedavno predsjednik jednog od sindikata Fransoa Omeril.\nReforma „koju francuski poslodavci smatraju „hitnom“, ide mnogo dalje od kritikovanog zakona o radu koji je prošle godine bio razlog socijalne krize i višemjesečnih protesta.\nSadržaj reformi je načelno poznat: prvenstvo korporativnih dogovora u nekim oblastima, ograničavanje odštete za neprikladno otpuštanje i drugo.\nGlavni izazov za Makrona je da do kraja svog mandata 2022. reformom smanji nezaposlenost u Francuskoj na 7,0 odsto.\nCilj je i povratiti poverenje Njemačke koja odavno od Francuske traži strukturne reforme. Pariz želi da i dalje sa Berlinom čini evropski duo, u vreme kada se SAD udaljavaju a Britanija je u procesu Bregzita.\nVlada namjerava da brzo usvoji i primijeni mjere za „davanje više slobode i zaštite“ kompanijama i zaposlenima.\nMjere će na snagu stupiti odmah po usvajanju, iako treba da ih ratifikuje parlament, gdje Makron uživa ogromnu većinu.\nNezaposlenost i poslovi su glavne brige Francuza, prije imigracije i socijalne zaštite.


Bor na trećem mestu sa zaradom od blizu 52.000 dinara – RADIO TELEVIZIJA BOR\nBor na trećem mestu sa zaradom od blizu 52.000 dinara\nSRBIJA, BOR – Prosečna neto plata u Srbiji, odnosno ona bez poreza i doprinosa, u februaru ove godine bila je 52.426 dinara, pokazuju podaci Republičkog zavoda za statistiku. Medijalna neto zarada iznosila je 40.308 dinara, što znači da je 50% zaposlenih ostvarilo zaradu do navedenog iznosa.\nZaposleni u radnom odnosu ostvarili su neto zaradu od 52.752 dinara, a oni van radnog odnosa 33.876 dinara.\nKada je reč o oblastima, prosečna neto plata je bila najmanja u uslugama smeštaja i ishrane – 33.104 dinara, dok je najveća bila u oblasti informisanja i komunikacija 92.960 dinara.\nU rudarstvu prosečna plata je iznosila 81.871 dinar, tri hiljade više imali su zaposleni u snabdevanju električnom energijom, gasom i parom dok su oko 46.000 dinara imali oni u prerađivačkoj industriji, u snabdevanju vodom, u administrativnim i pomoćnim uslužnim delatnostima i u građevinarstu. Prosečna zarada zaposlenih u obrazovanju, zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti iznosila je oko 54.000 dinara.\nKada se posmatraju opštine i gradovi, najveću neto prosečnu zaradu imao je Beograd, odnosno Beogradska oblast, sa 65.199 dinara, potom Južnobačka oblast u kojoj je Novi Sad sa 52.947 dinara a na trećem mestu je Borska oblast sa 51.982 dinara. Najmanju zaradu imala je Jablanička oblast, sa Leskovcem kao najvećim gradom – 40.945 dinara.\nNavodi se i da je u periodu januar – februar 2019. godine ostvaren nominalni rast prosečnih neto zarada od 9,3% u odnosu na isti period prošle godine. Zarade su realno porasle za 6,9%, podaci su Republičkog zavoda za statistiku.\nTags: Bor, februar, prosecna zarada, statistika\nPrevious Prolećna pijaca u Boru\nNext Litijom i liturgijom crkva „Sveti Đorđe“ u Boru obeležila krsnu slavu Đurđevdan


Jeftini letovi iz Šri Lanke do Gibraltara - Avio karte Šri Lanka Gibraltar - eSky.rs\nAvio karte iz Šri Lanke do Gibraltara\nPretražite letove iz Šri Lanke do Gibraltara\nProverite najbolje prilike za letove iz Šri Lanke do Gibraltara\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke do Gibraltara na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke do Gibraltara?\n✔ Ako rezervišem let iz Šri Lanke do Gibraltara, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke do Gibraltara?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Šri Lanke do Gibraltara uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Polaganje za pojas u Karate klubu “Spartak” iz Debeljače\nU petak 21. oktobra održano je polaganje za pojas karatista Karate kluba “Spartak” iz Debeljače.\nMihal Šulja na Evropskom prvenstvu do drugog rezultata svih vremena\nIzuzetan rezultatat postigao je Mihal Šulja u trci na 24. sata 22. i 23. oktobra na Evropskom prvenstvu u ultramaratonu francuskom gradu Albi.\nU petom kolu Prve lige Srbije grupa Vojvodina prvoplasirana Alimenta je na kuglani u Novom Sadu savladala Slaviju iz Kovačice 7:1 a identičnim rezultatom 7:1 je u Bačkoj Topoli Eđšeg pobedio Spartak iz Debeljače.\nStonoteniseri Spartaka pobedili Unireu\nOd 1969. godine kada je osnovan stonoteniski klub “Spartak” nije bilo više gledalaca u Debeljači kao 22. oktobra kada su se u Sportskoj hali u komšijskom ali i derbiju jesenjeg dela prvenstva sastali u okviru petog kola prvenstva do tada drugoplasirani stonoteniski klub “Spartak” i prvoplasirana “Unirrea” iz Uzdina”.\nSpartak lider, remi Vojvodine i Uniree, porazi i najboljih\nU jedanaestom kolu Vojvođanske lige Istok su u Padini fudbaleri Doline izgubili od drugoplasiranog Dinama 1945 iz Pančeva 0:8, dok je Slavija iz Kovačice poražena u Nakovu od trećeplasiranog Poleta 2:5. Slavijaši su četrnaesti sa deset bodova a crveno-plavi šesnaesti bez boda.\nDomaćini pobednici prvog ekipnog šahovskog turnira “Kovačički oktobar”\n“Dinastija” Lupulesku na Evropskom prvenstvu u Budimpešti\nKaratisti Doline sa uspehom na Otvorenom prvenstvu Vojvodine\nUspeh karatista iz Kovačice u Kupu Vojvodine\nStrana 308 od 323


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Iran stao uz Ruse: Zabranjen izvoz turskih proizvoda\nIran stao uz Ruse: Zabranjen izvoz turskih proizvoda\nSve više zemalja na Istoku podržava sankcije koje je Rusija uvela Turskoj nakon što je ta zemlja oborila ruski vojni avion iznad teritorije Sirije. Naime, Iranska trgovinska organizacija zabranila je svojim firmama izvoz turskih proizvoda u Rusiju, rekao je zamenik direktora te organizacije Mohamed Reza Movadvadi.\nIran podržava ruske sankcije Turskoj\nRusija je zabranila uvoz niza turskih poljoprivrednih proizvoda nakon što je turska vojska oborila ruski avion Su-24 u Siriji 24. novembra 2015. godine.\nMovadvadi je naglasio da je reeksport u suprotnosti sa iranskom opštom izvoznom politikom i dodao da iranski trgovci treba da iskoriste prijateljske veze Irana sa Rusijom kako bi izvozili iransku robu, preneli su tamošnji mediji.\nPotpredsednik iranske Privredne komore Mohamedreza Ansari rekao je početkom januara da ta zemlja planira da poveća izvoz robe u Rusiju, posebno prehrambene, upravo zbog povoljnih ekonomskih veza dve države.\nMovadvadi je rekao da je zabrana izvoza turskih proizvoda u Rusiju doneta na osnovu dekreta iranskog ministra trgovine Mohameda Reze Nematzadeha, javila je agencija IRNA.\n* Rusija pooštrava kazne Turskoj\n* Rusi se snašli: Turskoj sankcije, Siriji šansa\n* "Turska nije sama odlučila da obori ruski avion"\n* "Dan D" za Tursku: Počinje ruska osveta\nEKONOMIJA Egipat uleće umesto Turske na rusko tržište\nSVET TSF - Putinova noćna mora


Kijev najavio akcije protiv separatista, Lavrov upozorava na primer Južne Osetije\nSvijet Kijev najavio akcije protiv separatista, Lavrov upozorava na primer Južne Osetije Osvježeno 23. april/travanj, 2014.\nVožnja kroz barikade Slavjanska\nUkrajinske vlasti su najavile novu operaciju protiv proruskih separatista na istoku Ukrajine koji su zauzeli državne zgrade.\nU međuvremenu, američki državni sekretar Džon Keri (John Kerry) je upozorio u telefonskom razgovoru šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova da će biti uvedene dodatne sankcije Moskvi ukoliko se ne smire tenzije u Ukrajini.\nLavrov je, s druge strane, predočio da će Rusija uzvratiti ukoliko interes njenih građana ili sami građani budu direktno ugroženi u Ukrajini, podsećajući na primer Južne Osetije.\nOko 27 odsto stanovnika Donjecka je za pridruživanje Rusiji, dok istovremeno 72 procenta smatra da su prelazne vlasti u Kijevu nelegalne, rezultat je istraživanja kijevskog Instituta za sociologiju.\nEU osuđuje brutalno ubistvo dvoje proukrajinskih aktivista\nVlasti u Ukrajini su formalno okončale uskršnje primirje i ponovo pokrenule "aktivnu fazu" bezbednosne operacije protiv proruskih grupa na istoku zemlje, izjavio je u sredu prvi potpredsednik Vlade Vitalij Jarema.\n“Snage bezbednosti rade na uništavanju gangsterskih grupa u Kramatorsku, Slavjansku i drugim gradovima u Donjeckom i Luganskom regionu. Nadamo se da će u slučaju agresije Ruske Federacije, američka pomoć koju je najavio potpredsednik Džo Bajden biti još izdašnija. U najmanju ruku imamo podršku SAD i one nas neće ostaviti same pred agresorom.”\nDžo Bajden sa Oleksandrom Turčinovim\nNjegova izjava je usledila nakon što je prelazni predsednik Ukrajine Oleksandr Turčinov naredio ofanzivu za izbacivanje proruskih separatista iz državnih zgrada na istoku Ukrajine koje su zauzeli pre desetak dana.\nNeposredan povod za odluku Turčinova je pronalazak tela dvojice prošle nedelje otetih muškaraca u blizini grada Slavjansk, koja su „brutalno mučena“. Jedna od žrtava je Volodimir Rjbak, lokalni aktivista partije Turčinova „Otadžbina” (Batkivščina).\nKako javlja Rojters, njega je nekoliko lica otelo nakon što je pokušao da skine rusku i vrati ukrajinsku zastavu na zgradu lokalne skupštine.\nAmerički magazin "Vajs" (Vice) potvrdio je da je u gradu Slavjansku na istoku Ukrajine otet njegov novinar Sajmon Ostrovski (Simon Ostrovsky).\nEvropska Unija je pozvala Rusiju da upotrebi svoj uticaj u cilju hitnog okončanja kidnapovanja i ubistava u istočnoj Ukrajini.\nKeri: Nove sankcije Rusiji ukoliko se ne smire tenzije\nU međuvremenu, američki državni sekretar Džon Keri rekao je u telefonskom razgovoru šefu ruske diplomatije Sergeju Lavrovu da bi Vašington mogao da uvede dodatne sankcije Rusiji ukoliko se ne smire tenzije u istočnim gradovima Ukrajine, prenosi Rojters.\nKeri je kazao Lavrovu da je duboko zabrinut zbog nedostatka pozitivnih koraka Rusije u cilju smirivanja krize u istočnoj Ukrajini,\nAmerički državni sekretar je predočio dokaze o tome da separatisti nastavljaju da zauzimaju ukrajinskih institucije, zarobljavaju novinare i druge civile.\nStejt department je saopštio da je Keri tražio od Lavrova da Rusija smiri svoju retoriku i da se diplomatski angažuje na rešavanju krize u saradnji s ukrajinskom vladom i Organizacijom za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS).\nKeri je zatražio od Rusije da pozove naoružane snage koje su zauzele institucije na istoku Ukrajine da predaju oružje u zamenu za amnestiju.\nIstovremeno, Lavrov je poručio da će Rusija uzvratiti ukoliko interes njenih građana ili sami građani budu direktno ugroženi u Ukrajini.\nOn je rekao za "Raša tudej" (Russia today) da napad na ruske građane jeste napad na Rusku Federaciju i da ne vidi drugi izbor od "odgovora u skladu sa međunarodnim pravom".\n"Ako budemo napadnuti, svakako ćemo odgovoriti. Ako naši legitimni interesi budu direktno napadnuti, kao u Južnoj Osetiji, ne vidim drugi izbor", rekao je Lavrov.\nGovoreći o gomilanju trupa na granici sa Ukrajinom je istakao da ruske snage nisu prešle granicu i da su i dalje na ruskoj teritoriji. Lavrov je ponovo optužio Vašington da želi da manipuliše situacijom i rekao da SAD imaju velikog udela u ukrajinskoj krizi. "Nema razlogda da ne verujemo u to da Amerikanci vuku sve konce. Indikativno je to što su izabrali trenutak za posetu Ukrajini potpredsednika Džoa Bajdena u trenutku nastavka operacije vlasti u Kijevu, nakon što se pokretanje same operacije dogodilo nakon posete šefa CIA Džona Brenona", rekao je Lavrov. (VIDEO: Ruska demonstracija vojne opreme blizu ukrajinske granice)\nRuska demonstracija vojne opreme blizu ukrajinske granice\nBivši šef ruske diplomatije Igor Ivanov ocenio je da Vašington koristi Ukrajinu kao "piona u svojoj velikoj geopolitičkoj igri", upozorivši da je ta zemlja "bure baruta koje će pre ili kasnije da eksplodira".\nIvanov smatra da SAD pokušavaju da "obuzdaju Rusiju" i ne dozvole joj da konsoliduje svoje međunarodne pozicije, potom da "udahnu novi život u NATO" i "utvrde svoju poziciju na globalnom tržištu energenata".\nIvanov smatra i da bi bila "fatalna greška" ukoliko se ne nastavi posao koji se tiče ispunjavanja dogovora sa prošlonedeljnog sastanka u Ženevi na kome su učestvovali šefovi diplomatije SAD, Rusije, Ukrajine i Evropske unije. SPECIJAL RSE: Kriza u Ukrajini\nOn je naglasio da je sporazum iz Ženeve, iako "lakonski i deklarativan", jedina osnova koja može da se iskoristi za jačanje međunarodne saradnje na rešavanju ukrajinske krize. "Apsolutno je jasno da je Ukrajina danas bure baruta koje će pre ili kasnije da eksplodira, a posledice će biti teške, ako ne i katastrofalne za sve", upozorio je ruski političar. Sporazum o deeskalaciji krize u Ukrajini postignut je 17. aprila u Ženevi kada su se visoki predstavnici Rusije, Ukrajine, Evropske unije i SAD dogovorili da se proruske snage povuku iz ukrajinskih institucija i da će svi biti amnestirani.\nDogovor se, međutim, ne sprovodi, a proruski aktivisti su na istoku Ukrajine u međuvremenu zauzeli još neke zgrade državne uprave.\nNATO i ruski manevri\nU Poljsku je stiglo 150 od 600 američkih vojnika na vežbu u ovoj kao i baltičkim zemljama, kao podrška NATO saveznicima u ovoj regiji.\nPortparol Pentagona kontra-admiral Džon Kirbi (John Kirby) je da SAD šalju saveznicima "jasan signal" o obavezama Vašingtona prema NATO partnerima povodom događaja u Ukrajini.\nZvanična Moskva smatra da koncentrisanje snaga NATO-a u susednim zemljama predstavlja kršenje sporazuma između Rusije i ovog vojnog bloka\nIstovremeno, ruska mornarica pokrenula je velike vojne vežbe svoje flote u Kaspijskom jezeru, saopštilo je Ministarstvo odbrane. Vežba će trajati sedam dana, a učestvovaće desetak brodova i 400 moranara.\nIstraživanje: 27 odsto stanovnika Donjecka za pridruživanje Rusiji, 72 procenta protiv vlasti u Kijevu\nOsim poslednjih slučajeva kidnapovanja i ubistava na istoku Ukrajine, proukrajinski aktivisti su se suočili sa raznim poteškoćama u organizaciji mitinga u Donjecku. Na primer, nisu mogli da pronađu prodavnicu u tom gradu gde bi kupili plave i žute trake, što je boja ukrajinske zastave, prenosi Rojters. Zbog toga su preko društvenih mreža zatražili pomoć od pristalica iz drugih krajeva zemlje da im pošalju trake.\n“Situacija je veoma teška”, kaže proukrajinska aktivistkinja Tatjana Durneva.\n“Govorim ruski i odrasla sam u ovom regionu koji, u poređenju sa drugim oblastima, izgleda manje patriotski prema Ukrajini. Međutim, znam da je zastava moje zemlje žuta i plava i nemam drugu zastavu niti nostalgiju za drugim simbolima”, dodaje Durneva.\nProruski aktivisti u Donjecku\nProruski separatist su proglasili nezavisnu “Narodnu republiku Donjeck”. U celoj oblasti se viore ruske zastave, dok je mnogo teže videti ukrajinska znamenja.\nMeđutim, prema istraživanjima javnog mnjenja i sociološkom studijama situacija u regionu Donbasa, gde većina stanovnika govori ruski kao prvi jezik, ali se izjašnjavanju kao Ukrajinci, mnogo je složenija i nijansiranija, piše Rojters.\nTako je u istraživanju Internacionalnog institute za sociologiju iz Kijeva, sprovedenog u aprilu, utvrđeno da samo 27 procenata stanovnika Donjeckog regiona podržava prisajedinjenje Rusiji, što je zaključak i drugih anketa.\nMeđutim, 72 odsto građana u ovoj oblasti smatra da je prelazna vlada, koja je preuzela dužnost nakon zbacivanja Viktora Janukovića u februaru, nelegalna.\n“Sva istraživanja sugerišu da je većina ljudi za održavanje status kvoa. To znači da da region ostane deo Ukrajine čak i ako ne podržavaju vladu. Dok, s jedne strane, postoje tendencije ka radikalizaciji situacije, većina stanovništva je uključena u pasivni otpor ali nastavljajući svoj uobičajeni život”, ocenjuje Igor Todorov, profesor međunarodne politike na Donjeckom univerzitetu.


