VIMBLDON 2017 - ČETVRTFINALE: Novak predao meč Berdihu, povreda lakta ozbiljna :: Blog :: Poslovni Svet\nVIMBLDON 2017 - ČETVRTFINALE: Novak predao meč Berdihu, povreda lakta ozbiljna\nNovak Đoković nije uspeo da nastavi pobednički niz na travi u 2017. godini. Posle osam uzastopnih pobeda (Istborn i Vimbldon), bez izgubljenog seta, srpski as je morao da preda četvrtfinalni duel Tomašu Berdihu, posle samo jednog odigranog seta i dva gema u drugom (6:7 (2:7), 0:2).\nOzbiljna povreda lakta potpuno je onemogućila Noletu normalno serviranje, sa prosečnom brzinom prvog početnog udarca od oko 170 km/h teško je dobiti meč na najbržoj podlozi i u konkurenciji dama. Sem servisa, i forhend našeg najboljeg tenisera bio je drastično ublažen, pa je, i pored velike želje za pobedom, bilo besmisleno da Đoković muči svoje telo i rizikuje pogoršanje povrede, predaja meča je bila jedini izlaz.\nPokazalo se da je zamešateljstvo organizatora, koji su svojom kontroverznom odlukom jedino Novaka ostavili bez dana odmora pred četvrtfinale, itekako bilo uspešno u smislu eliminacije našeg asa iz daljeg takmičenja. Nedovoljno odmoran Đoković nije uspeo da povređeni desni lakat dovoljno oporavi masažom, a ceh je morao da plati predajom. Time je, svakako, i Vimbldon mnogo izgubio, publika sigurno nije bila zadovoljna što je platila skupe ulaznice za sat ne baš kvalitetnog tenisa.\nU uvodnoj deonici nije bilo brejka, a bez normalnog servisa Nole je bio lak plen Čeha u taj-breku, koji je izgubio sa 2:7. Već krajem prvog seta Srbin je zatražio prvi medicinski tajm-aut, a na pauzi između setova još jednom je pokušao uz pomoć ATP fizioterapeuta da koliko-toliko sanira povredu i pokuša da završi meč. Ipak, od toga nije bilo ništa. Nakon uvodnog gema 0:1 za Berdiha, naš as je servirao i stigao do 40:0, kada su krenuli novi neizdržljivi bolovi. Izgubio je Đoković narednih pet poena, pretrpeo prvi brejk, započeo treći gem, ali je već posle prvog poena krenuo ka mreži i pružio ruku glavnom sudiji, a potom i Tomašu čestitao pobedu, uz reči izvinjenja zbog toga što nije u stanju da nastavi meč.\nMeč je tako potrajao samo sat i tri minuta.\nBerdih odmoran ide u polufinale, ali tamo ga čeka razigrani Federer, koji još nije izgubio set ove godine u Londonu.\nTomaš je tako, neočekivano i za njega samog, došao do tek treće pobede nad Noletom u čak 28 odmeravanja snaga. Poslednjih 12 mečeva dobio je srpski igrač, kao i 16 setova u nizu, ali, svakoj seriji jednom dođe kraj, pa makar i na ovakav način.\nČeh će se u polufinalu sastati sa prvim favoritom turnira, Rodžerom Federerom. "Fedeks" je kao brzi voz pregazio tenisera iz Kanade, Miloša Raonića - 6:4, 6:2, 7:6 (7:4). Švajcarski veteran, koji u avgustu puni 36 godina, igra kao u najboljim danima. Pokazalo se da je Federer doneo dobru odluku kada je preskočio celu sezonu na njemu neomiljenoj šljaci, jer je odmoran dočekao "svje" turnire na travnatoj podlozi, Hale, gde je po deveti put slavio i Vimbldon, gde juri rekordni osmi trofej.\nSkor je 18-6 u korist Švajcarca, a Berdih nije osetio slast pobede još od početka 2014, kada je bio bolji od Rodžera u finalu Dubaija. Ipak, ne treba zaboraviti da je jedan od retkih koji je pobedio tenisku legendu na Vimbldonu, u četvrtfinalu 2010. godine bilo je 3:1 u setovima za Čeha.\nU drugom polufinalu igraće Marin Čilić i Sem Kveri. Hrvat je sa 3:2 u setovima savladao Žila Milera, a istim rezultatom je Amerikanac izbacio branioca titule Endija Marija. Škot je kuburio sa povredom kuka i nije mogao da igra punom snagom, ap je u poslednja dva seta deklasiran od raspoloženog Kverija sa 6:1, 6:1.\nTako je Sem Kveri postao "ubica šampiona" na Vimbldonu, pošto je i prošle godine "zagorčao život" tada aktuelnom prvaku najprestižnijeg teniskog turnira na svetu, Novaku Đokoviću.\nKveri i Čilić imaju još gori međusobni skor protiv Federera od Berdiha, Sem 0-3, a Marin 1-6.\nVanredni izbori u Srbiji 2014: Zar opet SUTRA U BEOGRADU POČINJE EVROPSKO PRVENSTVO U VATERPOLU: Srbija brani titulu ZAVRŠENO EVROPSKO PRVENSTVO U VATERPOLU: Srbija šampion treći put zaredom Majski praznici u Srbiji: Parade pijanstva i kiča ATP Masters Rim: Đoković od očaja do sjaja US OPEN - DRUGI DAN: Viktor konačno prekinuo seriju poraza, Janko i Aleksandra nisu uspeli WTA ŠAMPIONAT SINGAPUR: Ubedljiva pobeda Ane Ivanović, Simona Halep ponizila Serenu US OPEN - ŠESTI DAN: Još jedan tragičan poraz Viktora, Nenad Zimonjić prošao u osminu finala EVROPSKO PRVENSTVO U ATLETICI U CIRIHU 2014: Ivana Španović je srpski "Srebrni Letač" EVROPSKO PRVENSTVO ZA ODBOJKAŠICE: Srbija u polufinalu, čelindž pobeda protiv Belgije EVROPSKO PRVENSTVO U KOŠARCI: Srbija bez finala, pobeda Litvanije, uz očajnu igru oba tima AUSTRALIJEN OPEN 2019 - TREĆE KOLO: Novak poklonio set Šapovalovu, Filip izgubio od Ćorića LETNJE OLIMPIJSKE IGRE U RIO DE ŽANEIRU - PRVI DAN: Katastrofalan žreb za srpske tenisere ATP 250 SIDNEJ: Veliki uspeh Viktora Troickog, pregazio Žila Milera za šesto finale u karijeri Finale Evrolige: Makabi bolji od Reala


Oštra Luka - Zbog Rusije, EU prima šest država, među kojima je i BiH\nZbog Rusije, EU prima šest država, među kojima je i BiH\nPlan Evropske unije je da u svoje članstvo primi šest država: Bosnu i Hercegovinu, Albaniju, Srbiju, Crnu Goru, Makedoniju ,ali i Kosovo, piše "Financial times".\nGlavni razlog za takav potez Brisela je taj što Balkan služi kao glavni "teren" preko kojeg se na hiljade migranata domogne tla Evropske unije.\nKako se navodi u "Financial timesu", strategi EU strahuju da Rusija opasno širi svoju zonu utjecaja, upravo na području gdje tradicionalno već ima saveznike.\nPrimijećeno je, navodi list, da je Moskva počela cinično da komentira obećanja koja EU daje zemljama zapadnog Balkana u vezi članstva, namećući sebe kao "alternativu".\n- Značajan broj građana, naime, u regionu vjeruje da se njihova zemlja nikada neće priključiti EU - izjavio je Florian Biber (Bieber), stručnjak za jugoistočnu Evropu pri Univerzitetu Grac.\nNovi plan Brisela će biti predstavljen Evropskoj komisiji upravo 6. februara, kada bi EU trebala, prema ranijim najavama, da predstavi svoj plan za zapadni Balkan. Očekuje se da će novi plan biti usvojen.\nRok za "veliko proširenje EU" je datum koji je već pominjan u srpskoj javnosti kao okvir do kojeg bi Srbija trebala biti primljena u EU, a to je 2025. Mnogi pak smatraju da je to preambiciozno, ali EU diplomate navode da je to itekako potrebno, kako bi se "učvrstila veza između Brisela i država nastalih raspadom SFRJ".\nJedan EU diplomata koji zagovara proširenje Unije rekao je listu da "ta šestorka nije van EU, već da su oni već unutra i da su potrebni Briselu". Također, prema njegovim riječima, 2025. je okvir, koji je podložan promjenama.\nKako ističe "Financial times", pomenuta šestorka ipak će morati, prije konačnog prijema u EU, da definitivno riješi sva otvorena pitanja koja postoje već godinama, kao i probleme korupcije. U tom smislu najbliže dostizanju cilja 2025. su Srbija i Crna Gora.\nList još podsjeća i da su Bugarska, koja trenutno predsjedava EU, ali i Austrija koja će je naslijediti, kao svoje prioritete odredile upravo proširenje EU na zapadni Balkan.\n"Financial times" ocjenjuje da su "ipak ''zamor od proširenja'' nakon finansijske krize iz 2008. i dužničkih problema evrozone, kao i glas Ujedinjenog Kraljevstva, koje je ranije zagovaralo proširenje, za izlazak iz EU, bacili sumnju na tu perspektivu".\nNalazite se ovdje: NaslovnicaVijestiSvjetske VijestiZbog Rusije, EU prima šest država, među kojima je i BiH


BEOGRAĐANI UDIŠU OTROV: Glavni grad Srbije ponovo najzagađeniji u svetu : Nadlanu.com\nObjavljeno 26. feb 2021. / 12:45:55\nBeograd je juče oko podneva ponovo bio rekorder i to u najgoroj mogućoj disciplini – na listi najzagađenijih gradova sveta na sajtu "Er vižual" zauzeo je prvu poziciju, a u isto vreme i relevantne lokalne institucije pokazivale su da je vazduh zagađen. Slike tmurnog grada obavijenog smogom, ali i skrinšotovi aplikacija koje daju podatke o aerozagađenju kruže već dva dana, pokazuju da udišemo otrov, a korisnici društvenih mreža revoltirani su takvim stanjem naše životne sredine.\nNeformalna grupa građana "Eko-straža" na Fejsbuk stranici istakla je da se gotovo nikad nije desilo da u isto vreme gotovo svi senzori u zemlji pokazuju opasan vazduh i podelila mapu zagađenja Evrope po kojoj je, kako kažu, "Srbija jedina zemlja u kojoj ne možete pobeći od zagađenja. Cela država je u ljubičastom".\nI sugrađani se žale da je vazduh u glavnom gradu juče i prekjuče bio vidljiv čak i u onim delovima u kojima nema mnogo individualnih ložišta, a ni saobraćaja.\nPortal "Beoeko" Gradskog zavoda za javno zdravlje čak je i u dva sata juče pokazivao crveni "alarm", odnosno ukazivao je na zagađen vazduh.\nOko 13.30 časova, situacija je, barem prema sajtu "Er vižuala", bila nešto bolja jer Beograd "pao" na deseto mesto njihove liste najzagađenijih gradova, iako je i dalje bio u kategoriji "nezdrav".\n"Beoeko" je gotovo celo prepodne pokazivao crvenog, od zagađenja zajapurenog čovečuljka, ali je i tu oko 13.30 sati signalizirano da je vazduh prihvatljiv, ublažavajući svoje prethodno upozorenje, da vazduh može izazvati tegobe u celoj populaciji.\nU međuvremenu, aplikacija SEPA, Agencije za zaštitu životne sredine, kao zagađen je označila vazduh u blizini mernih stanica u Bulevaru despota Stefana, na Novom Beogradu, u Omladinskih brigada, Obrenovcu, na Starom gradu i Vračaru. Prihvatljivo se, prema njihovim podacima, oko 13.30 časova disalo u Ovči, kod Mostarske petlje i KBC "Dragiša Mišović", dok je vazduh u Lazarevcu i u Zemunu označen kao odličan.\nDok čekamo usvajanje plana kvaliteta vazduha, ali i akcionih planova za zeleni grad i održivu energiju i klimu koji bi, bar kako nadležni najavljuju, trebalo da provetre prestonicu Srbije, usred najnovije epizode zagađenja oglasio se i gradonačelnik Zoran Radojičić, koji je za ovaj problem ponovo okrivio individualna ložišta i saobraćaj.\n– Zato je posebno važna obilaznica koja će posle toliko decenija da se završi, kako tranzit koji ide iz jednog dela Evrope u drugi ne bi prolazio kroz centar grada. Radimo i obilaznice i unutrašnje prstenove koji će takođe izmestiti saobraćaj na rubove grada – rekao je Radojičić i podsetio da je unapređenje gradskog saobraćaja postignuto i kupovinom novih autobusa.\nImaćemo, dodao je on, uskoro još jednu eko-liniju sa deset novih električnih autobusa koji će ići od "Beograda na vodi" do Sportskog centra "Milan Gale Muškatirović". Garaže GSP-a biće bogatije za sto novih autobusa na gas, poručio je Radojičić, podsećajući da jedan autobus zamenjuje 500 metara kolone automobila, kao i da na republičkom nivou treba rešiti pitanje kvaliteta automobila koji se uvoze u Srbiju.\nLepa obećanja ima i ministarka zaštite životne sredine Irena Vujović koja je, kako je preneo Tanjug, najavila smanjenje cene priključka na gas za domaćinstva koje će smanjiti zagađenje i unaprediti kvalitet vazduha jer će grejanje na ugalj ostati u prošlosti.\nPrioritet ovog ministarstva je borba za zdraviju životnu sredinu i ove godine raspisana su tri konkursa za lokalne samouprave za subvencionisanje zamene individualnih kotlarnica, kao i onih u javnim ustanovama, i za pošumljavanje. Država subvencioniše nabavku električnih i hibrid vozila kojih je sada u našoj zemlji oko 4.000. Procena je da će u narednim godinama svako treće vozilo u Evropi biti na električni pogon.\n– Tome i mi težimo jer drumski saobraćaj čini 22 odsto od ukupne emisije ugljen-dioksida u svetu – navela je Vujovićeva.\nbeogradIrena Vujovićzagađenost vazduhaZoran Radojičić