Džaferović: Dodik putuje u Rusiji bez odluke Predsjedništva BiH – Cazin.BA\nPočetna/BiH/Džaferović: Dodik putuje u Rusiji bez odluke Predsjedništva BiH\ndada Juni 6, 2019\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik i predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović putuju u Rusiju, gde će učestvovati na Ekonomskom forumu u Sankt Peterburgu.\nKomentarišući Dodikovu najavu da će tokom boravka u Rusiji obnoviti dogovor u vezi sa gasom i odvajanju kraka ruskog gasovoda “Turski tok prema RS”, bošnjački član Predsedništva BiH Šefik Džaferović je rekao da “entiteti tu ne mogu uraditi ništa, jer je gasna infrastruktura u nadležnosti države”.\n“Iz medija sam obavešten da Dodik putuje na ekonomski forum na kojem će, kako je rekao, razgovorati o konekciji BiH i Turskog toka. O tome jeste bilo govora prilikom posete Ankari početkom maja ove godine, ali sve je ostalo na tome”, kazao je Džaferović.\nOn je naglasio da Dodik putuje u Sankt Peterburg bez odluke Predsedništva BiH i bez usaglašenih stavova na državnom nivou o izgradnji gasovoda.\nVijesti.ba / RSE\nMilorad Dodik predsjednistvo bih rusija sankt petersburg sefik dzaferovic\nVIDEO Bihać: Bujica u Orašcu i Duljcima nosila sve pred sobom\nVIDEO Scene kao u filmovima: Migranti sa šipkama hodaju Velikom Kladušom u potrazi za suparnicima\nVIDEO Završen “Dan tradicionalne porodice” u Sarajevu, skup podržali Nazif Gljiva, Nermin Muzur, Haris Zahiragić…


Dolovac i Plohl o jačanju borbe protiv kriminala\nTanjug 13. februara 2019. 15:05\nBEČ – Republički javni tužilac Zagorka Dolovac razgovala je danas u Beču sa Generalnim tužiocem Austrije Francom Plohom o bilateralnoj i međunarodnoj saradnji u okvirima Evropske Unije i načinima za postizanje još boljih rezultata u borbi protiv kriminala, saopšteno je iz tužilaštva.\nPosebno su razmarana pitanja EURODŽAST-a, Evropske pravosudne mreže i mreže za borbu visokotehnološkog kriminala, terorizma, kao i u drugim oblastima neposredne borbe protiv kriminala koji najteže pogađa naša društva.\nDolovac i Plohl su, kako se navodi, tom prilikom potvrdili izuzetno dobru saradnju između tužilaštava Srbije i Austrije, kao i nameru da se ona nastavi i produbi na što neposredniji način, koji će dovesti do još boljih rezultata u borbi protiv svih oblika kriminala, posebno najtežih.\nRepublički javni tužilac Srbije boravi u poseti Generalnom tužilaštvu i Ministarstvu pravde Austrije na poziv austrijskog Generalnog tužioca.\nBogovič razočaran: HR ne ispunjava uslove za ulazak u…\nNa graničnim prelazima BiH zaustavljen 81 migrant\nHR: Pušteno sedam napadača na Srbe u Uzdolju


Krajem septembra 2021. godine usvojen je Plan detaljne regulacije za Linijski park Beograd, projekat koji bi u načelu trebalo da revitalizuje priobalnu zonu od Brankovog do Pančevačkog mosta, a po uzoru na njujorški High Line park.\nNesumnjivo je da se radi o oblasti od izuzetnog značaja ne samo za opštine Stari grad i Palilula, čije su teritorije planom obuhvaćene, već za čitav Beograd a, s obzirom na kulturna, istorijska, društvena i prirodna dobra u toj zoni, i za čitavu zemlju.\nNesumnjivo je i da, kao takva, ta oblast zaslužuje pažljivu, promišljenu i progresivnu revitalizaciju.\nKonačno, nesumnjivo je i da zbog svoje vrednosti ova oblast predstavlja atraktivan plen onima koji godinama kidišu na javna dobra uništavajući ih zarad sumnjivih investicionih projekata i koruptivnog profita. Pokret Ne davimo Beograd strepi da je projekat “Linijski park” upravo jedan takav slučaj.\nGranice Plana detaljne regulacije za Linijski park Beograd obuhvataju prostor definisan trasom železnice u priobalnoj gradskoj zoni, od Beton hale na obali Save do Pančevačkog mosta na Dunavu, sa manjim ili većim površinama neposredno uz železničke koloseke. Plan je usvojen krajem septembra 2021. godine, bez uvažavanja brojnih primedbi podnetih od strane institucija, nevladinog sektora i građana.\nOsnovni prigovor na usvojeni Plan sažela je je u jednoj rečenici Iva Čukić iz kolektiva Ministarstvo prostora: „Svojevrstan je vid zloupotrebe nazvati nešto ‘planom za Linijski park’, a onda u njega perfidno ubaciti prenamenu javnog zemljišta, uzurpaciju površina i hiljade kvadrata novih stambenih, poslovnih i komercijalnih prostora“. A to su, između ostalog, omogućili neusaglašenost Plana za Linijski park sa planovima višeg reda i nepoštovanje Zakona o kulturnim dobrima Republike Srbije.\nNekoliko problematičnih elemenata PDR-a:\nZa prostor spomenika kulture Beogradska tvrđava, nepokretnog kulturnog dobra od izuzetnog značaja za Republiku Srbiju, Uslove čuvanja, održavanja i korišćenja izdao je Republički zavod za zaštitu spomenika kulture u skladu sa Zakonom o kulturnim dobrima. Ovi uslovi zaštite nisu ugrađeni u Plan detaljne regulacije za Linijski park. Između ostalog, to je omogućilo da se ovim Planom dozvoli proširivanje postojećeg prostora sa teniskim terenima u sklopu Sportsko-rekreativnog centra „Milan Gale Muškatirović“ sa sadašnjih 1,4 hektara na 3,4 hektara. Planom je promenjena namena zelenih površina u sportski kompleks i dozvoljena gradnja 30.000 novih kvadrata, maksimalne visine do 20 metara, a od ove površine čak 40% je predviđeno za komercijalne sadržaje – hotele, restorane i druge prateće objekte.\nPlanirani navedeni sportski centar dopire sve do Nebojša kule. Time se obala, ispred proširenja Donjeg grada uokvirenog bastionim fortifikacijama i sa složenom strukturom dunavskog pristaništa, zatvara i na taj način onemogućava povezivanje čitavog Donjeg grada sa obalom i rekama i sagledavanje celovitosti Beogradske tvrđave i njenog jedinstvenog položaja sa bedemima i kulama Gornjeg grada.\nPlanirani sportski centar ugrožava i degradira i reprezentativan memorijalni „Spomenik braniocima Beograda“. Prema projektnom rešenju ovaj spomenik je obuhvaćen slobodnom zelenom površinom, a prema PDR za Linijski park ostaje „zarobljen“ u prostoru, sa samo jednim prilazom – sa keja i uokviren biciklističkom stazom. Na ovaj način degradira se ne samo spomenik izrazite istorijske i umetničke vrednosti, već i poruka koju bi trebalo da prenosi budućim generacijama.\nDodatno, površina koju zauzimaju postojeći fudbalski klubovi Polet i Dorćol, predviđena za sportsko-rekreativni kompleks prema PDR za Linijski park, nije usklađena sa namenom ove površine u planovima višeg reda koji ovu površinu obeležavaju kao javnu zelenu površinu – park.\nTermoelektrana „Snaga i svetlost”, utvrđena je za spomenik kulture 2013. godine. U grafičkom prilogu PDR za Linijski park definisana je kao površina za javne službe – ustanove kulture. Međutim, u tekstualnom delu Plana navedena je preporuka moguće namene za kulturu (muzej, kulturni centar, galerija…), ali i poslovanje, odnosno ostavljena je i mogućnost za komercijalnu namenu Termoelektrane „Snaga i svetlost”.\nDalje, pod imenom Linijski park provlači se i izgradnja preko 200.000 m2 stambeno-poslovnog prostora u Marini Dorćol, što je problematično iz više razloga:\nPlanom predviđeni objekti su visine do 44 metra, iako je Planom generalne regulacije Beograda u ovoj zoni predviđena maksimalna visina venca/slemena od 32 metra.\nUpitna je i isplativost ovih građevinskih radova obzirom da se ispod zemljišta obuhvaćenog PDR-om za Linijski park nalazi peskovito tlo i podzemne vode na dubinama od 1 – 4,6 metara, što iziskuje dodatne radove na pripremi zemljišta pre izgradnje planiranih objekata.\nZbog visokog nivoa podzemnih voda preporučeno je da se objekti na zemljištu obuhvaćenom PDR-om za Linijski park projektuju bez podzemnih prostorija, znači bez garaža, što otvara pitanje na koji način će se rešiti parkiranje za planirane objekte, odnosno da li će parking mesta zauzeti sve slobodne površine na postojećim parcelama.\nRender projekta Marina Dorćol koji predviđa izgradnju deklarativno zelenog naselja za koje se očekuje da bude najluksuznije u Beogradu\nNe treba zaboraviti ni izvesno veoma problematične društvene aspekte ovog projekta. Naime, plan predviđa uklanjanje neplanskih naselja u području obuhvaćenom parkom, što suštinski podrazumeva pretežno romsko naselje koje na donjem Dorćolu odvajkada postoji, i čiji su određeni delovi već počeli da se uklanjaju, a stanovnici da se prinudno raseljavaju. Plan predviđa i uklanjanje zgrada i objekata “lošeg boniteta,” od kojih mnoge predstavljaju srce i srž donjeg Dorćola kao kulturno-istorijske celine. Linijski park, dakle, ugrožava i menja demografsku, ekonomsku, kulturnu i društvenu prirodu ovog dela Beograda, procesom koji bi se mogao okarakterisati kao tipično džentrifikacioni, a koji je, nažalost, već uveliko započeo drugim građevinskim projektima, poput tzv. Novog Dorćola.\nPored toga, parkovsku površinu u okviru Plana detaljne regulacije će finansirati grad Beograd. Time će atraktivnost ovog područja izvesno porasti, a od toga nažalost grad Beograd i lokalno stanovništvo neće imati nikakve koristi. Atraktivnost će uticati na veću cenu zemljišta i izgradnju nepriuštivih stambenih objekata, što će dovesti do dalje socijalne segregacije lokalnog stanovništva. Istovremeno će investitori ogromnog broja “kvadrata”, kako stambene, tako i komercijalne namene profitirati na račun prethodno izgrađenog linijskog parka.\nGrad se olako odriče našeg vrednog zemljišta i prepušta da se ono oblikuje u skladu sa potrebama investitora, odnosno isključivo profita koji se ulaganjem u izgradnju može izvući.\nPodručje koje obuhvata projekat linijskog parka, uključujući Donji grad Kalemegdana, Marinu Dorćol i Pamučni kombinat, već godinama unazad predstavlja među strukom poligon za analizu, raspravu i pažljivo biranje rešenja za uređenja i obnove ovog dela grada. Predložena su brojna rešenja koja za ova područja definišu odmerene sadržaje prvenstveno javnih namena. Nedopustivo je da grad olako zanemari sve prethodno definisane studije, naučne i stručne radove i konkurse, te budući razvoj ovog dela Beograda prepusti potrebama investitora.\nZona uticaja projekta Linijski park daleko prevazilazi same granice “parka”\nIz svega navedenog jasno je da su delovi savskog i dunavskog priobalja obuhvaćeni PDR-om za Linijski park posmatrani prvenstveno kroz njihov komercijalni potencijal, daleko više nego kao park i zelena oaza za potrebe građana i njihovo slobodno korišćenje.\nOtimanje javnog zemljišta, javnih dobara i javnih zelenih površina od građana kojima oni jedino i pripadaju predstavlja sada već dobro poznat obrazac vlasti koja deklarativno pozitivne projekte uspeva da preokrene u sopstvene poligone za proizvodnju profita. Pokret Ne davimo Beograd ne gaji nikakve iluzije da će najavljeni Linijski park biti još jedan upravo takav štetan projekat, kao što je i projekat Beograd na vodi, koji treba revidirati i zaustaviti pre nego što bude prekasno.


Predsedništvo Međunarodne kuglaške federacije – sekcija klasik (FIK NBC) završilo je sednicu u Beogradu u Hotelu M. Predsedavao je predsednik Zigfird Švajkard (Nemačka) koji se, po završetku desetočasovnog sastanka, zahvalio domaćinu Urošu Dragojloviću, predsedniku Kuglaškog saveza Srbije i potpredsedniku FIK - NBC na gostoprimstvu i odličnoj organizaciji sastanka.\n- Teme su bile tehničke, o načinu izbora učesnika Svetskog kupa, Kupa Evrope i Kupa NBC federacije, ali se razgovaralo i o pripremi Konferencije FIK NBC u septembru u Ljubljani, na kojoj će se i žrebati grupe za ekipni Šampionat sveta u BiH u maju iduć godine, gde muška reprezentacija Srbije brani titulu – istakao je Uroš Dragojlović. – I dalje će u kupu NBC federacije igrati po dve ekipe, pobednik nacionalnog kupa i trećeplasirani tim iz lige. Čini mi se da će problem sa nemačkom federacijom, gde još uvek postoji liga sa 200 hitaca, iako se u svim ostalim zemljama prešlo na 120 hitaca, biti rešen na zadovoljavajući način da se ne oštete igrači i klubovi. Predloženo je da se na konferenciji u Ljubljani razmatra i jedan od zaključaka da se na ekipnom svetskom šampionatu ubuduće ne igraju utakmice za treće mesto, već da poraženi polufinalisti dobijaju bronze...\nDobra vest je i da je Srbija za pojedinačni seniorski Svetski kup u oktobru u Ricingu u Austriji dobila još mesta u ženskoj konkurenciji! Tako će ukupno igrati šest srpskih kuglašica, umesto četiri kako je prvobitno bilo određeno. U muškoj konkurenciji Srbija takođe ima šest mesta. Jedino Nemačka i Srbija imaju maksiimalan broj od po šest kuglašica i kuglaša na ovom takmičenju.\nČlanovi Predsedništva FIK NBC posetili su i kuglanu BSP u Pančevu gde im je domaćin bio veliki kuglaški entuzijasta i mecena ovog sporta Pavle Marković. Tom prilkom uručeni su i darovi predsedniku FIK NBC Zigfirdu Švajkardu za 72. rođendan koji je proslavio u Beogradu. Od KSS je dobio monografiju "U zagrljaju Beograda". Takođe, obišli su i salu Doma Vojske Srbije gde je 1953. održan prvi Šampionat sveta u kuglanju. Uroš Dragojlović ih je upoznao da su učestvovale ekipe Jugoslavije (A i B), Švajacarske, SR Nemačke, DR Nemačke i Austrije u muškoj i Jugoslavije i Austrije u ženskoj konkurenciji. Prve ekipne zlatne medalje osvojile su muška A selekcija Jugoslavije i ženska reprezentacija Austrije.\nfik nbc, kuglaski savez, zasedanje\nUdruženje "UVEK SA DECOM", i Kuglaški savez Srbije organizovali su u subotu, 30. oktobra 2010.... Više...\nSednica Predsedništva Međunarodne kuglaške federacije (FIK NBC) održaće se petak 9. jula u Beogradu... Više...\nq: 19 - t: 0.06573 sec


Bankarski sektor BiH na kraju godine iskazao gubitak od 26,6 miliona KM – Magazin Plus\nHome/Bankarski sektor BiH na kraju godine iskazao gubitak od 26,6 miliona KM\nKljučni pokazatelji bankarskog sektora u Bosni i Hercegovini (ukupna aktiva, kapital, krediti i depoziti) u 2013. godini zabilježili su porast u odnosu na 2012. godinu, saopćeno je iz Udruženja banaka Bosne i Hercegovine (UBBiH), pozivajući se na nerevidirane podatke entitetskih agencija za bankarstvo o poslovanju komercijalnih banaka u BiH.\nUkupna aktiva na kraju godine povećana je za dva procenta te je premašila iznos od 22 milijarde KM. Iznos ukupnog kapitala banaka također je nastavio rasti, za pet procenata, i krajem godine iznosio je 3,2 milijarde KM.\nBankarski sektoru BiH je i u prethodnoj godini nastavio pratiti i podržavati bh. ekonomiju, čemu svjedoči porast kreditne aktivnosti za tri procenta, čime su ukupni krediti na kraju godine iznosili 15,7 milijardi KM. Nešto veći porast, od pet procenata, zabilježen je na strani depozita koji iznose 16,2 milijarde KM, što je najveći iznos depozita do sada i predstavlja još jednu potvrdu povjerenja u stabilnost bankarskog sektora u BiH.\nImajući u vidu da banke nisu izolovan sistem i dijele sudbinu realnog sektora, ta kretanja su neminovno imala veliki utjecaj na ostvareni rezultat u 2013. godini.\n“Od 27 banaka, koliko je u protekloj godini poslovalo na bh. tržištu, 22 banke su poslovale sa dobiti, dok je pet banaka ostvarilo negativan rezultat, čime je ukupan sektor na kraju godine iskazao gubitak od 26,6 miliona KM. Važno je istaći da je navedeni rezultat posljedica visokih rezervacija i tzv. ‘pospremanja’ portfelja određenih banaka, te kao takav ne umanjuje sigurnost, stabilnost i likvidnost ukupnog bankarskog sektora”, istakao je Michael Mueller, predsjednik Udruženja banaka BiH.\nOdraz stanja na tržištu i postojećeg rizika, koji se s jedne strane reflektirao i kroz porast loših kredita (NPL) na nivo od preko 15%, je i povećanje ukupnih rezervacija za 23 procenta.\n“Međutim, ovaj podatak o povećanju rezervacija istovremeno potvrđuje da banke upravljaju portfeljom na ispravan način, poštujući propise i procedure, i dalje oprezno pristupajući rizicima”, dodao je Mueller.\nU 2013. godini nastavljen je trend smanjenja broja kreditnih partija koje otplaćuju jemci, te je broj takvih kredita smanjen za 16%, na 3.383, što čini 0,2% od ukupnog broja kreditnih partija.\nU bankarskom sektoru BiH lani je zaustavljen trend smanjenja broja uposlenika i na kraju 2013. bilo je ukupno 10.357 zaposlenih u komercijalnim bankama u BiH, saopćeno je iz UBBiH.\nOdluke sa 103. sjednice Vlade Federacije BiH


Zanimljiva poruka nekadašnjeg prvaka Evrope: "Sretni nam rođendani" - Sportske.ba\n22 Septembra, 2021 17:30\nGradski derbi između FK Sarajevo i FK Željezničar je na programu danas na stadionu Koševo u 20:30h.\nRadi tog događaja, zanimljivu objavu je na svom Facebook profilu ostavio KK Bosna.\n“U čast obilježavanja velikih 70 godina Kluba, gosti smo na današnjem vječitom derbiju\nTri najveća sportska Brenda grada Sarajeva, na jednom mjestu u isto vrijeme.\n70 godina KK Bosna\n75 godina FK Sarajevo\n100 godina FK Željezničar\nKlubovi, koji obilježavaju jubileje i najbolje promovišu svoj grad i državu, van njenih granica.\nUprkos trnovitom putu, koji smo svi imali, najvažnije je da smo opstali…Brojke govore sve…historija, tradicija, osvojene titule…\nSretni nam rođendani”, saopšteno je iz redova nekadašnjeg evropskog prvaka.\nVezane vijesti:kk bosnaSarajevoŽeljezničar\nVeliki broj ljubitelja fudbala će biti uskraćen: Gdje gledati sarajevski derbi?