KRKOBABIĆ: Za osnivanje i podršku zadrugama 825 miliona! • HAPPYTV.RS\nUlaganje u zemljoradničku zadrugu u Arilju pravi je put za strateško rešavanje pitanja gajenja i plasmana maline, izjavio je danas ministar zadužen za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća Milan Krkobabić.\nNaveo je da je ove godine u budžetu planirano novih 825 miliona dinara za osnivanje novih zadruga i projekte postojećih, a danas je posetio zemljoradničku zadrugu "Agro Eko Voće" u Arilju, jednu od onih kojoj su prošle godine dodeljena bespovratna sredstva Srbije.\n"Priča o malini počinje upravo ovde i ovde mora da se završi. Svi ostali su tu da pomognu, a ako ne žele ili ne umeju biće dovoljno da ne odmažu", poručio je Krkobabić.\nKako je saopšteno iz njegovog kabineta, Krkobabić je ocenio da je ulaganje u tu zadrugu pionirski poduhvat realizacije ideje o izvozu svežeg voća, ali i gotovih proizvoda.\n"Nema dileme gde uložiti, ovde uložen dinar se dvostruko vraća", kaže Krkobabić.\nDirektor zadruge "Agro Eko Voće" Božo Joković rekao je da je ta investicija značajna za 18 zadrugara i 137 njihovih kooperanata koji zajedno obrađuju 100 hektara zemljišta pod malinom, jagodom i kupinom,\n"Svet hrli ka svežem voću iz Srbije. Ariljska malina je svuda prepoznatljiva, a ova investicija nam je pomogla da prvi put imamo svež proizvod, a ne zamrznut, kao i finalni proizvod koji možemo da plasiramo na domaće i strana tržišta", kaže Joković.\nTa zemljoradnička zadruga je osnovana 2013. godine, ima godišnji promet od pola miliona do milion eura i u sezoni zapošljava 40 radnika.\nPoseduje sertifikat zaštićenog geografskog porekla za svoje proizvode, od kojih prave i kompote i sokove, a u planu je i proširenje palete proizvoda.\nDo sada su svoje proizvode plasirali domaćim izvoznicima, a u planu je i direktan plasman na tržišta Francuske i Italije.\nToj zadruzi u Zlatiborskom okrugu dodeljeno je 12,5 miliona dinara za višegodišnje zasade maline sorte Mikser i Vilamet, zasade jagode sorte Rumba, 1.140 betonskih armiranih stubova, tri tunelska plastenika, sistem za navodnjavanje, linije za preradu voća i poljoprivrednu mehanizaciju.\nDanas je u zadruzi u rad puštena mehanizacija - voćarski traktor, atomizer, rotaciona sitnilica, setvospremač i podrivač.\nNovac je toj zadruzi dodeljen u okviru Programa podrške sprovođenju mera ravnomernog regionalnog razvoja Srbije učešćem države u ekonomsko-finansijskim podsticajima za osnivanje novih zadruga i investicione projekte postojećih zadruga, a ove godine planirano je u budžetu Srbije novih 825 miliona dinara u te svrhe.


Konstituiran Ustavni sud Bosne i Hercegovine | InfoPlus.ba\nNaslovnica Na Današnji Dan Konstituiran Ustavni sud Bosne i Hercegovine\nNa Današnji DanNajnovije\nUstavni sud Bosne i Hercegovine je konstituiran 15. februara 1964. godine na temelju Ustava iz 1963. godine, a zadržan je i kasnijim Ustavom iz 1974. godine. Ovaj je Ustavni sud u prvom redu imao je ovlasti u apstraktnoj normativnoj kontroli, kao što je odlučivanje o suglasju (republičkih) zakona s Ustavom i o ustavnosti i zakonitosti drugih propisa i općih i samoupravnih akata, te rješenje sporova među tadašnjom Republikom i drugim društveno-političkim zajednicama, kao i sukoba ovlasti među sudovima i tijelima društveno-političkih zajednica. Zakonom o Ustavnom sudu su bila regulirana pitanja organiziranja, ovlasti i postupka pred ovim Ustavnim sudom.\nDanas Ustavni sud Bosne i Hercegovine, pored klasičnog zadatka koji se odnosi na zaštitu ustavnosti, ostvaruje u pojedinim vrstama sporova i neposredniju vezu sa sudskom odnosno zakonodavnom vlašću. Ustavni sud BiH odlučuje u apelacijama na presude vrhovnih sudova entiteta i na neki način preuzima ulogu Vrhovnoga suda Bosne i Hercegovine. Ustavni sud je jedini nadležan da odlučuje o bilo kojem sporu koji se javlja po Ustavu BiH između dva entiteta, ili između Bosne i Hercegovine i jednog ili oba entiteta, te između institucija Bosne i Hercegovine, uključujući ali ne ograničavajući se na to pitanje. Odluke Ustavnog suda su konačne i obavezujuće.\nPrethodni članakUbrzati zatvaranje kolektivnih smještaja i izgradnju stambenih jedinica\nNaredni članakDanas je Međunarodni dan djece oboljele i liječene od raka


RSE Most: Zašto se priznanje srebreničkog genocida u Srbiji i RS smatra izdajom? - Front Slobode\nOBJAVLJENO: 01.08.21 u 16:36\nNa njenom čelu je izraelski istoričar, profesor Gideon Greif, a članovi su iz Austrije, Njemačke, Nigerije, Japana, Kine, Italije, Sjedinjenih Američkih Država, Australije i Srbije. Među njima ima forenzičara, advokata, novinara, ali nije jasno da li je iko osim Greifa istoričar.\nJula ove godine ta komisija je saopštila da se u Srebrenici nije dogodio genocid i da je tamo pogubljeno ne više od 3000 Bošnjaka i da su to bili zarobljeni vojnici i nekoliko stotina civila. Koliko su relevantni zaključci te komisije?\nMost Radija Slobodna Evropa uređuje Omer Karabeg, 1. avgust 2021. godine


Kristijanu Goluboviću odložen zatvor zbog ugovornih obaveza\nBeta 3. novembra 2015. 20:55\nViši sud u Beogradu usvojio je žalbu osuđenog Kristijana Aleksandra Golubovića, čime je preinačena odluka Prvog osnovnog suda u Beogradu i osuđenom odloženo izvršenje kazne zatvora, saopštio je danas Viši sud.\nKako je navedeno, Goluboviću je odloženo izvršenje kazne, jer su ispunjeni uslovi propisani odredbom člana 59 Zakona o izvršenju krivičnih sankcija, kojom je predviđeno da se izvršenje kazne zatvora može odložiti ukoliko je „osuđeni obavezan da završi započeti posao usled čijeg neizvršenja može nastati znatna šteta“.\nGoluboviću je izvršenje kazne odloženo za tri meseca, odnosno do 5. januara sledeće godine.\nIzvršenje kazne Goluboviću je ranije već dva puta odlagano na po tri meseca zbog rođenja deteta.\n„Viši sud u Beogradu je prilikom donošenja odluke kojom je osuđenom odloženo izvršenje kazne zatvora imao u vidu priložene dokaze u predmetu, period odlaganja, kao i period predviđen za realizaciju preuzetih ugovornih obaveza od strane osuđenog, te naročito činjenicu da apsolutna zastarelost izvršenja kazne zatvora u konkretnom slučaju nastupa 2034.godine, pa je našao da Prvi osnovni sud u Beogradu nije dovoljno cenio sve navedene okolnosti i dokaze prilikom donošenja prvostepene odluke i istu preinačio“, ističe se u saopštenju Višeg suda.\nKristijan Golubović učestvuje u višemesečnom rijalitiju „Farma“, koji se emituje na televiziji sa nacionalnom frekvencijom Pink.\nGolubović je prošle godine u novembru pravosnažno osuđen na osam godina zatvora zbog trgovine heroinom i nedozvoljenog držanja oružja, pošto mu je Apelacioni sud u Beogradu tada smanjio kaznu sa 14 na osam godina zatvora.\nGolubović je u pritvoru proveo četiri godine i četiri meseca, tako da mu je ostalo da odsluži manje od četiri godine.


Izetbegović pozvao Nikolića da razmisli o dolasku u Banjaluku\nBošnjački član Predsedništva BiH i lider SDA Bakir Izetbegović pozvao je predsednika Srbije Tomislava Nikolića da razmisli o dolasku u Banjaluku na obeležavanje Dana Republike Srpske, 9. januara.\n"Gospodin Nikolić bi trebalo da dođe u februaru u Sarajevo. Kada je u pitanju dolazak u Banjaluku, javno bih ga zamolio da razmisli o toj stvari. Dobrodošao je uvek, ali zarad boljih odnosa na koje se zaklinjemo svi, neka razmisli o činjenicama", istakao je Izetbegović za regionalnu televiziju N1.\n9. januar je kao praznik ukinut odlukom Ustavnog suda BiH.\n"Dakle, 9. januar je ukinut odlukom Ustavnog suda kao dan entiteta RS. U apelaciji, ali i po mišljenju Venecijanske komisije, koja je ekspertsko savetodavno telo, najreferentnije pri Savetu Evrope. Utvrđeno je da se radi o diskriminišućem prazniku. Niko nema ništa protiv RS ni da ona slavi dan nastanka, ali to ne treba da bude dan koji vređa druge ljude u tom entitetu", istakao je Izetbegović.\nIzebegović je dodao da Nikolić ne bi trebalo da svojim dolaskom stane na stranu "nečega što diskriminiše bilo koga u BiH".\n"Radovalo bi mi da dođe neki drugi dan i da se ne pridružuje proslavi koja će povrediti bilo koga u BiH", zaključio je bošnjački član Predsedništva BiH.\nIzetbegović je rekao i da ne dolazi u obzir da pripadnici Oružanih snaga BiH učestvuju u obeležavanju Dana RS.\n"Naravno da to ne dolazi u obzir, jer to bi bilo suprostavljanje odlukama Ustavnog suda i ne bi bilo po zakonu BiH. Ne bi trebalo da ignorišu odluke Ustavnog suda ni da im prkose, i zato ne bih da spekulišem o sankcijama, jer se to ne bi smelo desiti", rekao je Izetbegović.\nBanjalučki mediji su danas preneli da je iz Ministarstva odbrane BiH potvrđeno da će vojni orkestar Oružanih snaga BiH učestvovati u obeležavanju 9. januara.


Makron u američkoj misiji protiv „diktatora i otpadničkih država“ - 22.04.2018, Sputnik Srbija\nFrancuski predsednik Emanuel Makron izjavio je za „Foks njuz“, uoči sutrašnjeg dolaska u trodnevnu posetu SAD, da sa šefom Bele kuće ima „veoma poseban odnos“... 22.04.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, donald tramp, emanuel makron\n19:08 22.04.2018 (Osveženo: 19:09 22.04.2018)\n© REUTERS / Charles PlatiauPredsednici SAD i Francuske, Donald Tramp i Emanuel Makron\nFrancuski predsednik Emanuel Makron izjavio je za „Foks njuz“, uoči sutrašnjeg dolaska u trodnevnu posetu SAD, da sa šefom Bele kuće ima „veoma poseban odnos“ jer su obojica politički „neukrotivi“ pošto „nisu deo klasičnog političkog sistema“, a povezuje ih borba protiv terorizma i „privrženost slobodi i miru“.\nMakron je najavio i da će prilikom posete od Kongresa SAD zatražiti podršku kako bi se okončao uticaj „diktatora i otpadničkih država“.\n22 April 2018, 16:47\n„Mi imamo veoma poseban odnos zato što smo obojica verovatno oni koji su neukrotivi u sistemima obe strane. Mislim da je izbor predsednika Trampa bio neočekivan u vašoj zemlji, a verovatno je moj izbor bio neočekivan u mojoj zemlji. A mi nismo deo klasičnog političkog sistema“, kazao je Makron.\n„Foks njuz“ navodi da će glavni deo njegove posete, kojom se slavi 250 godina američko-francuskih odnosa, biti zvanična večera u Beloj kući koju će Tramp prirediti Makronu. Sajt „Politiko“ navodi da će predsednik Francuske biti prvi strani državnik koji će večerati u Trampovoj rezidenciji od dolaska na vlast predsednika SAD.\n„Veoma smo privrženi istim vrednostima, posebno slobodi i miru. Mislim da SAD danas treba da igraju veoma snažnu ulogu u korist mira u različitim regionima sveta, a posebno na Bliskom istoku“, naveo je Makron.\nAmerička televizija navodi da je za sutra planirano da prva dama SAD Melanija Tramp priredi privatnu večeru za Makrona i njegovu suprugu Brižit u Maunt Vernonu, posedu prvog predsednika SAD Džordža Vašingtona, na obali reke Potomak u Virdžiniji.\nBela kuća je saopštila da je lokacija odabrana kao podsetnik na „jedinstveni status“ Francuske kao prvog saveznika Amerike.