Odluka Vlade R. Srbije o ulasku, tranzitiranju i boravku bez vize odredjenih kategorija stranih državljana\nOdluka o ulasku bez viza u Republiku Srbiju nosioca stranih putnih isprava, koji poseduju važeću Šengen vizu, vizu Velike Britanije i ostalih država članica Evropske unije ili vizu Sjedinjenih Američkih Država i nosioca stranih putnih isprava koji imaju regulisan boravak u državama Šengen zone, državama članicama Evropske unije ili Sjedinjenim Američkim Državama.\nVlada Republike Srbije usvojila je Odluku o ulasku bez viza u Republiku Srbiju nosioca stranih putnih isprava, koji poseduju važeću Šengen vizu, vizu Velike Britanije i ostalih država članica Evropske unije ili vizu Sjedinjenih Američkih Država i nosioca stranih putnih isprava koji imaju regulisan boravak u državama Šengen zone, državama članicama Evropske unije ili Sjedinjenim Američkim Državama.\nU skladu sa tom Odlukom, strani državljani, nosioci svih vrsta putnih isprava osim putnih listova i putnih isprava izdatih u skladu sa međunarodnim konvencijama (Travel Document, Fremling Pass/Fremden Pass), mogu da uđu, tranzitiraju i borave bez vize u Republici Srbiji, ako poseduju važeću Šengen vizu, vizu Velike Britanije i ostalih država članica Evropske unije ili vizu Sjedinjenih Američkih Država, najduže do 90 dana u periodu od šest meseci.\nTakođe, strani državljani, nosioci svih vrsta putnih isprava osim putnih listova i putnih isprava izdatih u skladu sa međunarodnim konvencijama (Travel Document, Fremling Pass/Fremden Pass), mogu da uđu, tranzitiraju i borave bez vize u Republici Srbiji, ako imaju regulisan boravak u državama Šengen zone, državama članicama Evropske unije ili Sjedinjenim Američkim Državama, najduže do 90 dana u periodu od šest meseci.\nLice koje je nosilac putne isprave izdate u skladu sa međunarodnim konvencijama (Travel Document, Fremling Pass/Fremden Pass) i koje ima regulisan boravak u državama navedenim u ovoj Odluci mora posedovati vizu za ulazak u Republiku Srbiju, čak i u slučaju ako poseduje poseban dokument o boravku (u formi kartice).\nOdluka je stupila na snagu 8. novembra 2014. godine


Da li treba da proverim nešto pre prijavljivanja? | Otvorena Vrata Pravosudja\nPitanja i odgovoriKako da prijavim korupciju i koja su mi prava i obaveze ako to učinim?Da li treba da proverim nešto pre prijavljivanja?\nDa li treba da proverim nešto pre prijavljivanja?\nKao građani nemate dužnost da utvrđujete da li je zaista došlo do korupcije i ko je za nju kriv, niti da prikupljate dokaze. Dovoljno je da prijavite sumnju o tome da se dogodila neka nezakonita ili štetna pojava. Međutim, ako pre prijavljivanja želite da steknete snažnije uverenje o događaju ili da otklonite nedoumice, ponekad i za to postoji pouzdan način. Neke provere su potpuno bezbedne, jer ih možete obaviti anonimno, uvidom u javne registre na internetu ili pretragom podataka na sajtovima državnih organa. Tako, na primer, možete da se uverite da je direktor sportskog centra, za koga sumnjate da se naglo obogatio korupcijom, u vanrednom izveštaju prijavio Agenciji za borbu protiv korupcije značajno povećanje imovine koje potiče od nasledstva. I obrnuto, provera može da ojača vaše ranije sumnje.\nJoš više se može saznati traženjem informacija od javnog značaja. To se radi slanjem zahteva za pristup organima vlasti, a ukoliko oni ćute ili odbiju zahtev, ulaganjem žalbe Povereniku. Prednost ovog pristupa je što će prijava sumnje na korupciju biti argumentovanija. Nedostatak je što oni koji su umešani u korupciju mogu da shvate šta radite i da uklone neke dokaze. Takođe, ako proveravate na ovaj način, može vam biti teže da kasnije očuvate anonimnost, ako nakon provera rešite da prijavite korupciju. Informacije o podnošenju zahteva, brojni primeri i obrasci dostupni su na sajtu Poverenika za informacije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Ukrajina traži da im Iranci predaju crne kutije\nNOVI SNIMAK, NOVA HAPŠENJA 15. 01. 2020. 11:06 >> 11:04 0\nNOVI SNIMAK, NOVA HAPŠENJA\nUkrajina traži da im Iranci predaju crne kutije\nKancelarija ukrajinskog tužilaštva i bezbjednosna služba zatražili su od iranskih vlasti da Kijevu preda crne kutije iz oborenog ukrajinskog aviona.\nUkrajinski bezbjednosni zvaničnik je nedavno izjavio da se očekuje da će uskoro istaknuti istražitelj iz Irana posjetiti Ukrajinu. On bi, kako prenosi Rojters, trebalo da procijeni da li je ukrajinska laboratorija podesna za dekodiranje crnih kutija.\nPrethodno je šef kijevskog istraživačkog instituta za forenzičku ekspertizu Aleksander Ruvin, rekao da će crne kutije biti dekodirane u Ukrajini i da će to učini grupa međunarodnih stručnjaka.\nRuvin je, po povratku iz Teherana, rekao da će proces dekodiranja crnih kutija početi 20. januara, prenosi Tas.\nU međuvremenu, u Iranu je uhapšena osoba koja je snimila obaranje ukrajinskog aviona prošle sedmice kada je poginulo 176 putnika i članova posade.\nSnimak pokazao da su na avion ispaljene dvije rakete\nSudeći prema snimku, na ukrajinski avion je prvo ispaljena jedna raketa, a nakon tridesetak sekundi još jedna. Nakon što je i druga raketa pogodila metu, avion se nalazio u vazduhu još oko šezdesetak sekundi, nakon čega se zapalio i počeo da pada, prenosi Sputnjik.\nNeimenovani korisnik društvenih mreža iz Irana okačio je ovaj snimak na Jutjub 14. januara. Snimak je napravljen kamerom koja je bila montirana na krovu zgrade nedaleko od sela Bidkane, u predgrađu Teherana.\nBBC prenosi da se očekuje da će se uhapšena osoba suočiti sa optužbama u vezi sa nacionalnom bezbjednošću.\nIranska vojska je priznala da je nenamjerno oborila ukrajinski avion kod Teherana, navodeći da je u pitanju bila ljudska greška, a predsjednik Irana Hasan Rohani je izjavio da za ovaj, kako je kazao, tragičan događaj, ne bi trebalo krivicu svaliti na jednu osobu i da su za to odgovorni i drugi.\nIran je u utorak saopštio da su uhapšene osobe koje se dovode u vezu sa obaranjen ukrajinskog aviona. Navodi se i da je i 30 osoba uhapšeno zbog "učestvovanja u ilegalnim okupljanjima".\nZarif priznaje, Rohani upozorava\nIranski ministar spoljnih poslova Mohamed Džavad Zarif priznao je danas da je Teheran lagao iranski narod u danima nakon obaranja ukrajinskog putničkog aviona, dok je Rohani upozorio da bi evropski vojnici na Bliskom istoku mogli da budu u opasnosti nakon što su tri evropske zemlje kritikovale Teheran zbog kršenja nuklearnog sporazuma.\nZarif je rekao da posljednjih nekoliko noći ljudi na ulicama Teherana protestuju, jer su ih zvaničnici nekoliko dana lagali. On je pohvalio iransku vojsku, jer je bila dovoljno hrabra da tako brzo preuzme odgovornost.\nDodao je da su on i predsjednik Rohani saznali da je raketa oborila avion tek u petak, dva dana nakon tragedije, zbog čega se postavlja pitanje koliko moći ima iranska civilna vlast u toj šiitskoj teokratskoj državi, navodi američka agencija, i podsjeća da je iranska Revolucionarna garda koja je oborila avion, odmah znala da je njena raketa pogodila letjelicu.\nRevolucionarna garda odgovara jedino vrhovnom vjerskom vođi ajatolahu Ali Hamneiju.\nU Iranu svakih deset minuta jedna osoba umre


Vlada USK: Krajina je uvijek uz Sarajevo - Novi Horizonti\nMnogo će posla biti i na saniranju posljedica poplava, gdje smo također ponudili pomoć, rekao je Ružnić\nPremijer Unsko-sanskog kantona Mustafa Ružnić razgovarao je danas sa premijerom Kantona Sarajevo Edinom Fortom te ponudio pomoć u ime Vlade USK u slučaju pogoršanja situacije izazvane poplavama na području sarajevskih općina, posebno Ilidži, čije stanovništvo je trenutno u najtežoj situaciji.\nMi u Krajini znamo kako se boriti s poplavama i klizištima. Zbog toga razumijemo kroz šta prolaze građani i spremni smo pomoći Kantonu Sarajevu, i u ljudstvu i materijalno-tehničkim sredstvima. I uvijek smo ljudski spremni reagovati i pružiti ruku u nevolji.Sa kolegom Fortom sam razgovarao o tome kako u narednim danima, u zavisnosti od toga kako se bude razvijala situacija a, nažalost, vremenske prilike ne idu na ruku, možemo pomoći Kantonu Sarajevo. Mnogo će posla biti i na saniranju posljedica poplava, gdje smo također ponudili pomoć, rekao je Ružnić.\nForto se zahvalio Ružniću i Krajini na ponuđenoj pomoći, kazavši da je solidarnost u teškim trenucima važnija nego ikada.\n← Grad Cazin ponudio pomoć sarajevskim općinama pogođenim poplavama\nNedim Sladić: “Objasnit ću sada sve i tu stavljam tačku na i” →\nAlijansa za izgradnju mira poziva SAD na hitno djelovanje: Dodik ugrožava mir!\nHiljade ljudi na dženazi Muameru Zukorliću


Održana sednica SO Prokuplje: Doneta odluka u interesu radnika - Topličke Vesti | Topličke Vesti\nOdržana sednica SO Prokuplje: Doneta odluka u interesu radnika\nPROKUPLJE- Na današnjoj sednici Skupštine opštine Prokuplje usvojena je Odluka o izmeni odluke o maksimalnom broju zaposlenih na neodređeno vreme u sistemu lokalne samouprave Opštine Prokuplje. Ovom odlukom smanjen je broj radnika koji je bio predviđen za prvi krug racionalizacije, što znači da će umesto 90, biti racionalizovano 67 radnika.\n– Na izmenu Odluke o maksimalnom broju zaposlenih odlučili smo se kako bi izašli u susret radnicima, jer se novom odlukom smanjuje broj radnika za racionalizaciju. U skladu sa odlukom Vlade Republike Srbije i predlogom Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, ukupan broj zaposlenih u sistemu lokalne samouprave od predviđenih 802, svodi se na 735 radnika. Do izmena je došlo u JKP „Hameum“ koje je naše najveće i najznačajnije preduzeće u kojem je trebalo da bude racionalizovano 40 radnika. Novom odlukom taj broj je umanjen za 16, što znači da je za racionalizaciju u ovom preduzeću sada predviđeno 24 radnika. Do izmene je došlo i u Turističko-sportskoj organizaciji koja je procentualno trebala da racionalizuje najviše ljudi. Tako će umesto 20, u ovoj javnoj ustanovi biti racionalizovano 13 zaposlenih.\nSmatramo da je nova odluka o maksimalnom broju zaposlenih doneta u interesu radnika i da će sada u budžetu Opštine biti još više sredstava koja ćemo usmeriti na unapređenje rada JKP „Hameum“. Uštedom od oko 15 miliona dinara planiramo da obnovimo mehanizaciju i obezbedimo poslovni prostor za rad ovog najznačajnijeg javnog preduzeća, istakao je predsednik Opštine Prokuplje Aleksandar Simonović.\nPrema rečima presednika Simonovića, izmenama odluke o maksimalnom broju zaposlenih u sistemu lokalne samouprave Opštine Prokuplje, za koju je na današnjoj sednici glasalo 40 odbornika, prethodile su konsultacije sa predstavnicima Sindikata, kao i razgovori sa zaposlenima. Predstavnici Ministrastva državne uprave i lokalne samouprave potvrdili su da je nova odluka u potpunosti usklađena sa zakonom, kao i način za određivanje maksimalnog broja zaposlenih u sistemu lokalne samouprave Opštine Prokuplje, što znači da za donošenje ove odluke postoji saglasnost svih činilaca.\nKratak url URL: http://toplickevesti.com/?p=67773\n4 komentara za “Održana sednica SO Prokuplje: Doneta odluka u interesu radnika”\n1. септембра 2017. - 18:03\nhahaha prvo hteli bezpotrebno da daju otkaze ljudima a sada oni kao spasioci ,smesno…jadno i bedno…\n1. септембра 2017. - 20:08\nNiko nije za otkaze ali ako postoje prekobrojni a drzavni organi i dalje ne funkcionisu bar treba skinute taj rashod za plate sa budzeta NE treba zaboraviti onih 9000 koji su ostali bez posla 2002/2006 godine I ZBOG KOGA JE TAKO BILO!\n1. септембра 2017. - 20:10\nhteli da priznaju ili ne konacno se uvod red u sistem\n2. септембра 2017. - 11:52\nSada verovatno nece odgovarati opoyiciji u nasem gradu sto je 67 koliko je i trebalo tj koliko je predvidjeno nego verovatno treba i manje po njima


Bogoljub Karić: Predsednik Vučić i ja se zalažemo da Srbija radi, gradi i rađa\nIzvor: BKTV News, 13.Sep.2017, 16:31\nU Srbiji je došlo novo vreme kada se državna politika i celokupna ekonomija ne vodi u dva stana i tri kafane, već po zakonu i tenderima, što je i zasluga bivšeg premijera, a sadašnjeg predsednika Vučića. Kabineti vlade ne služe više za krčmljenje >> Pročitaj celu vest na sajtu BKTV News << Srbije, kao za vreme bivše vlasti.\nSrcem i dušom sam A. Vučića podržavao u kampanji, napravio je nešto što niko nije od kad postoji Srbija. Pomirio nas je sa Istokom i Zapadom. Predsednik Vučić je svojom miroljubivom politikom postao politički lider u regionu i faktor stabilnosti, pokrenuo ekonomske reforme u Srbiji. Prvi put, budžet Srbije je u plusu, za razliku od ranijih godina, kada su njegovi prethodnici koristili Vladu, svoje funkcije i kabinete da krčme Srbiju, jer su na nju gledali kao na svoj džep.


Na svaki protest opozicije, vladajuća koalicija odgovoriće mitingom - Moja Hercegovina\nPočetna / Na svaki protest opozicije, vladajuća koalicija odgovoriće mitingom\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da će vladajuća koalicija, ukoliko opozicija ima namjeru da organizuje nove proteste, svaki put organizovati miting podrške institucijama Republike Srpske.\n“Ukoliko je opozicija naumila da iscrpljuje narod protestima, onda ćemo i mi svaki put organizovati naš miting podrške Republici Srpskoj i njenim institucijama”, rekla je Cvijanovićeva i navela da svi skupovi moraju biti organizovani u skladu sa zakonom.\nOna je dodala da tokom protesta ne smiju biti zapostavljeni oni koji žele da prošetaju Banjalukom ili imaju druge poslove, u čemu ne smiju biti spriječeni.\nCvijanovićeva je odgovarajući na pitanja poslanika rekla da su posljednja dva skupa u Banjaluci, iako su bila ocjenjivana kao bezbjednosno rizična, protekla bez problema, što je pokazalo zrelost institucija i građana Republike Srpske.\nOna je dodala da je čula stavove mnogih građana koji su bili šokirani polemikom opozicionara sa predstavnicima Srpske pravoslvne crkve, navodeći da ni oni koji glasaju za SDS ne mogu da budu saglasni sa stavovima rukovodstva ove stranke koje kaže da bi NJegova svetost patrijarh srpski Irinej trebalo da formira stranku, ako hoće da se bavi politikom.\nCvijanovićeva je zamjerila opoziciji što su nastojali da omalovaže bezbjednosna upozorenja premijera Srbije Aleksandra Vučića, koji je sa najboljim namjerama želio da podijeli svoja saznanja sa janošću u Republici Srpskoj.\n“Opozicija je bila spremna na sve, ali ostaje činjenica da su skupovi organizovani na miran i dostojanstven način i da su sa njih poslate političke poruke”, istakla je Cvijanovićeva.\nOna je rekla da je zahvalna opoziciji zbog toga što ne želi da sa njom komunicira.\n“Oni komuniciraju kada treba sređivati određene poslove i sprovesti određene inicijative, ali to ne rade kada treba da ukrste politička koplja u parlamentu. Predlažem im da ubuduće ne dolaze sa inicijativama i ne troše moje vrijeme kada žele da postignu neke stvari”, kaže Cvijanovićeva.\nGovoreći o nedavnom otvaranju obnovljene Ferhadije, Cvijanovićeva je rekla da je ovaj događaj protekao mirno i da su iz Banjaluke poslate dobre poruke.\nOna je navela da su vjerske vođe bile na visini zadatka pozivajući na mir, suživot i toleranciju.\n“Politički govori su pokvarili taj događaj. Govor turskog premijera u ostavci Ahmeta Davutoglua bio je ostrašćen i nepotreban”, naglasila je Cvijanovićeva.\nOznakemiting protest željka cvijanović


• podsticanju konkretnih aktivnosti i debate na temu zajedničkih evropskih vrednosti i perspektive;\n• podizanju nivoa informisanosti građana o značaju evropskih integracija i uloge lokalne zajednice u tom procesu;\n• podizanju kapaciteta predstavnika civilnog društva i građana na lokalnom nivou za primenu usvojenih dokumenata, preporuka i strategija.\n4. Konkursna dokumentacija se može preuzeti sa internet stranice Pokrajinskog sekretarijata za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu www.region.vojvodina.gov.rs\n6. Sopstveno učešće podnosioca predloga projekta ili učešće drugih donatora mora biti najmanje 15% od iznosa koji dodeljuje Sekretarijat.\n7. Na koverti mora da stoji naziv „NE OTVARATI KONKURS za doprinos unapređenju znanja i razumevanja procesa evropskih integracija“.\n8. Prijave se dostavljaju na adresu: Pokrajinski sekretarijat za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, Novi Sad, Bulevar Mihajla Pupina 16, poštom ili lično na pisarnici pokrajinskih organa uprave u zgradi Pokrajinske vlade.\n9. Rok za predaju predloga projekta je 27. mart 2015. godine.\n12. Rezultati konkursa biće objavljeni na sajtu Pokrajinskog sekretarijata za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu www.region.vojvodina.gov.rs.\n14. Korisnik sredstava će zaključiti Ugovor o korišćenju bespovratnih sredstava sa Sekretarijatom.


Ministar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić je kazao da je Predlog zakona o budžetu za 2022. godinu investicioni u dva pravca i to u ljudske resurse kroz program “Evropa sad”, a drugi pravac je kroz kapitalne investicije.\n“Radikalno smo popravili stanje u finansijama i vide se poboljašanja. Možemo da konstatujemo velik uspjeh Vlade koja je preokrenula jednu tešku situaciju u kojoj se našla i radikalno popravila stanje u finansijama”, rekao je Spajić na Odboru za ekonomiju, finansije i budžet koji je započeo dvodnevnu raspravu o predlogu budžeta na narednu godinu.\n“Za potrebe otplate duga u narednoj godini planirano je 292 miliona, a ukupna nedostajuća sredstva projektovana su na nivou od 497,94 miliona. Očekuje se se da za potrebe finansiranja budžeta u narednoj godini neće biti potrebno novo zaduženje”, kazao je Spajić.


Novi Sad subvencioniše boravak dece i u privatnim vrtićima - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Deca » Agencije za cuvanje dece » Novi Sad subvencioniše boravak dece i u privatnim vrtićima\nGrad Novi Sad subvencionisaće boravak dece u privatnim vrtićima sa od 7.000 do 13.000 dinara mesečno, a ostatak do pune cene plaćaće roditelji.\nRebalansom gradskog budžeta predviđeno je 68 miliona dinara za subvencionisanje dece u privatnim vrtićima. Posle više godina obećavanja i pregovora na ovu temu, Gradska kuća konačno kreće sa konkretnim rešenjima.Sledeće godine će se odvojiti još veća sredstva u gradskom budžetu za ove svrhe.\nTrenutno je oko 2.000 dece na listi čekanja u “Radosnom detinjstvu”, oko 500 dece ima mogućnost da ide u privatne vrtiće, dok njih 1.500 nema mogućnosti niti novca za upis. Grad Novi Sad hoće da pomogne upravo roditelje ove dece i da im obezbedi finansijsku podršku.\nGrad je spreman da subvencioniše roditelje čija su deca na listi čekanja, u iznosima od 7.000 do 13.000 dinara, u zavisnosti od uzrasta deteta i vremena koje ono treba da provede u vrtiću.\nOko 30 miliona dinara je obezbeđeno za konačno sređivanje tri nova vrtića u Novom Sadu, koja bi trebalo da počnu sa radom do kraja godine. Time će se obezbediti novih 600 mesta za decu.\nNovi Sad jedini grad koji je na ovaj način rešio problem mesta za decu u vrtićima. Dovoljan dokaz za to je da je u Novom Sadu upisano oko 15.000 dece u vrtićima, dok je na primer u Nišu upisano svega 5.000 dece.\nPrethodni: Lek od breskvinog lišća – Laguna\nSledeći: Pomfrit iz rerne


Završen projekat “Konkurentna znanja i vještine za održiva radna mjesta” – Obrazovanje odraslih Prijedor\nZavršen projekat “Konkurentna znanja i vještine za održiva radna mjesta”\n04/03/2019 Novosti by OO Prijedor\nPovodom završetka projekta “Konkurentna znanja i vještine za održiva radna mjesta” , u hotelu Prijedor je održana završna konferencija. Tom prilikom sagledani su rezultati projektnih aktivnosti kao i mjere podrške lokalnom tržištu rada.\nV.d. direktora Agencije “PREDA-PD” izjavio je da je ovim projektom postignut najbitniji cilj: 171 lice je prekvalifikovano a njih 75 je pronašlo zaposlenje sa tendecijom rasta ovog broja.\nLokalno partnerstvo za zapošljavanje Prijedor je jedno od 19 uspostavljenih lokalnih partnerstava za zapošljavanje u okviru projekta ”Podrška lokalnim partnerstvima za zapošljavanje u Bosni i Hercegovini”, koji Evropska unija finansira sa 4 milijuna eura, a provodi Međunarodna organizacija rada (ILO).\nKonferenciji su prisutvovali predstavnici ILO OFFICE-a iz Sarajeva, g-đa Amra Selesković, ministar privrede i preduzetništva u vladi RS Vjekoslav Petričević, predstavnici Ministarstva rada i boračko-invalidske zaštite RS, predstvanici Ministarstva prosvjete i kulture kao i brojni predstavnici poslovnih subjekata sa područja grada.\nPrezentovana radna verzija softverskog rješenja\nSvečano završen projekat "Lokalno partnerstvo za zapošljavanje" u Bosni Hercegovini\nZavršen projekat "Konkurentna znanja i vještine za održiva radna mjesta"\nObuka iz oblasti andragogije\nZavršena obuka za zavarivače MIG-MAG postupkom\nZasjedao Savjet za obrazovanje i zapošljavanje\nIzrada softverskog riješenja za poboljšan rad Savjeta za obrazovanje i zapošljavanje\nOprema za sve polaznike obuke - CNC OPERATER ZA METAL


Povezano: Sjedinjene Američke Države Francuska\nPredsednici Amerike i Francuske, Donald Tramp i Emanuel Maktron, raspravljali su o svojim razlikama po pitanju evropske bezbednosti u subotu, jutro nakon što je Tramp stigao u Pariz i odmah kritikovao svog domaćina.\nNakon što je započeo njihov sastanak u Jelisejskoj palati, predsednik SAD je ponovo pozvao na bolju raspodelu tereta troškova odbrane Evrope.\n"Želimo jaku Evropu", rekao je Tramp.\nEmanuel Maktron je odgovorio: "Verujem da nam jeste potrebno više evropskih kapaciteta, više evropske odbrane".\nAli obojica lidera, barem dok su izveštači bili u prostoriji, izbegavali su razmenu bilo kakvih kritika na račun onog drugog. Nakon što je predsednički avion "Er fors 1" sleteo na aerodrom Orli, Tramp je ispalio poruku svom domaćinu, okarakterisavši Makronov poziv za pravljenje evropske vojske "vrlo uvredljivim". U tvitu nakon sletanja, Tramp je napomenuo da bi Evropa prvo trebalo da plati "svoj pošteni deo" za NATO, pre nego što razmatra formiranje evropskih snaga. Makron, tokom posete mestima zapadnog fronta iz Prvog svetskog rata u Verdunu, rekao je za radio Evropa 1 da u susret obnovljenoj pretnji iz Moskve, Evropa treba da "sama sebe brani bolje" i da Evropljani ne mogu da se štite bez "prave evropske armije". Makron je u intervjuu takođe kritikovao Trampovu nedavnu izjavu da će se Vašington povući iz Sporazuma o nuklearnim snagama srednjeg dometa (Pakt INF), koji je ograničavao nuklearno oružje i koji su sklopili predsednik SAD Ronald Regan i sovjetski generalni skretar Mihajl Gorbačov.\n"Glavna žrtva" tog povlačenja, rekao je Makron, je "Evropa i njena bezbednost".\nFrancuski predsednik je dodao da Evropa takođe mora da štiti samu sebe "uz poštovanje prema Kini, Rusiji i čak i Sjedinjenim Američkim Državama". Devet ministara odbrane iz evropskih zemalja raspravljaju o tome kako bi nove međunarodne snage funkconisale. Evropski lideri shvatili su Trampove zahteve za dodatnim milijardama dolara za troškove odbrane kao pretnju da će se Sjedinjene Države povući iz gotovo 70 godina stare vojne alijanse. Ali, ideja evropske armije dobila je ograničenu podršku iz Berlina i Londona. Politički i vojni analitičari postavljaju pitanje da li evropske zemlje imaju volje, novca i vojnog potencijla da zamene sirovu snage Sjedinjenih Država. Ideja evropske odbrambene zajednice inicijalno je pokrenuo britanski premijer Vinston Čerčil 1950. godine, ali je francuski parlament to odbio.\nTema je ponovo došla u fokus nakon što se 12 lidera okupilo u Parizu na obeležavanju primirja pre jednog veka u ratu koji se okončao 11. sata 11. dana u 11. mesecu.\nLider SAD doputovao je u Evropu sa prvom damom Melanijom Tramp kako bi učestvovao u nedelju u ceremoniji obeležavanja 100. godišnjice primirja kojim je okončan Prvi svetski rat u kome je ubijeno 40 miliona ljudi. Komemoracija bi trebalo da bude održana u nedelju kod Trijumfalne kapije.\nSjedinjene Države i Francuska - koja je prva zemlja koja je formalno 1778. priznala Deklaraciju o nezavisnosti od Velike Britanije - bile su saveznice u oba svetska rata i partneri u bezbednosnoj strukturi NATO-a u Zapadnoj Evropi nakon Drugog svetskog rata. Alijansa je sastavljena od različitih snaga država članica, nejednake snage i sposobnosti, koje su stavljene pod jedinstvenu komandu kad god izvode neku misiju. Tramp, međutim, otkako je preuzeo dužnost pre dve godine, učestalo je dovodio u pitanje pakt o zajedničkoj odbrani i oštro kritikovao evropske zemlje zbog neizlaska u susret zahtevima za trošenje dva odsto njihovog bruto domaćeg proizvoda na odbranu. Takođe je naglašavao da Sjedinjene Države treba prvo da misle na same sebe, pre nego na potrebe drugih nacija, odbacijući koncept globalizma.\nTramp otkazao posetu američkom vojnom groblju\nPredsednik Tramp nije mogao da prisustvuje komemoraciji američkim vojnicima i marincima poginulim u Prvom svetskom ratu, zato što je kiša onemogućila njegov prevoz helikopterom, saopštila je Bela kuća.\nZbog otkazivanja u poslednji čas, Tramp je kritikovan na društvenim medijima a čak su i neki zvaničnici u Britaniji i SAD ocenili da Tramp nije iskazao dužno poštovanje prema američkim vojnicima.\nPredsednik je, zajedno sa suprugom Melanijom, trebalo da oda poštu vojnicima na američkom groblju En-Marn u Belou. Međutim, zbog uporne lake kiše i oblačnog vremena, njegov helikopter nije poleteo ka toj lokaciji.\n"Njihovo prisustvo je otkazano zbog logističkih teškoća izazvanih vremenom", saopštila je Bela kuća, dodajući da je umesto Trampa otišla delegacija koju je predvodio penzionisani general Džon Keli, šef osoblja Bele kuće.\nOdluka je izazvala oštre kritike na Tviteru. Nikolas Soums, član britanskog parlamenta koji je unuk bivšeg premijera Vinstona Čerčila, rekao je da je Tramp "osramotio" američke vojnike.