ZASLUŽENO Dalas od sada ima „Dan Luke Dončića“ – Sport News Magazin\nNASLOVNA/KOŠARKA/ZASLUŽENO Dalas od sada ima „Dan Luke Dončića“\nLokalne vlasti Dalasa su, prepoznajući uspjehe i veliki doprinos klubu u NBA ligi, donijele odluku da ubuduće 6. jul bude „Dan Luke Dončića“.\nTome je doprinijelo i Lukino djelovanje u zajednici van terena.\nPoslije eliminacije u plej-ofu NBA Luka je predvorio reprezentaciju Slovenije do plasmana na Olimpijske igre.\nTokom ligaškog dijela sezone ove godine je Dončić u NBA ubacivao u prosjeku 27.7 poena uz 8.6 asistencija i 8.0 skokova. U seriji plej-ofa u kojoj su Maveriksi ispali od Los Anđeles Klipersa Luka je ubacivao 35.7 poena po meču.\nMorata najbolji strijelac u istoriji Španije na EP


ili poslati SD na adresu:\nNarodna biblioteka „Jovan Popović“,\n(Za literarni konkurs)\nTrg srpskih dobrovoljaca 57, 23300 Kikinda.\nRukopise slati potpisane punim imenom i prezimenom, godinom rođenja, adresom stanovanja, telefonom i e-mail-om. Rukopisi poslati sa nepotpunim podacima ili u neodgovarajućem formatu neće moći da konkurišu za nagradu.\nDosadašnji dobitnici nagrade „Đura Đukanov“ su: Branislav Ćurčić iz Sombora (2005),Marica Puškaš iz Novog Sada (2006), Biljana Ćućko iz Batajnice (2007),\nDragana Dukić iz Kikinde (2008), Ivica Milarić iz Novog Sada (2009) i Dušan Vejnović iz Sombora (2010).\nOdluku o dodeli nagrade žiri će doneti najkasnije do 1. septembra 2011. godine. Nagrada će zvanično biti uručena laureatu u Narodnoj biblioteci „Jovan Popović“ 19. januara, na dan rođenja Đure Đukanova, značajnog banatskog pisca, godinu dana od raspisivanja konkursa.


Skupštinski Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, moraće da raspravlja o oduzimanju imuniteta poslanici Mariniki Tepić, ako ne zbog moralne osnove trgovanja mandatom, svakako zbog učešća u organizaciji nasilnog upada u RTS tokom kojeg je demonstrirana fašistička propaganda i zbog podstrekivanja na uništavanje imovine građana Srbije i javno etiketiranje političkih neistomišljenika.\nTepićeva se javno pozivala na poslanički imunitet tokom divljačkog napada na javni servis, u kojem su učestvovala i lica sa fontamkama koja su pretila motornom testerom, te brojni likovi iz krimogene sredine koji su primenjivali silu prema novinarima, upućivali pretnje u desku RTS i napadali službena lica MUP Srbije.\nTepićeva je zajedno sa histeričnim tajkunima i dokazanim nasilnicima Draganom Đilasom i Vukom Jeremićem i njihovim potrčkom Boškom Obradovićem, organizatorka propalog pokušaja zastrašivanja zaposlenih u RTS i uništavanja imovine građana širom Beograda, te podstrekač pokušaja napada na predsednika Srbije Aleksandra Vučića u Predsedništvu, čime skrnavi ugled respektabilne institucije Skupštine Republike Srbije.\nNarodni poslanici ne treba da odgovaraju za izraženo mišljenje i dat glas u parlamentu, ali van njega treba da odgovaraju kao obični građani, pogotovo kada su organizatori krivičnih dela protiv građana Srbije.\nTakođe, Tepićeva se ne može više smatrati predstavnikom građana, jer je napustila rad Parlamenta u kojem zastupa izneverene glasače koji su podršku dali njenoj prvoj stranci, a danas je u šestoj, za potrebe dokazanog nasilnika Dragana Đilasa, koji ne preza ni od pretnji i fizičkih obračuna i sa policijom, čije postupanje je tokom ovih incidentnih situacija bilo maksimalno u skladu sa zakonom.


BS i DPS majkama smanjuju naknade za 25% - Sutra veliki protest u Rožajama\nNaslovnica Južni Sandžak Rožaje BS i DPS majkama smanjuju naknade za 25% – Sutra veliki protest...\nBS i DPS majkama smanjuju naknade za 25% – Sutra veliki protest u Rožajama\nMajke iz Rožaja koje su ostvarile pravo na naknadu po osnovu rođenja troje i više djece okupiće se sutra u 13 sati ispred Opštine Rožaje kako bi iskazale nezadovoljstvo povodom najave da se majkama smanje naknade za 25 procenata.\n“Tim povodom pozivamo sve majke iz Rožaja, koje su ostvarile ovo pravo da dođu u petak i sve zajedno iskažemo nezadovoljstvo ovom odlukom, jer bi se smanjivanjem naknadi za majke udarilo na životni standard naših porodica, koji je inače ugrožen”, navodi se u saopštenju.\nOne smatraju da se smanjivanjem naknada krši zakon o socijalnoj i dječijoj zaštiti, koji je izglasala Skupština Crne Gore, u kojem je jasno naglašeno kolika je visina naknada.\n“Pozivamo poslanike u Skupštini Crne Gore, naročito poslanike iz Bošnjačke partije, Ervina Ibrahimovića i Nedžada Dreševića,od kojih očekujemo da će podržati stav Opštinskog odbora Bošnjačke partije Bijelo Polje i neće glasati protiv 5.000 majki bošnjakinja sa Sjevera Crne Gore i njihovih porodica, da se javno izjasne jesu li protiv svojih sunarodnika ili ne?”, navodi se u saopštenju.\nOne kažu da će ovo opet biti najveći udar na Rožaje, kao i majke iz Rožaja, zbog čega pozivaju i sve ostale sugrađane, predstavnike političkih partija koji su glasali u Skupštini Crne Gore za taj zakon, kao i predstavnike Nevladinih organizacija da im se u petak pridruže.\n“Majke neće odustati od protesta dok se god ne odustane od namjere, da se majkama smanjuju naknade. Poručujemo svim majkama u Rožajama, ako ne izadjete sve u petak i ne iskažete zajedno sa nama nezadovoljstvo, da ćete time podržati predlog da se smanji, a samim tim i krene i na ukidanju nakande za majke. Zato pozivamo sve majke da 23. decembra u 13 sati izađu ispred Opštine Rožaje. Pozivamo i ostale majke iz svih opština u Crnoj Gori, pored ostalih, opština sa sjevera Crne Gore da se ne plaše, da se same kao mi organizuju i odbrane svoja zakonska prava”, zaključuju u saopštenju majke iz Rožaja.\nla revolution 23. Decembra 2016. At 18:37\nDjecji dodatak ne primaju porodice koje imaju maloljetnu djecu,a ovu naknadu za troje djece primaju zene koje imaju odraslu i ozenjenu i udatu djecu,a da bude paradoks na sve ovo ,zene koje imaju zaradjenu panziju odricu se nje i uzimaju ovu za troje djece jer je visa.Znaci kome je potrebno ne daj mu nego ko ima daj mu jos vise e to je pravda .\nla revolution 23. Decembra 2016. At 18:33\nKo donese ovaj zakon ,da se prima naknada za troje djece,a neka djeca sto se naknada za njih prima imaju svoju djecu,ovo nema nigdje.


Zašto nemački mediji tvrde da Audi napušta DTM? - Serbiaring\nZašto nemački mediji tvrde da Audi napušta DTM?\nMarch 6, 2020 Aleksandar Babić DTM, Vesti 0\nNemački specijalizovani mediji su se u februaru intenzivno bavili pretpostavkom da je Audi sledeći proizvođač koji napušta DTM i da seriji preti u 2021. preti gašenje.\nPodsećamo da je DTM krajem 2018. ostao bez Mercedesa, a da se u januaru 2020. od šampionata oprostio i R-Motorsport Aston Martin.\nU seriji su ostala dva aktivna proizvođača, Audi i BMW. To je, jasno, minimum i odlazak bilo kog od njih značio bi i kraj ovog tradicionalnog takmičenja, jer BMW sigurno ne bi prihvatio da ostane jedina zvanično zastupljena fabrika.\nZašto nemačke kolege pretpostavljaju da je odlazak Audija praktično izvesna stvar?\nInformacije na kojima je ova tvrdnja zasnovana potiču od insajdera iz koncerna i ne radi se ni o čemu zvaničnom. Ugovor Audija i DTM promotera važi do kraja ove godine, a Nemci veruju da u Ingolštatu nema volje da se nastavi s dva paralelna fabrička programa, od kojih je drugi onaj u Formuli E.\nCelom VAG koncernu slede mere uštede i strateška preorijentacija na električnu mobilnost. Brend Folksvagen je odavno odabrao i u novembru 2019. objavio je prestanak svih sportskih aktivnosti zasnovanih na motorima s unutrašnjim sagorevanjem (osim izrade reli “pola R5”) i fokus na elektrifikaciju.\nOtud i ubeđenje da će rukovodstvo Audija, ako bude moralo da bira između “klasičnog” i tako modernog električnog auto-sporta, odabrati nastavak kampanje u FIA električnoj formuli, a da će DTM operaciju na kraju 2020. jednostavno ugasiti.\nO sportskim programima kuće odlučuje se na nivou borda direktora, čiji je član uticajna predsednica prodaje i marketinga Hildegard Vortman, a ona se intenzivno zalaže za angažman u Formuli E. Njeno gledište ima veliku težinu jer je auto-sport sredstvo marketinga i direktno je povezan s prodajom. A posle dizel skandala Audi – kao i cela Folksvagen grupa – ulaže mnogo novca i napora u izradu svoje e-tron game automobila na elektropogon, koja mora dobro i da se prodaje.\nDa sve bude još gore po “tradicionalni” sport, kuća iz Ingolštata od 1. aprila dobija novog predsednika borda direktora. Čovek koji će zauzeti tu poziciju takođe je naklonjen Formuli E, pa ispada da DTM nema dovoljno pristalica u najužem rukovodstvu kompanije.\nSve navedeno poklopilo se s još jednim internim restrukturisanjem, koje ugrožava dalji DTM angažman Audija. Od 1. jula svi fabrički sportski programi neće više pripadati resoru razvoja, već će ih preuzeti ogranak kompanije Audi sport AG. Iako ovo početno zvuči dobro, jer izgleda da “sportisti” odlučuju o sportu, nijedan od dvojice rukovodilaca Audi sporta nije član borda direktora, pa su samim tim manje uticajni i njihova reč ima manju težinu.\nKolege s portala Motorsport total postavile su Audiju konkretna pitanja o budućnosti marke u nemačkoj premijum turing seriji. Konkretni odgovori, naravno, nisu stigli, već zvanična pisana izjava bez mnogo sadržaja. U njoj je rečeno da Audi o svojim programima u auto-sportu normalno odlučuje u jesen za iduću sezonu, da se trenutno nikakve odluke o 2021. ne traže i da se neće objavljivati povremeni “izveštaji o vodostanju”, već samo ono što bude konačno rešeno, a za to će biti potrebno vreme.\nU “starom” DTM-u Audi je učestvovao od 1990. do 1992. godine i osvajao je vozačke titule 1990. i 1991. Kada je serija 2000. godine obnovljena Audi je bio prisutan s privatnim timom Abt, da bi se 2004. i zvanično uključio. Danas je marka s četiri prstena jedini proizvođač prisutan u svih 20 sezona nove DTM ere. Za to vreme, Audi je osvojio sedam proizvođačkih i devet vozačkih naslova.\nU 2019. je brend iz Ingolštata imao svoju najuspešniju DTM sezonu u istoriji – izborene su sve tri raspoložive titule, vozačka, timska i proizvođačka.\nKoronel ostaje u WTCR, vozi “audi” za Komtuju rejsing\nKoronavirus odlaže i ovu trku u Monci


Marko Mihajlov: Biti vojno lice je naporan, ali častan i plemenit posao\nNaslovna Društvo Naše priče Marko Mihajlov: Biti vojno lice je naporan, ali častan i plemenit posao\nFoto: Privatna arhiva / Marko Mihajlov\nMarko Mihajlov je Tovarišanin koji je za svoj životni put izabrao vojsku. Nakon završene OŠ „Mileta Protić“ u Tovariševu, upisao je Vojnu gimnaziju, a potom i Vojnu akademiju, koja je danas njegov drugi dom.\nIako danas služenje vojnog roka nije obavezno, još uvek postoje mladi ljudi koji vojsku vide kao svoj jedini životni poziv i odlučuju se na ovaj korak. Na inicijativu svoga oca, nakon završene osnovne škole kao vukovac, Marko Mihajlov (1988) upisao je Vojnu gimnaziju u Beogradu, a nakon toga i Vojnu akademiju, gde je danas zaposlen kao komandir voda i kako kaže, ne može da zamisli da se bavi bilo čim drugim u životu, već tim poslom sa mladim ljudima koji gaje ljubav prema vojsci isto koliko i on.\n„To su mladi, zdravi, pametni ljudi, puni ljubavi prema ovom pozivu i, pre svega, izuzetno motivisani. Oni mi daju volju da radim na sebi, da se „takmičim“ sa njima i da se konstantno dokazujem i budem bolji“, kaže Marko za BAP Vesti.\nKako govori naš sagovornik, trebalo bi razmisliti o vraćanju obaveznog služenja vojnog roka u našoj zemlji. Oštra disciplina i samostalnost su ono što razlikuje vojna od civilnih lica. Rano i potpuno odvajanje kadeta od porodice na duže periode, na teži način ih uči da budu potpuno samostalni, a to se kasnije reflektuje i na druge aspekte života.\n„Vojni sistem obučava mlade ljude disciplini, društvenoj odgovornosti, kao i pravilnom odnosu prema svakodnevnim obavezama. Kroz razne vidove zaduženja, vojnik nauči kako da čuva poverenu mu opremu ili naoružanje. Posle se, naravno, ta odgovornost prenosi i na sve ostale obaveze u životu. Mislim da novije generacije uglavnom nemaju tu vrstu odgovornosti“, govori Marko Mihajlov.\nKada se radi o interesovanju za Vojnu akademiju i služenje vojnog roka generalno, naš sagovornik kaže da mladi ljudi ne razumeju u potpunosti šta vojska predstavlja i koliko je bitna za državu i narod. Te stoga, interesovanje jeste pomalo opalo, uglavnom kod muškaraca. Oni koji ipak odluče da je upišu, upisuju je iz ljubavi prema uniformi, naoružanju i otadžbini. Ali, Marko veruje da tu ima i malo pomodarstva.\nInteresantan je podatak da je ono značajno poraslo kod žena. Dok je 2007. godine broj kadentkinja bio svega tridesetak, danas je udeo žena na Vojnoj akademiji 40-50%. Kako komandir voda kaže, ne pravi se razlika između kadeta i kadetkinja. Naravno, postoje smerovi koje, zbog fizičkih predispozicija, žene ne mogu da pohađaju (npr. Oklopne jedinice), međutim, na svim drugim smerovima i u svim drugim zaduženjima, kadetkinje ne dozvoljavaju da se tretiraju drugačije nego kadeti.\nKako Marko govori, nije se nikada pokolebao oko svoje želje da postane oficir, jer ovaj posao vidi pre svega kao častan i plemenit, a kao najveći izazov koji mu je otežavao nekada studije, a sada posao, jeste odvojenost od porodice.\n„Jedina stvar koja mi teško pada jeste odlazak na razne oblike terena, samo zato što sam odvojen od porodice i po 40 dana. Ali upisivanjem vojne škole, znao sam da će toga biti i to je jedan od izazova koji moram da prihvatim“, nadovezuje se naš sagovornik.\nDržava ulaže dosta sredstava u vojno školstvo, tako da su uslovi, pa i perspektiva nakon ovakvog školovanja potpuno zadovoljavajući. Vojna akademija je jedna od retkih institucija koja nudi sigurno zaposlenje svim kadetima nakon diplomiranja. S druge strane, svi studijski programi su akreditovani, te u slučaju da kadeti odluče da krenu nekim drugim putem, po završetku akademije su im vrata za master i doktorske studije otvorena. Naš sagovornik smatra da niko ko se odluči na ovaj korak ne može pogrešiti. To je pre svega naporno, ali izuzetno lepo i drugačije iskustvo.\nŠto se tiče ličnih uspeha i profesionalnih planova, uspešni Tovarišanin je napredovao od potporučnika, preko poručnika, do kapetana, a kako je 2019. godine završio tromesečno školovanje, položio pet ispita sa prosečnom ocenom 9.40, u aprilu naredne godine dobiće čin kapetana prve klase.\n„Kako godine prolaze, čini mi se da su mi apetiti porasli i da tek sada shvatam koliko toga treba da nadoknadim. Pored vojnih vidova školovanja, sledeće godine krećem na master studije, a ukoliko mi vreme i obaveze budu dozvoljavali, posle toga i na doktorske. Takođe, cilj mi je da uspešno i na vreme napredujem u liniji komandovanja, tako da sam konkurisao i za školovanje u Velikoj Britaniji, a u planu mi je i da se pored komandnih dužnosti, ostvarim i kao nastavnik na Vojnoj akademiji“, zaključuje Marko.\nKao jedan od većih životnih uspeha Marko izdvaja i svoju suprugu i dvoje dece koji su mu neizmerna podrška u svim njegovim životnim odlukama.\nOŠ Mileta Protić\nPrethodni tekstTreći „Čarobni pasulj“ za Aleksandru Kalanjoš iz Mladenova\nSledeći tekstFK ČSK Pivara – FK TEKSTILAC Odžaci (1:1)\nPoziv Bačkopalančanima za uvođenje u vojnu evidenciju\nSrbija razmatra vraćanje obaveznog služenja vojnog roka


NOTARI PALI NA ISPITU: Građanima nema ko da overi dokumenta | DNEVNE\nNOTARI PALI NA ISPITU: Građanima nema ko da overi dokumenta\nPrvih dana primene novog zakona, javni beležnici mahom nisu uspeli da zadovolje potrebe građana. U petak većina bila zauzeta overom potpisa podrške kandidatima na predstojećim izborima\nSAMO dva dana od stupanja na snagu zakona po kojem notari overavaju izjave i saglasnosti, Nišlije su bile neprijatno iznenađene činjenicom da nijedan od njih četvoro u ovom gradu poslednjeg dana u radnoj sedmici nije radio. U Nišu, inače, trenutno postoje četiri notara i jedino se kod njih mogu overiti dokumenta za upise u škole ili na fakultete, za posao ili dobijanje invalidske penzije, saglasnosti roditelja za izvođenje deteta iz zemlje, potvrde o isplati na osnovu kupoprodaje nepokretnosti, punomoćja, ugovori o zakupu, prepisi diploma i raznih drugih dokumenata…\nNišlijka Desanka Ilić poranila je da overi izjavu koja joj treba da bi ostvarila socijalna primanja, a povela je i komšinicu kao svedoka, pa je razočarana što se kući vraća neobavljnog posla. Kaže, uzalud je platila dve autobuske karte, a juče joj je isticao poslednji rok za predaju zahteva…\n– Ranije smo izjave oko prenosa imovine overavali u mesnoj zajednici, a sada u ovolikom gradu nema ko to da obavi – kažu, a razumem da to radi i sud, ali da u ovolikom gradu nemamo gde da završimo posao, to mi nikako nije jasno, kažu Živorad Mitić i Vlastimir Marković koji su u Niš stigli iz Jasenovika kod Malče.\nI, dok su građani nezadovoljni, optužujući notare da čekaju nove cenovnike, pa da počnu rad, u kancelariji javnog beležnika Dragana Nikolića objašnjavaju da su svi na terenu zbog izbora, jer overavaju potpise za političke partije.\nInače, sve četiri kancelarije u Nišu imaju po sedam-osam saradnika koji imaju ovlašćenja da overavaju potpise, rukopise i prepise. Izgleda, međutim, da je i to malo za grad od 300.000 stanovnika. Spekulisalo se i o tome da se advokatima ne isplati da prelaze u notare, ali još nijedan javni beležnik nije zatvorio kancelariju, već su se svi proširili i rade u strogom centru grada…\nU Loznici, međutim, nedostaje jedan notar jer je predviđeno da ih bude troje, dok se u Krupnju i Ljuboviji taj posao i dalje obavlja u sudskim jedinicama Osnovnog suda iz Loznice, na čije notare su upućeni i žitelji Malog Zvornika. U svakom slučaju, juče su gužve bile očigledne…\nPolitika je, izgleda, zagorčala život i Smederevcima koji su imali neka posla kod dvoje, od ukupno pet javnih beležnika, koliko bi trebalo da ih bude. I ovde se bar polovina posla obavlja na terenu, pa oni koji dolaze u kancelaruje moraju da se “naoružaju” golemim strpljenjem. Inače, pre 1. marta u Smederevu je overu potpisa radio jedan službenik u sudu i dva u Gradskoj upravi, a uoči prethodnih izbora su za overe potpisa angažovani su dodatni činovnici…\nŠapčani su se, izgleda, najbolje organizovali, pa kod njihova dva notara juče nije bilo velike gužve, jer je potreban broj potpisa podrške za kandidaturu Aleksandra Vučića prikuljen već do 11 sati…\nU Jagodini rade samo dva notara i gužve su velike, a mnogi tvrde i da su usluge sada skuplje…\nGro posla u kancelariji Vladice Milojevića, jedinog javnog beležnika u gradu na Crnici, u petak je posao obavljalo troje pripravnika, dok je notar bio angažovan na overi potpisa u prostorijama Opštinskog odbora SNS…\nPožarevačka dva notara su gužve izbegla zakazivanjem, ali ni u petak kraćih čekanja ne bi bilo da službenici nisu na trenu overavali potpise članova stranaka koje su istakle kandidate na predstojećim predsedničkim izborima…\nDva notara u Novom Pazaru u petak su radila uobičajeno.\n– Sve završamo sa minimalnim čekanjem jer naša kancelarija ima šest licenciranih pravnika, a po potrebi ćemo angažovati i dodatne snage. Da bi se sve obavljalo efikasnije, razdvojili smo prostor za uobičajene overe od onoga gde se bavimo imovinom i ostavinskim poslovima. Za sada je čekanje manje nego u sudovima ili pred opštinskim šalterima – ističe Hafiz Hajrović, nekada sudija Višeg suda i poznati novopazarski advokat…\nU Leskovcu, umesto sedam javnih beležnika – koliko bi ovaj grad trebalo da ih ima u odnosu na broj stanovnika – rade samo dve takve kancelarije, ispred čijih vrata su sve veće gužve. Za složenije predmete su uvedene i liste čekanja od tri do sedam dana, dok ostali gube vreme u redovima i komentarišu kako je lako srljati u navodnu modernizaciju po tuđim leđima. I u gradu na Veternici neveselu situaciju otežava posao po ovdašnjim odborima političkih stranaka, ali desetak zaposlenih kod ovdašnjih javnih beležnika i to polako privodi kraju..


Potpisani sporazumi o saradnji Srbije i Irana - Ekonomske Vesti\nPotpisani sporazumi o saradnji Srbije i Irana\n9. dec. 2015 Andrija Matić 0 Comments Iran, Ministarstvo trgovine, Rasim Ljajić, Reza Nematzade\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić potpisao je danas u Teheranu sa nadležnim ministrima u Vladi Irana međudržavne sporazume između Srbije i Irana.\nSporazumi se odnose na zajednički nastup na trećim tržištima, saradnju u oblasti turizma, kao i realizaciju projekata u oblasti javno-privatnog partnerstva, čime je okončano zasedanje Mešovitog komiteta za ekonomsku i trgovinsku saradnju dveju zemalja.\nLjajić je istovremeno inicirao i početak pregovora o zaključenju sporazuma o slobodnoj trgovini, što je i prihvaćeno od iranske strane, uz ocenu da bi takav sporazum značajno doprineo povećanju obima robne razmene, a našim privrednicima omogućio pristup tržištu od približno 80 miliona ljudi.\nTokom zasedanja Mešovitog komiteta, održan je i biznis forum, uz učešće 35 srpskih i 95 iranskih kompanija, na kojem su ugovoreni i prvi konkretni poslovni aranžmani.\nTakođe, postignut je i dogovor o tome da u aprilu naredne godine Srbiju poseti grupa iranskih privrednika iz sektora poljoprivrede, prehrambene industrije, energetike, IT sektora i industrije automobila.\nU tom kontekstu, ocenjeno je da su ovo oblasti sa najvećim potencijalom za dalju saradnju.\nMinistar industrije, rudarstva i trgovine Irana Mohamed Reza Nematzade, koji zajedno sa Ljajićem predsedava Mešovitom komitetu, potvrdio je da će Iran u Srbiji otvoriti ekonomsko predstavništvo, koje će biti poslovni centar te zemlje za region Balkana i jugoistočne Evrope.\nLjajić je, obraćajući se novinarima nakon završetka sednice Mešovitog komiteta, rekao da Srbija očekuje od iranskih privrednika da investiraju u našu zemlju, kao i da učestvuju u završetku procesa privatizacije.\nTakođe, očekujemo i da se naša građevinska operativa vrati na tržište Irana, gde je nekada bila dobro poznata i zastupljena, zaključio je potpredsednik Vlade.\n← Sledeće godine 11,5 milijardi dinara više za kapitalne investicije\nEr Srbiji dozvoljeni letovi za SAD →\nSvetska banka: Povratak Irana će smanjiti cenu nafte za 10 dolara