EVROPSKA KOMISIJA TUŽILA POLJSKU, ČEŠKU I MAĐARSKU ZBOG IZBEGLICA\nEvropska komisija tužila je Sudu pravde Evropske unije Poljsku, Češku i Mađarsku zato što nisu poštovale odluke o preraspodeli izbeglica unutar EU po nacionalnim kvotama i potpuno su prestale da ih primaju.\n"Postupak koji je EK inicirala počeo je 4. januara 2018. godine. Tužene zemlje imaju pravo da reaguju na potez Komisije. Prvo ročište može da se očekuje krajem ove godine, ne ranije nego u novembru ili decembru", ukazao je portparol suda Balaž Lehocki.\nPortparol je dodao da ceo proces može da traje oko 18 meseci.\nPrethodna liberalna vlada tadašnje premijerke Eve Kopač obavezala se u jesen 2015. godine da će u okviru sporazuma o relokaciji primiti oko 7.000 izbeglica sa Bliskog istoka i iz Afrike. Međutim, nakon parlamentarnih izbora konzervativna vlada stranke Pravo i Pravda prvo je prestala da prima izbeglice iz centara u Italiji i Grčkoj uz opravdanje da nema načina da ih temeljno proveri, što predstavlja rizik za Poljake.\nNovi poljski premijer Mateuš Moravjecki kategorično je odbio apel svog oca i uticajne Poljske katoličke crkve da Poljska otvori makar humanitarne koridore za izbeglice i primi zaista ugrožene ratom, navodeći da Poljska ni sada ni ubuduće neće primati izbeglice sa Bliskog istoka i iz Afrike.\n"Veoma smo dosledni i bićemo i u narednim godinama. Bez izmena zauzimamo stav koji je stranka Pravo i Pravda formulisala pred izbore 2015. godine da nećemo primati izbeglice i imigrante sa Bliskog istoka i iz Severne Afrike i to je naša suverena odluka", ukazao je Moravjecki.\nČeška je za vreme prethodne vlade socijaldemokratskog premijera Bohuslava Sobotke primila 12 izbeglica iz kvote od skoro 3.000, a onda je program obustavila, uz obrazloženje da Grčka i Italija ne omogućavaju češkim organima da provere izbeglice koje bi došle u Češku, kao i da izbeglice ionako ne žele u Češku već će odmah otići u Nemačku.\nMuslimanskim izbeglicama i budućim napadima islamskih terorista od jeseni 2015. plaši predsednik Češke Miloš Zeman, a sadašnji premijer Andrej Babiš takođe insistira da se izbeglicama pomaže van Evrope i da EU zatvori svoje granice za njih.\nBabiš je nakon imenovanja za premijera početkom decembra izjavio da će pokušati da ubedi šefa Evropske komisije Žana Kloda Junkera da tužbu Sudu EU protiv Češke povuče a istovremeno je kao ispod dostojanstva odbio korak koji je preduzela Slovačka, da i Češka pokaže volju da makar nekoliko desetina izbeglica primi.\nIako je Slovačka tužila EU sudu zbog kvota i izgubila spor, vlada premijera Roberta Fica pokazala je u poslednjem trenutku dobru volju da mali broj izbeglica prima, te tako nju kao jedinu iz Višegradske grupe EK nije tužila sudu.\nIzvor: Vebsajt 021, 04.01.2018.


Intenzivirani radovi na proširenju kanalizacione mreže Radio Gradačac – 56 godina sa vama…\nOvih dana intenzivirane su aktivnosti izgradnje kanalizacione mreže u sjevernom dijelu područja grada Gradačca. Radovi su dio višemilionskog projekta „Vodosnabdijevanje Gradačca“.\nTim povodom sutra će u Gradačcu biti upriličen prijem za nj.e. Jakuba Skalnika, ambasadora Republike Češke u Bosni i Hercegovini. Nakon razgovora sa gradonačelnikom Gradačca Edisom Dervišagićem češki ambasador će obići gradilišta gdje se vrši izgradnja kanalizacione mreže.\nDo sada su završeni radovi izgradnje kanalizacione mreže u naseljima Ledenice Gornje i Ledenice Donje, Škorići i Bagdale. Radovi na izgradnji i proširenju kanalizacione mreže dužine 17,5 kilometara trebali bi biti završeni do kraja godine u još nekoliko naselja.\nVrijednost donirane opreme od strane Češke razvojne agencije je oko jedan milion eura. Ukupna vrijednost projekta vodosnabdijevanja grada Gradačca je oko 20 miliona KM, a finansira se iz kreditnih sredstava Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), te grant sredstvima Češke razvojne agencije i Švedske agencije za razvojnu saradnju (SIDA).\nProjekat podrazumijeva izgradnju vodovodne mreže u južnom dijelu Gradačca, rekonstrukciju dijela gradske azbestno-cementne vodovodne mreže i proširenje kanalizacione mreže u sjevernom dijelu grada, kao i rekonstrukciju prečistaca otpadnih voda u Gradačcu.\nNjegovom realizacijom će se u južnom dijelu grada Gradačca izgraditi preko 100 km vodovodne mreže zajedno sa objektima. Prema projektnoj dokumentaciji u sjevernom dijelu grada predviđena je izgradnja oko 40 km kanalizacione mreže i rekonstrucija postojeće vodovodne mreže u istoj dužini.


Obeleženo 140 godina administrativne zaštite Obedske bare : Nadlanu.com\nObeleženo 140 godina administrativne zaštite Obedske bare\nObjavljeno 17. okt 2014. / 16:58:58\nPastor je istakao da je zadatak svih da očuvaju to prirodno bogatstvo i da u situaciji ekonomske krize Pokrajina pomaže koliko može.\n- Obedska bara je najbolji pokazatelj da ovaj prostor može biti deo sveta i to tako da prednjači-, rekao je Pastor, dodajući da bi trebalo svi da se potrudimo da i u drugim oblastima budemo na vrhu.\nDirektorka JP "Vojvodinašume" u čijoj nadležnosti je i Obedska bara, Marta Takač kazala je da je ovo izuzetan jubilej i da to preduzeće vode računa o očuvanju tog rezervata, kao i drugih kojima upravlja.\n-Današnja akademija je prilika da promovišemo Obedsku baru i u turističke svrhe i da mnogima koji ne znaju kažemo da smo spremni da primimo i veliki broj gostiju i organizujemo razne aktivnosti iz oblasti zaštite životne sredine- istakla je ona.\nObedska bara proglašena je zaštićenim područjem još davne 1864. godine i ona je posle čuvenog Jeloustona u SAD, drugo područje na svetu na kojem je proglašena administrativna zaštita.\nTakač je dodala da "Vojvodinašume" poslednjih 12 godina upravljaju Obedskom barom, ali i sa još nekoliko rezervata, ističući da je u tom periodu obeleženo i nekoliko jubileja, kao što je 250 godina šumarstva u Vojvodini 2009. godine.\nNa zaštiti Obedske bare radi i Kancelarija programa za razvoj UN ( UNDP) koja pomaže da se osigura održivost zaštićenih područja u Srbiji kroz jačanje regulatornog okvira za njihovo finansiranje.\nUNDP je u Vojvodini finansirao aktivnosti u tri zaštićena područja u specijalnim rezervatima prirode Gornje Podunavlje, Deliblatska peščara i Obedska bara.\nZnačaj obeležavanja 140 godišnjice od proglašenja administrativne zaštite Obedske bare na današnjoj akademiji, istakla je i stalna predstavnica UNDP u Srbiji Irena Vojackova Solorano, ukazujući da projekti vezani za finansiranje zaštićenih područja stvaraju mogućnosti i za dodatne izvore prihoda koji će doprineti efikasnijem upravljanju u zaštićenim područjima.\nObedska bara nalazi se u jugoistočnom Sremu, ukupne površine 9.820,0000 hektara, a u rezervatu je zabeleženo više od 280 vrsta biljaka i 220 vrsta ptica.


Rajs: SAD uznemirene koncetracijom moći u Kremlju\nРубрика: Свет Аутор: новинарство 922 пута прочитано Датум: 11.05.2007 Одштампај\nVAŠINGTON – Državna sekretarka SAD Kondoliza Rajs, uoči posete Moskvi, rekla je danas da je zabrinuta zbog koncetracije moći u Kremlju, kao i da odnosi SAD i Rusije prolaze kroz „težak period”.\nSAD su u sporu sa Rusijom zbog niza pitanja, uključujući američke planove za postavljenje sistema protivraketnog odbrambenog sistema u srednjoj Evropi, budućeg statusa Kosova, kao i ljudskih prava.\nGovoreći u potkomitetu Senata za spoljnu politiku državna sekretarka, koja u nedelju putuje u Moskvu, ocenila je da je odnos sa Rusijom kao i svak odnos, komplikovan.\nKondoliza Rajs u obraćanju članovima potkomiteta nije spomenula raketni štit, koji će najverovatnije sledeće nedelje biti tema razgovora u Moskvi, ali je kritikovala Rusiju zbog zaustavljanja reformi.\nDržavna sekretarka je rekla da su „svi u svetu, u Evropi i SAD, veoma zabrinuti” zbog unutrašnje politike Rusije poslednjih godina. Ona je dodala da je problematična koncentracija moći u Kremlju.\nPrema njenim rečima, za Rusiju su problematični odnosi SAD sa njenim susedima, poput Gruzije i Ukrajine.\n„Pokušali smo da ubedimo Ruse da pojava demokratije na njenim granicama – bilo da je to Gruzija bilo Ukrajina – neće biti problem”, rekla je Kondoliza Rajs i dodala da će SAD i dalje imati dobre i zdrave odnose sa tim zemljama.\n« « Претходне вести: „Vašington tajms”: Islamski teroristi na Balkanu\nНаредне вести: Sbija među deset finalista na pesmi Evrovizije! » »