Dan online - Drustvo: Za suzavce dali 83.491 euro - 2020-05-26\nDrustvo UPRAVA POLICIJE OBJAVILA DIO PODATAKA I UGOVORE ZA KUPOVINU MUNICIJE I NAORUŽANJA\nIlustracija Za suzavce dali 83.491 euro Â Tenderska dokumentacija sa ugovorima nedavno je objavljena, a u javnom pozivu je navedeno da je dio dokumentacije proglašen tajnim, tako da se ne zna koliko je tačno suzavca nabavljeno\nUprava policije krajem prošle godine je raspisala tender za nabavku municije i naoružanja, u sklopu kojeg je kupljena veća količina hemijskih sredstava, odnosno suzavca, u vrijednosti od 83.491 euro. Kompletna tenderska dokumentacija sa ugovorima nedavno je objavljena, a u javnom pozivu je navedeno da je dio tenderske dokumentacije proglašen tajnim, tako da se ne zna koliko je tačno suzavca nabavljeno. U ugovoru o nabavci se navodi da je za dobavljača izabrana firma „Jugobicikl promet”, sa kojom je direktor policije Veselin Veljović parafirao dokument.\n– Dio tenderske dokumentacije koji se odnosi na bitne karakteristike predmeta nabavke sadrži tajne podatke i isti se preuzima neposredno kod službenika za javne nabavke naručioca od strane lica koje podnese pisano punomoćje za ovlašćeno lice zainteresovanog lica, da može u ime zainteresovanog lica preuzeti taj dio tenderske dokumentacije i izjavu ovlašćenog lica da će preuzeti dio tenderske dokumentacije biti čuvan i štićen u skladu sa Zakonom o tajnosti podataka. Zajedno sa tehničkom specifikacijom biće uručeno i Uputstvo sa instrukcijama o načinu komunikacije (dostavljanje zahtjeva za pojašnjenje i sl) za dio koji je označen oznakom tajnosti – navodi se u tenderu koji je realizovan.\nU dokumentaciji piše da je garantni rok za hemijska sredstva minimum tri godine od dana isporuke.\n– Dobavljač je dužan da prilikom isporuke robe priloži i deklaraciju uz dostavljeni proizvod kojom se potvrđuje usaglašenost sa zahtjevima iz tehničke specifikacije. Navedena hemijska sredstva i municija se koriste za potrebe državnih bezbjednosnih službi – piše u tenderskoj dokumentaciji.\nU sklopu iste nabavke kupljen je i „ručni sprej sa nadražujućom supstancom”, za koji je firmi „Centroslavija” plaćeno 7.502 eura. I za ovaj dio nabavke specifikacija je tajna, te se ne zna količina kupljenog spreja.\nZa nabavku zaštitnih maski i filtera za njih Uprava policije je izdvojila 92.565 eura i za tu kupovinu ugovor je sklopljen sa firmom „Jugobicikl promet”. Od kompanije „Montenegro defens industri” policija je kupila kupila municiju za 7.550 eura. U tenderskoj dokumentaciji nije precizirano o kojoj količini municije se radi, a dat je podatak da se ona koristi za potrebe državnih bezbjednosnih službi.\n– Naručilac (Uprava policije) je u obavezi da svaki problem, u pisanoj formi, prijavi dobavljaču (elektronski, putem e-mail poruke, putem faks sistema), odmah po njegovom nastanku. Prijavu nedostatka može da vrši isključivo ovlašćeni predstavnik naručioca ili više njih, pod uslovom da naručilac blagovremeno pisano obavijesti dobavljača o imenima ovlašćenih predstavnika. Nakon otklanjanja nedostatka, dobavljač je dužan da bez odlaganja i svom trošku preda robu na lokaciji naručioca – navodi se u tenderskoj dokumentaciji.\nU toku kupovina pendreka, prsluka, uniformi...\nUprava policije trenutno sprovodi dva tendera, raspisana 22. aprila i 24. aprila, za nabavku službenih uniformi, dodatne opreme i čizama procijenjene vrijednosti 830.000 i intervencijske opreme, službenih palica, zaštitnih maski i balističkih prsluka za šta je opredijeljeno 780.000 eura. Za dvije nabavke, ukupno vrijedne 1,61 milion eura, dopunjavali su detalje prvobitnih oglasa, tako da je otvaranje ponuda na prvom tenderu Uprave policije zakazano za 1. jul, a za drugi tender za nabavku opreme i sredstava prinude za 6. jul.


Grčevi U Mišićima Vodeći Simptom Nedostatka Magnezijuma - Kućnilekar\nGrčevi u mišićima vodeći simptom nedostatka magnezijuma\nSportska medicinaZdravi saveti\nAutor KucniLekar\t Poslednje ažuriranje Oct 14, 2013 439\nGrč – kao hitac, bez najave, snažan bol pogađa najčešće list na nozi, mišić očvršćava i ostaje bolno zgrčen. Prema procenama, oko 40% ljudi je pogođeno ovim stanjem, naročito sportisti, žene, trudnice i starije osobe. Češće se javlja noću i uzrokuje poremećaj sna.\nGrčevi mogu biti rezultat poremećaja balansa tečnosti i elektrolita (npr. nizak natrijum, kalijum, magnezijum), i nastaju kada osoba postane dehidrirana zbog preteranog znojenja, dijareje ili gubi elektrolite sekundarno zbog lekova, kao što su diuretici.\nRetko, grčevi mogu biti simptom sistemske bolesti bubrega ili jetre, dijabetes melitusa, Parkinsonove bolesti, oboljenja centralnog i perifernog nervnog sistema, hiper ili hipotiroidizma i hiperparatiroidizma.\nAli najčešće su u pitanju „idiopatski grčevi“ u mišićima, javljaju se i kod potpuno zdravih ljudi, često posle sportske i druge fizičke aktivnosti, dvostruko češće kod žena, većinom noću, najčešće u listovima.\nIstezanje i masaža zahvaćenog područja je prvo što olakšava trenutno stanje. Ako patite od iznenadno nastalih grčeva u mišićima, primetiće te da će vam pomoći istezanje zahvaćenog područija. Kod grča u potkolenici, trebalo bi da istegnete nogu u sedećem položaju i da energično sa obe ruke povučete prednji deo stopala ka gornjem delu tela.\nNogu držite u ovoj poziciji dok se intenzitet grča ne smanji značajno. Lagana, opuštajuća masaža i zagrevanje zahvaćenog područja može značajno da pomogne u opuštanju. Generalno se preporučuju vežbe istezanja mišića 3 puta dnevno, stavljanje tople obloge preko često zahvaćenih mišićima 10-20 minuta pre odlaska na spavanje. Navedene mere rade ponekad, ali na žalost, ne uvek.\nPostoji nekoliko stvari koje možete uraditi da sprečite noćne grčeve nogu. Kod osoba pogođenih čestim grčevima ili bolnom napetošću mišića pre svega treba sagledati uzroke i delovati u najkraćem roku. Na primer, sportske i razne fizičke aktivnosti, kada je pojačano znojenje, a nedovoljan unos tečnosti, mogu izazvati nedostatak magnezijuma. Većina osoba koja se bavi sportom a ima iskustvo sa grčevima su zdravi pojedinci, bez sistemskih bolesti. Terapija treba da se fokusira na sprečavanje preteranog zamora, nadoknadu tečnosti i elektrolita i adekvatnu ishranu. Uzimanje magnezijuma otklanja bolove delujući na uzrok, pomaže trenutno, ali i dugoročno u relaksaciji mišića.\nMagnezijum je jedan od najvažnijih minerala u ljudskom organizmu. Uključen je u više od 300 biohemijskih procesa, aktivira preko 300 enzima koji omogućavaju nesmetani tok brojnih procesa razmene materija i energije u organizmu, ima veoma važnu ulogu u funcionisanju kardio-vaskularnog, nervnog i mišićnog sistema. Kada se magnezijum veže za ATP (adenozin trifosfat, izvor energije), stvara se kompleks neophodan za normalne metaboličke procese. Magnezijum neutrališe negativno naelektrisanje spoljašnje strane ćelijske membrane, što dovodi do porasta razlike potencijala i porasta praga razdražljivosti mišićnog vlakna. Ovo delovanje se odražava na srčani mišić, gde se smanjuje aritmija, na smanjenoj učestalosti grčeva skeletnih mišića i na smanjenu mogućnost pojave prevremenih kontrakcija maternice kod trudnica. Budući da i oko 30% trudnica pati od grčeva u mišićima, preporučuje se redovno uzimanje magnezijuma od početka trudnoće, kada pozitivna dejstva ispoljava i zato što deluje blago laksativno a na nivou nervnog sistema relaksirajuće i umirujuć.


Šengen korak bliže proveri putnika iz zemalja bez viza - European Western Balkans\nAutor EWB 19. 10. 2017. 20. 10. 2017.\nBRISEL – Odbor Evropskog parlamenta za građanske slobode usvojio je danas nov nacrt zakona koji predviđa da državljani trećih zemalja, kojima nisu potrebne vize pri ulasku u Šengen zonu, među kojima je i Srbija, moraju da zatraže odobrenje nadležnih organa EU.\nTako je Evropski sistem za putne informacije i odobrenja( ETIAS) ušao u institucionalne procedure EU i postao je korak bliži svojoj primeni, koja predviđa uvođenje dodatnih provera za građane koji su do sada uživali bezvizni režim za ulazak u Šengen.\nUkoliko se, kako se očekuje do kraja 2018. godine, dobije saglasnost Evropskog parlamenta i Saveta EU, nove procedure važiće za sve građane trećih zemlja koji su do sada uživali povlastice vizne liberalizacije, uključujući i zemlje Zapadnog Balkana.\nU Evropskoj komisiji naglašavaju da u pitanju nije ”uvođenje viza” već da se radi o ”jednostavnijem i za putnike prihvatljivijem režimu”.\n”Građani zemlja koje su dobile viznu liberalizaciju i dalje će moći da putuju bez viza, ali će morati da pre ulaska u Šengenski prostor dobiju jednostavno putno odobrenje. To će omoguoćiti identifikaciju osoba koje predstavljaju rizik kada je reč o nelegalnoj migraciji i bezbednosti pre nego što stignu na granicu i tako značajno pojačati bezbednost spoljnih granica”, navodi se u dokumentu Evropske komisije.\nU Evropskoj komsiji izadali su i detaljno uputstvo kako će funkcionisati budući evropski mehanizam za priklupljanje informacija o putnicima i njihovu autorizaciju.\n”Putnici će morati da popune onlajn zahtev na za to posebno napavljenoj internet stranici ili aplikaciji. Popuna formulara ne bi trebalo da traje duže od 10 minuta i neće zahtevati više dokumentacije od one iz pasoša ili sličnog dokumenta”, navodi se u Evropskoj komisiji.\nUkoliko osoba koja putuje nije u mogućnosti da sama popuni formular, to umesto nje može učiniti treće lice.\n”Elektronska uplata takse od pet evra po aplikaciji biće neophodna za sve podnosioce zahteva starije od 18 godina. Podnošenje novog zahteva i ponovno plaćanje takse biće neophodni tek po isteku važenja putne dozvole, što je pet godina ili do isteka važenja pasoša”, navodi se u dokumentu predloga.\nOčekuje se da će velika većina zahteva, više od 95 procenata, biti automatski odobrena, a da će podnosilac zahteva o tome odmah dobiti i obaveštenje.\nU slučaju neodređenog ishoda, automatski proces će biti prebačen na manuelnu obradu, a u posebnim slučajevima to vreme odgovora na zahtev se može produžiti do dve nedelje. Podnosiocu zahteva odgovor, bilo to odobrenje ili odbacivanje dozvole za putovanje, stiže putem elekstronske pošte.\nU slučaju odbijenog zahteva, postojaće i mogućnost žalbe.\n”Po dolasku na granični prelaz Šengena pasoška kontrola će elektronski pročitati putni dokument i kroz različite baze podataka proveriti i postojanje validnog putnog odbrenja. U slučaju da ne postoji odobrenje ETIAS-a, putnik će biti vraćen sa granice i neće mu biti dozvoljen ulazak u EU”, navodi se u predlogu Komsije.\nU Evropskoj komisiji ponavljaju da bi ova procedura trebalo da bude značajno jednostavnija i kraća u odnosu na nekadašnje vađenje viza, kao i da će jednom dobijena dozvola ETIAS biti validna za neograničen broj ulazaka.\nPlanirani je da interne procedure oko uvođenja Evropskog sistema putnih informacija i odbrenja budu zavrešene od kraja 2018. godine.\nEUEvropska komisijaEvropski parlamentŠengen\nPejčinović Burić: Arbitraža sa Slovenijom posledica ucene


Tip dana: Lester – Mančester Siti: Lisice će pokušati da prevare šampiona u bici za prvi trofej u sezoni! – Kladjenje.rs\nHomeTip DanaTip dana: Lester – Mančester Siti: Lisice će pokušati da prevare šampiona u bici za prvi trofej u sezoni!\nTip dana: Lester – Mančester Siti: Lisice će pokušati da prevare šampiona u bici za prvi trofej u sezoni!\n7 Avgusta, 2021 Vlajko Tip Dana 0\nU subotu je zaista bogata ponuda za klađenje, a za vas smo ovog puta analizirali finale Komjuniti Šilda u kom će se na Vembliju sastati Lester i Mančester Siti.\nSusret između ova dva tima je zakazan za 18 časova i 15 minuta.\nLester: Primarni cilj je plasman u Ligu šampiona!\nFudbalerima Lestera je dve godine zaredom plasman u Ligu šampiona praktično izmakao u poslednjim kolima, i sigurno je da će to i ovog puta biti primarni cilj nekadašnjeg osvajača Premijer lige.\nKada se vratimo na prošlu sezonu, svi se sigurno sećamo situacije na dva kola pre kraja kada su se popularne “lisice” nalazile na trećem mestu na tabeli uz tri boda viška u odnosu na petoplasirani Liverpul.\nMeđutim u dva poslednja kola Lester je prvo doživeo poraz na gostovanju kod Čelsija koji je kasnije postao šampion Evrope, a isto se desilo i u poslednjem kolu kada su izabranici Brendona Rodžersa poraženi na svom terenu od Totenhema koji je imao izuzetno lošu sezonu.\nZanimljivo je da je Čelsi kiksnuo u poslednjem kolu protiv Aston Vile i da su “lisice” slavile u duelu sa Totenhemom koji nije bio preterano zainteresovan za taj meč, Lester bi došao do plasmana u najkvalitetnije evropsko klupsko takmičenje, ali nažalost to se nije desilo.\nUtisak je da je nekadašnji šampion Engleske u poslednja dva kola prosuo sve ono dobro što je radio cele sezone, pa će na kraju “lisice” morati da se zadovolje sa grupnom fazom u Ligi Evrope gde su između ostalog igrali i prošle sezone.\nOno što svakako nije dobra stvar za Brendana Rodžersa kada je ova utakmica u pitanju je što neće moći da računa na čak četvoricu fudbalera, a tu pre svih mislimo na Kastanja koji je doživeo tešku povredu lica na Evropskom prvenstvu, ali i na Evansa, Fofanu i Džastina.\nU poslednjem međusobnom susretu između ova dva tima, Siti je slavio sa 0:2, dok je pre toga Lester ponizio “građane” na njihovom stadionu kada je bilo neverovatnih 2:5.\nMančester Siti: “Građani” imaju najviše moguće ciljeve!\nGeneralno, utisak je da je su fudbaleri Mančester Sitija najveći favoriti za odbranu titule prvaka Engleske, mada ne treba nikoga da iznenadi ukoliko se klub koji sa klupe predvodi Pep Gvardiola ovog puta u potpunosti fokusira na osvajanje Lige šampiona.\nKada je prošla sezona u pitanju, Mančester Siti je posle godinu dana pauze ponovo došao do titule šampiona Engleske, i to na prilično ubedljiv način pošto su na kraju imali čak dvanaest bodova viška u odnosu na drugoplasirani Mančester Junajted, i čak devetnaest bodova viška od četvrtoplasiranog Čelsija sa kojim su se između ostalog i sastali u finalu Lige šampiona.\nPre tog meča su izabranici Pepa Gvardiole bili veliki favoriti, ali je na kraju potpuno zasluženo slavio tim iz Londona, što je bio povod za veliku tugu svih navijača Sitija koji su bili svesni da je njihov omiljeni klub bio nikad bliži toliko željenoj Ligi šampiona.\nBilo kako bilo, deluje da su “građani” ponovo glavni favoriti za naslov prvaka, uz utisak da je ove sezone konkurencija dosta jača nego što je to bio slučaj u prošlom šampionatu.\nKao najveće pojačanje u klub je stigao Džek Griliš u transferu vrednom 100 miliona funti što je novi najveći transfer u istoriji engleskog fudbala.\nU pripremnom periodu su izabranici Pepa Gvardiole odigrali samo tri meča, ali su sva tri pobedili i to uz samo jedan primljen gol.\nInače, poznato je da je Siti prošle sezone doživeo na svom stadionu katastrofalan poraz od Lestera kada je bilo čak 2:5, pa nema nikakve sumnje da će fudbaleri ovog tima učiniti sve što je u njihovoj moći da se revanširaju neugodnim “lisicama”.\nIzabranici Pepa Gvardiole žele da u novu sezonu uđu na najbolji mogući način i to sa osvojenim trofejom, ali svakako da ne treba potceniti ni popularne “lisice” koje su nažalost ponovo ostale bez plasmana u Ligu šampiona.\nMišljenja smo da će i jedna i druga ekipa postići makar po jedan gol pa vam savetujemo da probate sa igrom GG koju kladionica Meridianbet plaća sa kvotom 1.64.\nKada se sve sabere i oduzme utisak je ipak da je Mančester Siti veliki favorit na ovom duelu zbog čega vam preporučujemo da odigrate 2 koju kladionica Meridianbet plaća sa fantastičnom kvotom 2.00.\nMERIDIAN SPECIJAL NAJVEĆIH KVOTA: Mančester Siti 2.00, Lil 1.83, Žil Visente 2.20\nTiket dana (subota, 07.08.2021)


Direktor Šehović i zamjenik rezidentne predstavnice UNDP-a Khoshmukhamedov: Od naredne godine usluge Vlade KS još dostupnije građanima | Zavod za informatiku i statistiku KS\n“Ovaj projekt ima za cilj postavljanje temelja za digitalnu transformaciju koja će omogućiti brže i učinkovitije djelovanje institucija Kantona Sarajevo. Smanjiti operativne troškove i pružiti tačne podatke o stanju u KS”, poručio je direktor Šehović.\n“Obezbijedit ćemo modularni razvoj i ‘pametno’ (smart) upravljanje ministarstvima, javnim institucijama i preduzećima sa postojećim i novim izvorima podataka”, naglasio je direktor Šehović.\n“Saradnja UNDP – a i Vlade Kantona Sarajevo u ovoj godini je najintezivnija do sada. Ovaj projekt je veoma značajan i nadam se da će njegovi rezultati biti vidljivi tokom prvog tromjesječja naredne godine”, najavio je Khoshmukhamedov.


Commercium :: Privremeni uvoz ambalaze\nNaslovna > Carina > Privremeni uvoz ambalaze\nCarinski postupak sa ekonomskim dejstvom je postupak:\nprerade pod carinskom kontrolom;\nČlanom 111. Carinskog zakona propisano je da je za primenu carinskog postupka sa ekonomskim dejstvom, u koje spada i postupak privremenog uvoza, potrebno odobrenje carinskog organa. Pri tome, ovo odobrenje se izdaje samo:\nZahtev za izdavanje odobrenja za sprovođenje carinskog postupka podnosi se u pisanoj formi i u skladu sa propisanim obrascem. Carinski organ može da dozvoli da se zahtev za produženje ili izmenu odobrenja podnese u obliku uobičajenog pisanog zahteva (a ne na propisanom obrascu). Takođe, moguće je da carinski organ dozvoli da se odobrenje zahteva podnošenjem deklaracije, u pisanoj formi ili korišćenjem sistema elektronske razmene podataka.\nU zavisnosti od načina na koji je podnet zahtev za izdavanje odobrenja, to će se razlikovati i način na koji će carinski organ izdati odobrenje. Naime, ukoliko je zahtev podnet na propisanom obrascu, to će i odobrenje biti izdato na propisanom obrascu. Ukoliko je, pak, zahtev podnet u vidu deklaracije, to će se prihvatanje deklaracije smatrati odobrenjem za zahtevani postupak. Dok, kod zahteva za produženje ili izmenu odobrenja, odobrenje se daje beleškom na zahtevu.\nOdobrenje ili obrazložena odluka o odbijanju zahteva za izdavanje odobrenja dostavlja se podnosiocu zahteva u roku od 30 dana, odnosno 60 dana u slučaju carinskog skladišta, računajući od dana kada je zahtev bio podnet ili od dana kada je carinski organ utvrdio da su mu dostavljeni zahtevani dodatni podaci ili podaci koji su nedostajali.\nU odobrenju za carinski postupak sa ekonomskim dejstvom moraju biti navedeni uslovi pod kojima se sprovodi taj postupak. Pri tome, nosilac odobrenja mora da obavesti carinski organ o svim činjenicama koje nastanu posle izdavanja odobrenja i utiču na njegovu dalju primenu ili sadržinu.\nŠto se, konkretno, tiče privremenog uvoza, članom 164. Carinskog zakona propisano je da u postupku privremenog uvoza carinski organ odobrava upotrebu u carinskom području Republike Srbije strane robe namenjene ponovnom izvozu u neizmenjenom stanju, osim uobičajenog smanjenja vrednosti zbog upotrebe, uz potpuno ili delimično oslobođenje od plaćanja uvoznih dažbina i bez primene mera trgovinske politike. Članom 165. istog zakona predviđeno je da carinski organ, na pismeni zahtev lica koje upotrebljava robu ili lica koje organizuje njenu upotrebu, daje odobrenje za privremeni uvoz.\nU vezi sa podnošenjem zahteva za odobrenje privremenog uvoza, treba napomenuti da se zahtev za odobrenje može podneti i usmenom deklaracijom za privremeni uvoz u slučajevima u kojima je dozvoljeno usmeno deklarisanje robe za privremeni uvoz. Koji su to slučajevi? Saglasno članu 182. Uredbe o carinski dozvoljenom postupanju s robom, pri postupku privremenog uvoza usmeno se može deklarisati sledeća roba:\nstoka za nomadsko seljenje ili ispašu ili za vršenje rada ili prevoza, kao i druga roba koja zadovoljava uslove propisane članom 334. stav 3. tačka 1) ove uredbe,\nambalaža, ako je uvezena puna, a namenjena je ponovnom izvozu prazna ili puna, a koja je označena trajnim i neizbrisivim oznakama lica sa sedištem van carinskog područja,\noprema za radio i televizijsku produkciju i emitovanje, kao i vozila posebno opremljena za radio i televizijsko emitovanje, uključujući i njihovu opremu, koju uvoze javne ili privatne organizacije sa sedištem van carinskog područja i odobrene od strane carinskih organa koji izdaju odobrenje za postupak uvoza takve opreme i vozila,\ninstrumenti i aparati, potrebni lekarima za pružanje pomoći obolelim, koji čekaju na presađivanje organa, u skladu sa članom 336. ove uredbe,\nroba iz člana 185. ove uredbe,\ndruga roba, ako carinski organ to odobri.\nPrema tome, u ovim slučajevima dozvoljeno je da se zahtev za odobrenje podnese i usmenom deklaracijom za privremeni uvoz, s tim što je u ovim slučajevima potrebno podneti i ispravu, i to u dva primerka, koje overava carinski organ i jedan overeni primerak vraća podnosiocu, a koja sadrži sledeće podatke:\nvrsta proizvodnih radnji ili upotrebe robe,\nkod usmenih deklaracija, vrednost i količina robe.\nDalje, u vezi sa postupkom privremenog uvoza, članom 168. Carinskog zakona dato je ovlašćenje Vladi Republike Srbije da propiše slučajeve i posebne uslove i rokove za primenu postupka privremenog uvoza sa potpunim oslobođenjem od plaćanja uvoznih dažbina. U vezi sa ovim je odredba člana 338. Uredbe o carinski dozvoljenom postupanju s robom, kojom je propisano da carinski organ odobrava privremeni uvoz uz potpuno oslobođenje od plaćanja uvoznih dažbina za ambalažu:\nako je uvezena puna, a namenjena je ponovnom izvozu prazna ili puna, i\nako je uvezena prazna, a namenjena je ponovnom izvozu puna.\nKada je u pitanju privremeni uvoz ambalaže, trebalo bi imati u vidu i Konvenciju o privremenom uvozu („Službeni glasnik RS – Međunarodni ugovori”, broj 1/10). Prema ovoj Konvenciji, svaka strana ugovornica se obavezala da, u skladu sa odredbama ove konvencije, odobri privremeni uvoz robe (uključujući i prevozna sredstva) navedene u prilozima uz ovu konvenciju. Pri čemu, saglasno Konvenciji, privremeni uvoz je carinski postupak na osnovu kog se određena roba (uključujući i prevozna sredstva) može uneti u carinsko područje, uz uslovno oslobođenje od plaćanja uvoznih dažbina i poreza i bez uvoznih zabrana ili ograničenja ekonomskog karaktera; takva roba (uključujući i prevozna sredstva) mora biti uvezena za određenu svrhu i namenjena za ponovni izvoz u određenom roku, nepromenjena, osim uobičajenog umanjenja vrednosti nastalog njenom upotrebom. Konvencija o privremenom uvozu sastoji se od opštih odredbi i priloga, a svaki prilog ove konvencije, u načelu, sastoji se od definicija glavnih carinskih pojmova upotrebljenih u prilogu i posebnih odredaba koje se primenjuju na robu koja je predmet priloga.\nKada je u pitanju privremeni uvoz ambalaže, onda treba imati u vidu Prilog B.3. ove konvencije, u kom je ambalaža definisana kao svi artikli i materijali koju su upotrebljeni ili bi trebalo da se upotrebe, u stanju u kojem su uvezeni, za pakovanje, zaštitu, smeštaj ili razdvajanje robe, izuzimajući materijale za ambalažu kad se uvoze u rasutom stanju kao što su slama, papir, staklena vuna, iverica itd. Iz ovog pojma izuzeti su, takođe, kontejneri i palete.\nDalje, prema članu 2. ovog priloga, a u vezi sa članom 2. Konvencije, privremeni uvoz ambalaže uvezene u vezi sa nekom komercijalnom operacijom odobrava se uz potpuno oslobođenje od plaćanja uvoznih dažbina. Posebno treba imati u vidu da se odredbe Priloga B.3. ove konvencije primenjuju na privremeni uvoz ambalaže koja se uvozi u vezi sa nekom komercijanom operacijom, ali čiji uvoz nije sam po sebi komercijalna operacija (čl. 1, 2. i 4. priloga).\nTakođe, gore pomenutom Konvencijom izričito je propisano da se ambalaža uvezena po osnovu Konvencije ne sme, čak ni povremeno, koristiti u unutrašnjem saobraćaju. Uredbom o carinski dozvoljenom postupanju s robom ova odredba je preuzeta i precizirana, tako da u članu 338. stav. 2. uredbe stoji da se ambalaža ne sme upotrebljavati u unutrašnjem prometu, osim za predviđen ponovni izvoz robe, a ako je privremeno uvezena puna, to ograničenje važi od trenutka kada se isprazni.\nPrema tome, primera radi, ukoliko se privremeno uvoze boce napunjene gasom, a gas je predmet prodaje, onda je u pitanju privremeni uvoz ambalaže u vezi sa komercijalnom operacijom i, imajući u vidu gore citirane odredbe propisa, to je moguće odobriti privremeni uvoz ambalaže, ukoliko je, saglasno članu 112. stav 1. tačka 2) Carinskog zakona, carinskom organu omogućeno da vrši kontrolu nad odobrenim postupkom, a carinski organ može, radi olakšanja kontrole nad postupkom, da zahteva vođenje evidencije (348. stav 2. Uredbe o carinski dozvoljenom postupanju s robom). Pri tome, imajući u vidu specifičnost predmetne robe, smatraće se da je ovaj uslov ispunjen ukoliko nosilac odobrenja za postupak privremenog uvoza, kroz svoje poslovne knjige vodi takvu evidenciju o ambalaži koja se privremeno uvozi i dalje distribuira, a koja omogućava carinskom organu da vrši nadzor nad odobrenim postupkom i da, u svakom trenutku, zna gde se privremeno uvezena ambalaža nalazi. Ovo tim pre ako se zna da je članom 15. Konvencije o privremenom uvozu predviđena obaveza svake strane ugovornice da u najvećoj mogućoj meri pojednostavi carinske formalnosti u vezi sa korišćenjem olakšica propisanih ovom konvencijom.\nTakođe, u vezi sa ovom tematikom, treba imati u vidu i član 5. Priloga B.3. Konvencije o privremenom uvozu, gde stoji da umesto carinskog dokumenta i obezbeđenja za palete i ambalažu, od lica kome su odobrene povlastice privremenog uvoza može se zahtevati da carinskim organima podnese pismenu izjavu o obavezi njihovog ponovnog izvoza.\nŠto se tiče roka za završetak postupka privremenog uvoza, članom 167. Carinskog zakona propisano je da roba može ostati u postupku privremenog uvoza najduže 24 meseca. Pri tome, Uprava carina je dužna da osigura da ukupan period u kome se roba nalazi u postupku privremenog uvoza i kod istog korisnika postupka, ne bude duži od 24 meseca i u slučaju kada je postupak privremenog uvoza završen stavljanjem te robe u drugi carinski postupak s odlaganjem, pa je ponovo stavljena u postupak privremenog uvoza. Izuzetno, na zahtev korisnika postupka, može se odobriti produženje roka za ponovni izvoz robe, isključivo za period u kome roba nije bila korišćena u skladu s utvrđenim uslovima.\nKada je u pitanju propisani rok od 24 meseca, te poštovanje istog, a ambalaža se kontinuirano privremeno uvozi, to je onda moguće postupak privremenog uvoza razdužiti ne nužno sa bocama koje su uvezene po osnovu određene deklaracije za privremeni uvoz, već bilo kojim bocama koje su uvezene po nekim drugim deklaracijama, a koje su prve ispražnjene (ukoliko se, naravno, radi o tipskim bocama), ali, ovo, naravno, i pod uslovom da se u deklaraciju za privremeni uvoz unose podaci samo o količini boca koje se uvoze, a ne i o serijskim brojevima tih boca.\nIzuzetno, moguće je i produženja roka za postupak privremenog uvoza. Naime, Carinskim zakonom izričito je propisano da, u izuzetnim slučajevima, carinski organ može, radi postizanja svrhe privremenog uvoza nosiocu odobrenja da produži ovaj rok. Koji su to izuzetni slučajevi koji opravdavaju produženje roka, ceniće carinski organ u svakom konkretnom slučaju, rukovodeći se načelnom odredbom iz člana 320. stav 4. Uredbe o carinski dozvoljenom postupanju s robom, prema kojoj se pod izuzetnim okolnostima smatraju svi događaji, zbog kojih je robu potrebno upotrebljavati u produženom periodu kako bi se ispunila svrha prvobitno odobrenog privremenog uvoza.\nNa kraju kratak osvrt na samu prirodu postupka privremenog uvoza. Naime, svrha privremenog uvoza jeste, kao i što sam naziv kaže, da se određena roba privremeno upotrebljava u carinskom području Republike Srbije i da se, nakon toga, izveze. Priliko podnošenja zahteva za postupak privremenog uvoza, te odobravanja istog, uvek treba imati u vidu zakonski rok za okončanje postupka od 24 meseca, kao pravilo. Produženje ovog roka, trebalo bi da bude samo u izuzetnim okolnostima, te ovu zakonsku odredbu, kao i svaki izuzetak, treba usko tumačiti. U suprotnom, dovodi se u pitanje svrsishodnost odobrenog postupka privremenog uvoza, ako roba ostane u ovom postupku duži vremenski period, znatno duže od propisanog zakonskog roka.