"Galenika Fitofarmacija" ubeležila neto profit od 757,4 miliona dinara\nZemunski proizvođač pesticida, "Galenika Fitofarmacija", objavila je rezultate poslovanja za 2014. koji ne pokazuju naročita odstupanja od poslovanja zabeleženog u 2013. godini.\nPrihod od prodaje dosegao je 3,6 milijarde dinara, dok je operativni profit na nivou od 806 miliona dinara, gotovo identičan kao i 2013. Neto profit iznosi 757,4 miliona dinara, takođe gotovo identično kao i godinu dana ranije, te se sudeći prema tome možemo nadati i sličnom iznosu dividende (152 dinara po akciji bruto).\nZa ovu godinu kompanija očekuje rast prihoda od 7% i rast operativnog i neto profita, u skladu sa tim trendom (+7% za operativni profit i +9% za neto profit).\nSporazum o vazdušnom saobraćaju Srbije i Švajcarske\nSrbija i Švajcarska potpisale su u sredu sporazum o vazdušnom saobraćaju koji treba da omogući intenzivnije i liberalnije odnose u vazdušnom saobraćaju izmedju dve države.\nSporazum su u Vladi Srbije potpisali ministarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović i ambasador Švajcarske u Srbiji Žan-Danijel Ruh.\n"Srbija i Švajcarska već imaju jedan sporazum o vazdušnom saobraćaju, koji smo sada doradili i učinili savršenijim", kazala je Mihalovićeva nakon potpisivanja tog dokumenta.\nOna je precizirala da sporazum znači mogućnost da izmedju dve zemlje bude više letova, da letovi budu omogućeni iz raznih gradova, odnosno omogućava sve vrste dogovora koji ranijim sporazumom nisu bili mogući.\nAmbasador Švajcarske Žan-Danijel Ruh kazao je da sporazum omogućava bolju povezanost dve zemlje, imajući u vidu da u Švajcarskoj živi i radi velika srpska dijaspora.\nIzjednačavanje domaćih i stranih investitora\nNacrt zakona o ulaganjima predviđa izjednačavanje domaćih i stranih investitora i osnivanje Razvojne agencije Srbije i Ekonomskog saveta, rekao je danas u Nišu državni sekretar Ministarstva privrede Miloš Petrović.\nRazvojna agencija Srbije je pravni sledbenik Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) i Nacionalne agencije za regionalni razvoj koje će biti ugašene, kazao je Petrović novinarima tokom prve javne rasprave o Nacrtu zakona o ulaganjima.\nNovim zakonom se menja raniji Zakon o stranim ulaganjima i stvara institucionalni okvir za bržu i efikasniju pomoć onima koji budu želeli da investiraju i zapošljavaju nove ljude, napomenuo je Petrović.\nRazvojnom agencijom bi upravljao profesionalni menadžment, bilo bi to korporativno upravljanje sa merljivim reultatima, dodao je Petrović.\nPrema njegovim rečima, dosadašnji uloženi novac na ime subvencija investitorima dao je rezultate, ali bi sve to moglo da bude i efikasnije i brže. Razvojna agencija i Ekonomski savet pratili bi svaki projekat od početka do kraja, merili bi efekte uz pomoć Ministarstva finansija i carine, a svi projekti kojih je 192, biće nastavljeni i cilj je da ono što je urađeno i što radi bude zadržano, kazao je Petrović.\nNačin i visina subvencija investitora bio bi regulisan podzakonskim aktima i te subvencije sada iznose od 3.000 do 7.000 evra po radnom mestu u zavisnosti od područja.\nOn je napomenuo da će investitori biti stimulisani da i deo dobiti usmere u reinvestiranje i otvaranje novih pogona i radnih mesta.\nU toku realizacije biće moguća modifikacija i sistem treba da bude fleksibilan u cilju postizanja što boljih rezultata, rekao je Petrović.\nPodela projekata na loklne, regionalne i od nacionalnog značaja zapravo znači da je na osnovu detaljne analize poznato u kojim delovima Srbije u kojoj grani industrije mogu biti postignuti najbolji i najbrži rezultati, naveo je Petrović.\nOn je napomenuo da Fond za razvoj nastavlja sa radom i da pitanje njegovog sedišta, uz današnji nivo komunikacija, nije tako važno.\nJavna rasprava, uz prisustvo privrednika iz ovog dela Srbije, održana je u Regionalnoj privrednoj komori.


Prijave za besplatno banjsko lečenje za penzionere do 7. septembra - Radio televizija Pančevo\n24. avgusta 2020. 24. avgusta 2020. 0399\nI ove godine PIO – Fond Filijala Pančevo raspisala konkurs za penzionere koji imaju prava na besplatnu rehabilitaciju i banjsko lečenje.Prijave se mogu podneti do 7 septembra. Sve informacije penzioneri mogu dobiti u Uduženjma penzionera ili u Mesnoj zajednici na čijoj teritoriji žive.\nUdruženjima penzionera u Pančevu i naseljenim mestima prosleđene su prijave iz pančevačke flijale PIO Fonda koje treba da popune penzioneri čija primanja nisu veća od 27 hilada 775 dinara i koji nisu do sada išli o trošku države na rehabiltaciono –lečenje u banje.\nTakođe je važno da penzioneri koji nisu članovi udruženja penzionera takođe na teritoriji Mesne zajednice u kojoj žive mogu da podnesu zahtev.\nKada ode u udruženje penzionera neophodno je podneti poslednji ček od penzije , ako ima neku medicnsku dokumetaciju.\nPrvi put ove godine penzioneri koji ispunavaju uslove za odlazak u banje , imaće mogućnost da predlože u koju banju bi želeli da idu ali nije obavezujuće da ako su kapaciteti popunjeni tu budu i upućeni. Ove godine o trošku Republičkog fonda –Filijale Pančevo\nZorana Stekovic 28. novembra 2019.


Zamjenici ambasadora 16 zemalja Evropske unije u posjeti BNV-u – SNEWS\nBy SNews 26. Maja 2022. 252 No comment\nZamjenici ambasadora 16 zemalja Evropske unije u Republici Srbiji predvođeni zamjenicom šefa Delegacije EU Matejom Norčić Štamcar posjetili su danas Bošnjačko nacionalno vijeće i sastali se sa rukovodstvom Vijeća.\nPredsjednica Vijeća, Jasmina Curić upoznala je delegaciju EU sa aktivnostima Bošnjačkog nacionalnog vijeća, trenutnom društvenom, političkom i ekonomskom situacijom u Sandžaku, kao i sa izazovima sa kojima se susreću Bošnjaci u Srbiji.\nPredsjednica Vijeća se u ime svih građana Sandžaka zahvalila se predstavnicima zemalja Evropske unije na podršci koju pružaju sandžačkim opštinama u procesu pristupavanja Srbije EU i iskazala spremnost Bošnjačkog nacionalnog vijeća da bude partner na projektima razvoja ove u Srbiji po svim parametrima nerazvijene regije.\nZamjenica šefa Delegacije Evropske Unije u Srbiji Štamcar i 16 zamjenika ambasadora evropskih zemalja članica EU prethodnih dana posjetili su Užice, Sjenicu, a danas borave u Novom Pazaru u kojem su, pored Vijeća, obišli i gradsku upravu, a planiraju posjetiti i neke od uspješnih preduzetnika iz ovog grada koje je EU podržala u okviru aktivnosti usmjerenih na unaprjeđenju malih biznisa u Srbiji, saopšteno je iz BNV-a.\nTagovi: Bošnjačko nacionalno vijeće (BNV) Evropske ambasade posjeta vijeću


Fond PIO najavio je da će januarske penzije uvećane za 1,25 odsto, kao i razlika za decembar prošle godine, početi da se isplaćuju danas.\nKako je saopšteno iz Fonda PIO, penzije i novčane naknade koje isplaćuje taj fond ove godine uvećavaju se za 1,25 odsto, počev od isplate decembarske penzije, tako da će se penzije i novčane naknade od decembra 2015. isplaćivati u uvećanom iznosu.\nKako je navedeno, uvećane penzije počeće da se isplaćuju sa januarskom penzijom, dakle u februaru, i tada će biti isplaćena i razlika za decembar 2015. godine.\nFond PIO će uvećane januarske penzije i razliku za decembar isplatiti po sledećoj dinamici: 3. februara penzioneri samostalne delatnosti, 5. februara poljoprivredni i vojni penzioneri i 10. februara penzioneri iz kategorije zaposlenih.\nTo znači da će penzioneri sa februarskom isplatom dobiti penzije uvećane za 2,5 odsto. Tako će oni koji imaju penziju od 20.000 dinara imati povećanje od 500 dinara, oni sa 40.000 dinara povećanje od 1.000 dinara, a oni sa 80.000 dinara dobiće 2.000 dinara.\nOd sutra zvanični razgovori sa Misijom MMF-a, ne o platama i penzijama\nKako povećati grudi za tri broja? (video)


FCA radnicima: Nema para ako zaustavite proizvodnje linije! - Auto Republika\nFiat Chrysler Automobiles je izdao oštro upozorenje zaposlenima, nakon što su radnici u dve američke fabrike obustavili proizvodnju zbog sumnje u racionalnost postupaka rukovodstva u pogledu načina na koji se odnosi prema rizicima skopčanim sa širenjem zaraze novim korona virusom.\n“Neovlašćena obustava rada u našim pogonima dovodi do prekida proizvodnje i bezbednosnih rizika, što ne može biti tolerisano,” tvrdi Majk Reša, direktor proizvodnje unutar Fiat Chryslerove severnoameričke divizije, u pismu koje je objavljeno početkom ove nedelje. Zaposleni koji su inicirali neprincipijelne obustave rada će se suočiti s disciplinskim postupcima, i njihovi postupci će im obezbediti “nultu zaradu”, napisao je pomenuti direktor proizvodnje.\nPretnje koje je iznelo rukovodstvo korporacije Fiat Chrysler su usledile nakon privremenih prekida u proizvodnji ključnih fabrika zaduženih za montažu pikap kamioneta marki Jeep i Ram. Sve to dodatno podgreva tenzije, šest nedelja nakon poziva rukovodstva radnicima da nastave s proizvodnim aktivnostima, a koje su ionako izrazite kod proizvođača iz Detroita. Dok su uprave preduzeća željne da što pre uspostave obime poslovne aktivnosti koji su bili aktuelni pre izbijanja pandemije, zaposleni su zabrinuti da se Covid-19 ne zakači baš za njih, pre svega jer je teško držati fizičku distancu na poslu.\nPredstavnik kompanije Fiat Chrysler je odbio da bilo šta komentariše s ovim pitanjem u vezi. FCA je prihvatila da procedure vezane za praćenje zdravstvenog stanja zaposlenih, učini rigidnijim, kako bi se sprečilo da inficirane osobe uđu u fabrički krug, kao i da se pooštre procedure vezane za dezifnfekciju radnih zona, napisao je Reša. On je takođe upozorio da će biti otpušteni svi zaposleni koji iskažu bilo koju dozu neiskrenosti pri popunjavanju zdravstvenih upitnika.\nPrivremene obustave proizvodnje\nRadnici fabrike Džeferson Sever, su na kratko obustavili proizvodnju vozila iz proizvodne palete FCA grupacije, zato što su se uplašili da je jedan od njihovih kolega “zakačio” ozloglašeni virus. Međutim, “osumnjičeni” je dobio negativan nalaz na koronu. Nešto slično se dogodilo i 27. juna u fabrici kompanije Sterling Hajts u Mičigenu gde se montiraju kamioneti, i gde je došlo do prekida proizvodnog procesa nakon sumnje da fabričke hale nisu dezinficirane po propisu, a pošto je jedan radnik poslat da obavi testiranje na Covid-19.\nČuveni sindikat United Auto Workers pritiska rukovodeće garniture kompanija da unaprede protokole vezane za zdravstvenu i bezbednosnu zaštitu članstva radničkih institucija, kaže Brajan Rotenberg, glasnogovornik pomenute radničke organizaije, nakon što su se odigrali incidenti koje smo maločas opisali.\nZaposleni u Fordovim fabrikama izgrađenim u Mičignu i Misuriju su prethodnog meseca doveli u pitanje validnost bezbednosnih protokola kompanije, nakon što je kod više zaposlenih stigao pozitivan nalaz na novi korona virus. Nešto slično se dešava i u General Motorsu gde su članovi lokalnog ogranka sindikata UAW u fabrici krosovera u Arlingtonu (američka savezna država Teksas), insistirali na privremenom zatvaranju pogona, navodeći da je lokalna epidemija u tim danima i u toj regiji, bila u zenitu.\nFord je obavestio javnost da se usaglasio sa predstavnicima sindikata u pogledu nužnih mera da bi se ljudi umilostivili da se vrate na posao, dok je General Motors u utorak izjavio da nikakve modifikacije u proizvodnim šemama postrojenja u Arlingtonu nisu obezbeđena, jer je i ranije sve bilo kako treba.\ntagovi: FCA gm korona virus strah od korone UAW\nprethodni Šef Audija cilja na profit od 4,2 milijardi evra u narednoj godini\nsledeći Tesla je nova najvrednija automobilska marka na svetu mereno vrednošću akcije na berzi\nJako osetljive stvari. U KG proizvodnja se nastavlja 07. jula?\nProces spajanja PSA i FCA neće trajati manje od godinu dana


Kolumne & novosti: Studenti zvižducima reagovali na najavu zatvaranja domova, protest u studenjaku\nStudenti u Beogradu u četvrtak uveče protestovali su zbog najave predsednika Srbije Aleksandra Vučića da će zbog širenja koronavirusa biti zatvoreni svi studentski domovi. U protestnim šetnjama, iz više domova, stigli su ispred Skupštine, uzvikujući sve vreme "Nećemo kući" i "Ne damo domove". Najavili su okupljanje za danas u 10h ispred Filozofskog fakulteta, i zatražili da pred njih izađe ministar prosvete, poručivši mu "Šarčeviću, javi se".\nPredstavnica inicijative "Zaustavimo iseljavanje studenata iz Studentskog grada" uživo na Fejsbuku prenosila je protest studenata, koji su poručili da neće napustiti svoje sobe. Oni su se spontano okupili ispred Studenjaka, a zatim krenuli ka centru grada, gde su im se pridružile kolege iz drugih domova.\nStudenti su tokom višečasovnog protesta poručili da je vlast pustila da rade kafići, da su održani izbori, da je sve bilo dozvoljeno, a da čim su prošli izbori - oni treba da napuste studentske domove. Podsećaju da je u toku ispitni rok, i dodaju da nemaju gde da žive.\nBlic javlja da domovi za smeštaj studenata u Beogradu ipak neće biti zatvoreni, već da će biti nađeno rešenje za povećanje epidemioloških mera u njima, a da je to dogovoreno u četvrtak kasno uveče "posle razgovora predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa studentima". Reagujući na ovo, studenti poručuju "da ne prihvataju polovične informacije", već da traže zvaničnu odluku.\nNa Tviteru su objavljeni snimci na kojima studenti burno negoduju zbog najave novih mera koje ih pogađaju.\nVučić je u četvrtak uveče na RTS-u najavio da će svi studentski domovi u Beogradu biti zatvoreni u okviru novih mera zbog širenja koronavirusa.