Izvršni savet pred današnje zasedanje: "Preporučujemo da se prizna Republika Kosovo kao član UNESCO" | KoSSev\n"Izvršni savet preporučuje da Generalna konferencija prizna Republiku Kosovo kao član UNESCO-a." Ovo je "očekivana aktivnost" Saveta, navodi se u UNESCO-ovom dokumentu u vezi sa "prijemom Republike Kosovo u UNESCO" koji je objavljen na zvaničnoj Internet stranici ove organizacije. Izvršni savet UNESCO-a danas razmatra zahtev Kosova za učlanjenje, dok će definitivna odluka o zahtevu, odnosno - preporuka, biti doneta do 21. oktobra. Kosovski zvaničnici ni u finišu ove trke, kako veruju da se nalaze u toj fazi, ne prestaju sa snažnim višegodišnjim lobiranjem, u okviru čega su pojačali vidljivost sinhronizovanih PR poruka. U okviru digitalne diplomatije, preko društvenih mreža, oni na mestima za svoje naslovne fotografije, odavno već imaju postavljene specijalno dizajnirane fotografije na francuskom i engleskom "Kosovo u UNESCO", a predstavljaju se i štampana dokumenta i monografije u luksuznim izdanjima, koji idu u prilog učlanjenju Kosova u ovu važnu svetsku organizaciju. Sa druge strane, "teška diplomatska borba", kako su srpski zvaničnici nazvali svoju 'kontra-kampanju', nije vidljiva u javnosti. Ipak, dan pred odluku o zahtevu Kosova za učlanjenje, srpski premijer, Aleksandar Vučić, uputio je juče pismo članicama UNESCO, navodeći da je taj zahtev za Srbiju „apsolutno neprihvatljiv“. Premijerovo pismo jedino je zvanično pismo srpskih zvaničnika protiv kosovskog članstva u ovu UN-ovu organizaciju. Iz crkve poručuju da se sa srpske strane radi više nego što se to vidi. Tu je i skoriji izveštaj OEBS-a "Izazovi u zaštiti nepokretnih materijalnih kulturnih dobara na Kosovu" u kojem se navodi da je broj incidenata na lokalitetima kulturne baštine u 2013. bio u porastu, i to nad baštinom SPC-a.\nNa zvaničnoj Internet stranici UNESCO-a, u dokumentu u kojem se navodi "očekivana aktivnost" - preporuka Izvršnog saveta UNESCO-a, a u vezi sa zahtevom Kosova, nalazi se i zahtev za učlanjanje koji je kosovski ministar za spoljne poslove, Hašim Tači, prosledio ranije UNESCO-u, posredstvom Albanije. U dokumentu se navodi i da je pitanje članstva Kosova ušlo u privremeni dnevni red Saveta, ali i razlozi zašto bi Savet UNESCO-a trebalo da donese pozitivnu odluku kada je u pitanju učlanjenje Kosova.\n"Republika Kosovo prihvata UNESCO-ov statut i spremna je da ispuni obaveze koje proizilaze iz njenog zahteva i da doprinese troškovima organizacije," navodi se u dokumentu i dodaje da je ovakva odluka u skladu sa tim što "zemlja koja nije članica UN-a, može da podnese zahtev za članstvo u organizaciji i to po preporuci Izvršnog saveta, a glasanjem dvotrećinske većine Generalne konferencije".\nUjedinjene Nacije nazvale Kosovo "republikom"\nUprkos UN-ovom formalnom nepriznavanju nezavisnosti Kosova, u istom dokumentu se Kosovo, međutim, više puta naziva "republikom".\nPriložen je i spisak imena 47 zemalja koje su potpisale zahtev Kosova za učlanjenje - Albanija, koja je i predala zahtev Kosova, Austrija, Bahrein, Balize, Burkina Faso, Čad, Kosta Rika, Obala Slonovače, Danska, Dominikanska republika, El Salvador, Estonija, Finska, Francsuka, Gabon, Gambia, Nemačka, Gana, Grenada, Gvineja, Haiti, Honduras, Irska, Jordan, Kuvajt, Litvanija, Lesoto, Luksemburg, Holadija, Oman Panama, Papua Nova Gvineja, Katar, Saudijska Arabija, Senegal, Slovenija, Somalija, Južni Sudan, Švedska, Togo, Turska, Ujedinjeni Arapski Emirati, Amerika, Velika Britanija, Severna Irska, Ujedinjena Republika Tanzanija i Vanuatu.\nMustafa: Članstvo u UNESCO u "završnoj fazi" - rezultat snažnog rada kosovskih institucija; Srbiji potrebno "više vremena da bude izlečena od posledica svog zla"\nKosovski premijer, Isa Mustafa poručio je da "Kosovo ulazi u završnu fazu pristupanja UNESCO-u, te da će Kosovo "poštovati sve svetske standarde očuvanja i negovanja kulturne baštine, na osnovu Ustava i sveobuhvatnog plana Martija Ahtisarija i stručnosti UNESCO."\n"Ovo je rezultat snažnog rada kosovskih institucija i poverenja, jer je Kosovo uspelo da stvori u međunarodnoj zajednici snažnu podršku naših prijatelja," napisao je Mustafa na svojoj Fejsbuk stranici, istakavši i da je "krajnje vreme za rukovodstvo Srbije da razmotri kako da poboljša svoju zemlju, a ne kako da pogorša Kosovo", jer je, kako je naveo, "više vremena potrebno" da Srbija "bude izlečena od posledica svog zla."\nKosovo "garantuje specijalni status SPC-u"\nKosovska diplomatija je snažno lobirala za članstvo u UNESCO, ne samo od dana podnošenja zahteva za učlanjenje, već i godinama unazad, a niz, gotovo svakodnevnih sastanka lidera kosovske spoljne diplomatije sa zvaničnicima različitih zemalja koje su podržale i koje bi mogle da podrže članstvo Kosova, pred zasedanje Izvršnog saveta, kulminiralo je nedavnim pismom kosovskih zvaničnika delegacijama u UNESCO-u.\n'Kontra-kampanja': Pismo Premijera i Patrijarha; Nikolić i Vučić "zamolili" da Slovenija, odnosno Grčka ne podrže članstvo Kosova\n'Kontra-kampanja' srpskih zvaničnika koja do sada u javnosti nije bila vidljiva, svodila se na pojedinačne izjave, zahteve, molbe i dva zvanična pisma upućena UNESCO - jedno generalnom sekretaru ove organizacije, a jedno članicama UNESCO.\nJuče je srpski premijer, Aleksandar Vučić, uputio pismo članicama UNESCO-a, navodeći da je zahtev "neutemeljen sa stanovišta međunarodnog prava i zbog toga, kao i sa političkog i moralnog aspekta, za Republiku Srbiju, apsolutno neprihvatljiv", ali i da "nisu ispunjeni elementarni uslovi za razmatranje bilo kog pitanja u vezi sa prijemom Kosova u punopravno članstvo Uneska."\nPremijer Srbije je prethodno, kako su preneli beogradski mediji, i "zamolio" grčkog premijera, Aleksisa Ciprasa, da Grčka ne glasa za prijem Kosova u UNESCO.\nA predsednik Srbije, Tomislav Nikolić, zamolio je svog slovenačkog kolegu, Boruta Pahora, iako je Slovenija jedna od zemalja koja je potpisala zahtev Kosova za učlanjenje, da "Ljubljana ne podlegne pritiscima i pomogne Srbiji" po pitanju članstva Kosova u UNESCO, a uprkos, kako je rekao, različitim stavovima dveju država po pitanju jednostrano proglašene kosovske nezavisnosti.\nO pismu kosovskih zvaničnika na zasedanju Svetog Arhijerejskog Sinoda?; srpska diplomatija radi više nego što se to vidi\nSrbija je zvanično zatražila da pitanje kulturne baštine i imovine SPC bude uvršteno u teme Briselskog dijaloga krajem prošlog meseca, a srpski Patrijarh je pismo UNESCO-u povodom mogućeg članstva Kosova uputio dva meseca nakon kosovskog podnošenja zahteva.\nIpak, kako KoSSev saznaje od izvora bliskom SPC-u, u vezi sa pitanjem članstva Kosova u UNESCO, radi se "više nego što se to vidi".\nIz izvora bliskim SPC-u, KoSSev saznaje i da će se o pismu kosovskih zvaničnika i daljem razvoju događaja oko UNESCO-a verovatno raspravljati na sledećem zasedanju Svetog Arhijerejskog Sinoda.\n"Crkva je već ranije izrazila svoje zabrinutosti u pismu Patrijarha generalnom sekretaru UNESCO-a. Budući da je Vlada Srbije već zatražila razgovor o srpskoj baštini u Briselu, SPC očekuje početak tog dijaloga u skladu sa već pomenutim Patrijarhovim pismom," navodi za KoSSev, takođe, naš izvor.\nViše o novoj kontra-kampanji Srbije protiv članstva Kosova u UNESCO, od nedavno pokrenutoj, čitajte na našoj tematskoj straniciSrpska kontra-kampanja: "Ne Kosovo u UNESCO".\n"Na dan kada je Izvršni savet Organizacije Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu započeo sednicu, državni kosovski lideri su uputili zajedničko pismo nacionalnim delegacijama, tražeći podršku za članstvo u ovoj agenciji Ujedinjenih nacija," javila je prošle nedelje Koha Ditore, dodajući da je u dokumentu "pobrojan niz razloga zašto Kosovo treba da bude deo ovog mehanizma."\n"U pismu koje je potpisala predsednica Atifete Jahjaga, predsednik Skupštine, Kadri Veselji, premijer Isa Mustafa, ministar spoljnih poslova, Hašim Tači, oni su naveli da će Republika Kosovo nastaviti da preuzima obaveze koje proističu iz Aneksa 5 Ahtisarijevog plana, koji srpskoj crkvi pruža ustavnu zaštitu identiteta, imovine i specijalnu veze sa Srbijom," dodaje Koha.\nUz pismo je poslat i izveštaj nekadašnjeg grčkog oficira za vezu na Kosovu i nekadašnjeg specijalnog savetnika Evropske unije za pitanja srpskog nasleđa na Kosovu, a sadašnjeg spoljnog savetnika kosovske vlade za pitanja kulturnog i verskog nasleđa, Dimitrisa Mošopulesa.\nOEBS: tendencija rasta broja incidenata nad baštinom SPC-a 2013.\nIako kosovski zvaničnici, učlanjenjem Kosova u UNESCO - garantuju "specijalan status" SPC-u, zvanična statistika za sada, međutim, ne ide u prilog tome da će kosovske institucije i zaista zaštiti ugroženu imovinu SPC-a. Pored toga što su srpske crkve i manastiri najviše stradali 1998., 1999. i 2000. te marta 2004., prema najskorijem izveštaju OEBS-a "Izazovi u zaštiti nepokretnih materijalnih kulturnih dobara na Kosovu" od prošle godine, broj incidenata na lokalitetima kulturne baštine je u 2013. bio u porastu, i to nad baštinom SPC-a.\n"Povećani broj bezbednosnih incidenata pogađa pre svega baštinu Srpske pravoslavne crkve. Ukupno, tokom 2011. godine, Kosovska policija je zabeležila 55 bezbednosnih incidenata na lokalitetima kulturne i verske baštine, od čega je 16 incidenata usmereno protiv lokaliteta zaštićenih operativnim naređenjem. Od tih 16 incidenata, dva su se dogodila na lokacijama koja su pod 24-časovnom zaštitom Kosovske policije. U 2012., 36 od ukupno 57 incidenata (63%), pogodilo je lokalitete baštine Srpske pravoslavne crkve, a 2013., 41 od ukupno 87 incidenata (47%) je bilo usmereno protiv baštine Srpske pravoslavne crkve," stoji u ovom izveštaju.\nOEBS: "Nagli porast provala u crkve prvenstveno usled ekonomske motivacije"; skrnavljenje nadgrobnih spomenika - "neuobičajene aktivnosti izazvane jednim konkretnim događajem - uklanjanjem spomenika u čast pripadnika Oslobodilačke vojske Preševa, Medveđe i Bujanovca"\nMeđutim OEBS navodi da se "broj incidenata značajno povećao tokom 2013," ali i da je ova organizacija "praćenjem situacije", uočila da je do ovakvog naglog porasta došlo "prvenstveno usled povećanog broja provala u crkve sa ekonomskom motivacijom (ova dela kvalifikuju se ili kao krađa, ili kao oštećenje verskih objekata)".\n"Osim toga, deset prijavljenih slučajeva nanošenja štete grobljima Srpske pravoslavne crkve dogodilo se samo u januaru 2013. Procenjuje se da ovi incidenti predstavljaju neuobičajene aktivnosti izazvane jednim konkretnim događajem - uklanjanjem spomenika u čast pripadnika Oslobodilačke vojske Preševa, Medveđe i Bujanovca (OVPMB) koji su ubijeni u sukobu 2000-2001," dodaju iz OSCE-a.\nSrpski manastiri na Kosovu su na UNESCO-ovoj listi svetske kulturne baštine zavedeni pod nazivom "Srednjevekovni spomenici na Kosovu (Srbija)", a diplomatska borba oko toga kako će srpski manastiri biti predstavljeni na ovoj listi je između Srbije i Kosova vođena još od 2009. godine. Ukoliko bi Kosovo bilo primljeno u UNESCO, dosadašnja srpska kulturna baština bi se vodila kao kosovska.\nKosovo je 11. septembra i zvanično dospelo na dnevni red sastanka izvršnog saveta UNESCO-a, nakon što su zahtev Kosova podržale, to jest, potpisale 44 države članice UNESCO-a, koliko je bilo potrebno da bi se na zasedanju izvršnog tela raspravljalo o prijemu Kosova. Kosovo već više godina snažno lobira za članstvo u UNESCO, čemu su se srpske diplomate i političari počeli u javnosti suprotstavljati od kada je 16. jula objavljena informacija da je Kosovo podnelo prijavu za članstvo u ovu važnu svetsku organizaciju, te da očekuje da u novembru i bude primljeno.