Tirk: Treba što pre imenovati vladu\nPredsednik Slovenije Danilo Tirk izjavio je u ponedeljak, posle pobede Pozitivne Slovenije Zorana Jankovića na prevremenim parlamentarnim izborima, da nova vlada mora biti imenovana što pre.\nTirk je rekao da bi nova vlada trebalo da bude imenovana pre Božića. Prema zakonu, predsednik mora sazvati konstitutivnu sednicu parlamenta do 24. decembra, ali mora sačekati na zvanične rezultate izbora koji će biti objavljeni 16. decembra.\nPredsednik države će posle savetovanja sa šefovima poslaničkih grupa predložiti parlamentu kandidata za mandatara za sastav nove vlade.\nAko kandidat za mandatara ne dobije većinu glasova, predsednik države će posle ponovljenih savetovanja u roku od 14 dana predložiti drugog ili ponovo istog kandidata, a kandidate mogu predložiti i poslaničke grupe s najmanje deset poslanika.\nNovoizabrani premijer mora 15 dana posle svog izbora predložiti svoj kabinet. Smatra se da je vlada stupila na dužnost, ako je imenovano više od dve trećine ministara među koje se ne računaju ministri bez portfelja.


23.06.2022 / 11:01 Politika - Bh. parlamentarci\nČlanovi Kolegijuma oba doma Parlamenta Dragan Čović i Nebojša Radmanović poslali su pismo Evropskom vijeću uoči dvodnevnog samita na kojem se očekuje dodjela statusa kandidata Ukrajini i Moldaviji.\nU pismu, koje je proslijeđeno i Evropskom parlamentu, ministrima vanjskih poslova EU i Velikoj Britaniji, navodi se da izaslanici i poslanici oba doma Parlamenta BiH jednoglasno traže da BiH hitno bude dodijeljen kandidatski status.\n"Naš zahtjev dolazi u vrijeme ozbiljnih izazova za evropski kontinent. Duboko smo svjesni radikalnog pogoršanja međunarodnih političkih, privrednih i sigurnosnih prilika, koje opravdano izazivaju osjećaj neizvjesnosti i ugrožene sigurnosti kod naše populacije, čije interese možemo zaštititi jedino ubrzanom integracijom u EU", navodi se u zahtjevu Parlamenta BiH.\nČović i Radmanović u zahtjevu su ukazali i na značaj hitne izborne reforme i ograničenih izmjena Ustava BiH da bi bilo omogućeno neposredno provođenje izbornih rezultata na sljedećim opštim izborima.\nEvropska komisija predložila je da Ukrajini i Moldaviji na zasjedanju Vijeća EU bude dodijeljen status kandidata o čemu će se odlučivati na samitu danas i sutra, a Slovenija je službeno predložila da i BiH dobije status kandidata čemu se priključilo još zemalja EU, među kojima je i Hrvatska.\nLideri EU i zapadnog Balkana sastat će se danas u Briselu uoči junskog sastanka Evropskog vijeća, objavljeno je na sajtu EU.


"Svako ko hoće da pomera granice, treba da zna da pokreće novi rat": Haradinaj o "razgraničenju" Kosova i Srbije - Nedeljnik\n"Svako ko hoće da pomera granice, treba da zna da pokreće novi rat": Haradinaj o "razgraničenju" Kosova i Srbije\n"Ako tenkovi Srbije predju kosovsku granicu, mi smo ovde, niko drugi nije ovde", rekao je kosovski premijer\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj rekao da niko nema pravo da razgovara o granicama Kosova i dodao: "Ako tenkovi Srbije pređu kosovsku granicu, mi smo ovde", prenela je kosovska televizija RTK 2.\nOn je dodao da će biti smatrano nacionalnom izdajom ako neko pokuša da "pomeri granice". Kako je rekao Haradinaj, svako ko želi da pomera granice, treba da zna da pokreće novi rat, javlja Tanjug.\nKosovski predsednik Hašim Tači ima poverenje kosovskih institucija u pogledu dijaloga za uzajamno priznanje sa Srbijom, ali ne i za pregovore o granicama, naglasio je Haradinaj.\n"Ako tenkovi Srbije predju kosovsku granicu, mi smo ovde, niko drugi nije ovde. Mi imamo pravo na samoodbranu. To ne sprečava pravo NATO da se brani. Ako napadne Srbija, NATO će pomoći ako može, ako ne, kazaće srećno", rekao je Haradinaj.\nKako je rekao, ideja da se Preševska dolina priključi teritoriji Kosova je nešto što je nemoguće postići. "Želja ostaje, ali da bi se pomerala ova teritorija Kosova, nema mandat ni predsednik Tači, niti bilo ko drugi", rekao je Haradinaj.\nKako je rekao, "uzećemo dolinu rado, ako nam je Srbija da, želeći to, ali niko nema pravo da pregovara o nezavisnosti teritorije Kosova koja je proglašena 17. februara". On je rekao da su izgubljeni životi "za ove granice, za ovu realnost" i da bi preispitivanje tog postignuća bila greška za Prištinu.\n"Kršenje (integriteta) teritorije zemlje je rat", smatra Haradinaj, prenela je RTK 2.


Poljska zbog bezbednosti odbija da vrati malogranični promet s Rusijom – Južnobanatske Vesti\nPoljska zbog bezbednosti odbija da vrati malogranični promet s Rusijom\nPoljska nema nameru da obnovi malogranični promet s Rusijom na kratkoj granici ruske Kalinjingradske oblasti koji je ukinula prošlog leta zbog samita NATO u Varšavi i posete pape Franje zbog militarizacije te oblasti i pojačanog dejstva ruskih obaveštajnih službi.\nSebastijan Hvalek iz poljskog Ministarstva unutrašnjih poslova rekao je provladinom desničarskom dnevniku „Gazeta polska codjenje“ da u naredno vreme nema šanse da bude obnovljen malogranični promet s Rusijom.\n„Zbog negativnih pojava koje jačaju u poslednje vreme, pre svega sve veće militarizacije Kalinjingradske oblasti i pojačane aktivnost obaveštajnih službi i drugih resora snaga bezbednosti“, kazao je poljskom listu Hvalek.\nObnavljanje malograničnog prometa traže lokalne poljske vlasti u pograničju prema Rusiji, zato što je malogranični promet doneo osetne ekonomske koristi sa obe strane granice a njihove zahteve podržava i poljska opozicija.\nPoljski MUP medjutim, ukazuje da je, navodno i ekonomski korisnije kada malograničnog prometa nema, jer su Poljaci iz tih oblasti umesto da idu u šoping u Rusiju počeli da kupuju poljsku robu kod kuće.\nMalogranični promet sa Ukrajinom, zamrznut zbog samita NATO i pape Poljska je bez problema obnovila.\nNiš: Pet osoba povređeno u sudaru, među njima i deca\nEU pozvala Rusiju da oslobodi uhapšene demonstrante


SDP, SNP, SZS: Ugljanin je politička prošlost - Radio Sto Plus\nSDP, SNP, SZS: Ugljanin je politička prošlost\nPredstavnici Sandžačke demokratske partije, Sandžačke narodne partije i Stranke za Sandžak ocenili su danas da će lista Stranke demokratske akcije Sandžaka na predstojećim parlamentarnim izborima “doživeti težak poraz”. Član predsedništva SDP Meho Mahmutović izjavio je na konferenciji za medije da SDA Sandžaka “nema ništa...\nPredstavnici Sandžačke demokratske partije, Sandžačke narodne partije i Stranke za Sandžak ocenili su danas da će lista Stranke demokratske akcije Sandžaka na predstojećim parlamentarnim izborima “doživeti težak poraz”.\nČlan predsedništva SDP Meho Mahmutović izjavio je na konferenciji za medije da SDA Sandžaka “nema ništa da ponudi” i da im je jedina tema lider Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić.\n“Sulejman Ugljanin je politička prošlost i neka se zapita zašto niko nije želeo sa njim u koaliciju. Uvek je bio pun reči hvale za svoje koalicione partnere dok zajednički čine vlast, ali bi ih nakon njihovog ili svog izlaska iz vlasti najoštrije kritikovao”, izjavio je Mahmutović.\nOn je dodao i da je SDP politička budućnot, da ova stranka svakodnevno raste i da u Novom Pazaru “svi hoće u SDP”.\nPredsednik SNP Mirsad Đerlek ocenio je da o kredibilitetu lidera SDA Sandžaka najviše govori podatak da se “hvalio da je zaustavio izgradnju hirurškog bloka u Novom Pazaru”.\n“Obećavam da ćemo mi izgraditi novi hirurški blok kada koalicija okupljena oko Aleksandra Vučića pobedi na izborima”, izjavio je Đerlek.\nOn je naglasio da nikad nije razgovarao sa Ugljaninom o formiranju jedinstvenog bošnjačkog bloka.\nPredsednik SZS Fevzija Murić ocenio je da će predstojeći izbori označiti “definitivni kraj SDA Sandžaka i Sulejmana Ugljanina”.\n“Ugljanin trenutno pokušava da izazove razdor među Bošnjacima i ja ih pozivam da mu oni konačno kažu ne, jer je on svojim postupcima uništio SDA i Bošnjačko nacionalno veće, razbio Islamsku zajednicu i ništa pozitivno za Bošnjake nije uradio”, izjavio je Murić.\nSDP, SNP i SZS deo su koalicije okupljene oko Srpske napredne stranke, koja će na predstojećim izborima izaći kao lista “Aleksandar Vućic – budućnost u koju verujemo”.


Gotovina "koči" Hrvatsku\nZAGREB (FoNet) - Hrvatski general Ante Gotovina, optužen pred Haškim tribunalom za ratne zločine, mogao bi ozbiljno da ugrozi nameru Hrvatske da postane član Evropske unije, ocenjuje nemačka agencija DPA i napominje da Britanija i Holandija uslovljavaju dalje približavanje Zagreba EU izručivanjem odbeglog generala sudu u Hagu.\nPredsednik Evropske komisije Romano Prodi poručio je ove nedelje u Briselu hrvatskom premijeru Ivi Sanaderu da će EU moći da se izjasni o kandidaturi Hrvatske tek pošto Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju ratifikuje svih 15 zemalja članica.\nEvropska komisija bi trebalo da se izjasni o kandidaturi Hrvatske ovog proleća i, ukoliko slučaj Gotovina do tada ne bude rešen, sasvim je izvesno da se Hrvatska suočava sa odlaganjem prijema u EU, pošto će kasnije morati da traži saglasnost i 10 novih članica. U tom slučaju, Hrvatska bi mogla da zaboravi svoje ambicije da se uključi u EU 2007. godine, kada se očekuje da će punopravni članovi ove integracije postati Bugarska i Rumunija.\nSanader, koji je preuzeo dužnost 23. decembra, želi da uvede Hrvatsku u EU, ali hapšenje Gotovine ili njegovo navođenje da se dobrovoljno preda Hagu nije lak zadatak, ocenjuje DPA i ukazuje da je donedavni premijer Ivica Račan ovaj "vrući krompir" prepustio nasledniku.\nNemačka agencija precizira da je reforma pravosuđa, takođe, jedan od prioriteta, kao i da Hrvatska mora rešiti granične probleme sa Slovenijom. Osim toga, Hrvatska mora garantovati sva građanska prava i povraćaj imovine pripadnicima nacionalnih manjina, pre svega Srbima izbeglim u velikom broju u vreme oružanog sukoba.\nMada politički analitičari pretpostavljaju da Brisel verovato neće insistirati da Hrvatska ispuni sve preduslove, oni ističu da će hapšenje Gotovine i saradnja Zagreba sa Haškim tribunalom sigurno biti imperativ.