VIII regionalna konferencija „Industrijska energetika i zaštita životne sredine u zemljama Jugoistočne Evrope“ – fim\nDruštvo termičara Srbije organizuje VIII regionalnu konferenciju na temu „Industrijska energetika i zaštita životne sredine u zemljama Jugoistočne Evrope”. Konferencija će se održati od 13. do 17. septembra 2022. godine na Zlatiboru. Učesnicima se daje mogućnost direktnog učešća ili učešća preko video linka.\nEnergetska politika, snabdevanje energijom, zakonodavstvo i podsticajni elementi\nEnergetska efikasnost i energetski menadžment u industriji izgradarstvu\nPosebne sesije (Primeri dobre prakse i izvedenih rešenja povećanja EE i primene novih izvora energije; Specijalne tematske sesije; Sesija odabranih diplomskih i master radova)\nSvi prihvaćeni radovi objaviće se na CD romu konferencije u originalnom obliku. Radovi u pisanoj formi obavezno moraju da budu dostavljeni na engleskom jeziku. Izabrani radovi biće štampani u časopisu “Thermal Science”.\nRokovi: dostava apstrakata 10.06.2022., odluka o prihvatanju apstrakta 20.06.2022., rok za dostavu celog rada 20.08.2022., odluka o prihvatanju celog rada 01.09.2022.\nApstrakt je obavezno dostaviti na engleskom jeziku. Zvanični jezici konferencije su srpski i engleski.\nViše informacija o konferenciji možete pronaći ovde


Politika - datum: 2018-07-01 DEJAN MILOVAC REAGOVAO NA IZJAVU PREDSJEDNIKA DRŽAVE DA NIKO NEĆE SKRENUTI CRNU GORU SA PUTA KA EU\nDejan Milovac Đukanović politički kameleon\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović je još jednom pokazao da je svojevrsni politički kameleon i vrhunski licemjer kome nije strano ni da sebe demantuje, ukoliko smatra da mu to može donijeti političke poene, ocijenio je Dejan Milovac, direktor Istraživačkog centra MANS-a, reagujući na poslednju njegovu izjavu da državu niko neće skrenuti sa puta ka Evropskoj uniji.\n– Navikao nas je Đukanović na besmislene izjave, ali je najnovijom – da je on i dalje odlučno na braniku crnogorskih EU integracija, prevazišao i samog sebe. Licemjerno je pričati o usvajanju evropskih standarda i izgradnji institucija, a u isto vrijeme raditi na akumulaciji apsolutne moći na jednoj adresi. Ta akumulacija moći je donijela potpuni krah države u borbi sa organizovanim kriminalom, a kod građana osjećaj opšte nesigurnosti i straha za sopstvene živote – navodi Milovac.\nOn dodaje da je svih ovih godina „Đukanović predano radio na obesmišljavanju ne samo državnih institucija, već i uloge medija i nevladinog sektora”.\n– Zato se ne može više reći da Đukanović ne prepoznaje ulogu nevladinog sektora, već da je i te kako svjestan da ponekad jedino nevladine organizacije predstavljaju realnu opasnost po poslednju diktatorsku dinastiju u Evropi. Upravo to je ključni razlog što u svojim javnim istupima Đukanović ne propušta priliku da iznova nacrta metu na čelima onih koji odbijaju da povjeruju i mirno oćute na njegovu verziju crnogorske realnosti. To je samo dio njegove stalne potrebe da Crnu Goru iznova podijeli na podobne i nepodobne i time pokuša da prikrije kriminal i sveopšte bogaćenje uskog kruga prilivilegovanih pojedinaca na račun svih građana – kaže Milovac.\nDodaje i da je u domaćoj i u međunarodnoj javnosti Đukanović sve više prepoznat kao „diktator koji je zarobio državu, u sprezi sa organizovanim kriminalom”.\n– Zato on pokušava da svim sredstvima uguši svoje kritičare i pravi sve veći otklon od Evropske unije koja traži konkretne reforme i rezultate. Uprkos svim pritiscima režima i samog Đukanovića, MANS će nastaviti da istražuje sumnjive poslove njegove porodice i sa njima povezanih kriminalnih struktura – poručuje Dejan Milovac.N.S.


U većem dijelu BiH ovoga jutra saobraća se po pretežno mokrom ili vlažnom kolovozu, a upozoravamo na mjestimično smanjenu vidljivost zbog magle ili niske oblačnosti, posebno na magistralnom putu M-16.2 Prozor-Gornji Vakuf/Uskoplje preko prevoja Makljen.\nOdroni su učestali na brojnim dionicama, a izdvajamo puteve: Sarajevo-Foča, Bihać-Bosanska Krupa, Konjic-Mostar, Jajce-Banja Luka, Bugojno-Novi Travnik, Rogatica-Višegrad i Turbe-Karanovac. Zbog većeg odrona i dalje je obustavljen saobraćaj na regionalnom putu R-408 Drvar-Martin Brod.\nNa autoputu A-1 dionici Sarajevo zapad-Lepenica zbog aktivnog klizišta, saobraćaj je u tunelu Igman, kao i na mjestu radova, preusmjeren iz vozne u preticajnu traku. Molimo vozače da na ovoj dionici autoputa voze sporije i da poštuju privremenu saobraćajnu signalizaciju.\nZbog radova na rekonstrukciji rasvjete u tunelu Jajce II (na magistralnom putu M-5), od 07:30 do 17 sati saobraća se naizmjenično, jednom trakom.\nVozačima savjetujemo opreznu vožnju i napominjemo da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno.


Prekinut višednevni štrajk radnika u DP "Kluz - Kozara"\nNajurili predsednika Upravnog odbora\nMeđusobne optužbe udaljenog Milivoja Radulovića i predsednika sindikata ASNS Zorana Škiljevića. Ko je "smotao" 7.000 metara tkanine\nBEOGRAD - Višednevni generalni štrajk u DP "Kluz - Kozara" okončan je juče, na zadovoljstvo više stotina štrajkača, kojima je ispunjen zahtev da se iz ovog preduzeća udalji Milivoje Radulović, predsednik Upravnog odbora, kao i da se raspusti Skupština i nadzorni odbor.\nPočetak jučerašnjeg štrajka i nije ukazivao da će doći do ispunjenja zahteva štrajkača. Više od 600 radnika potpisalo je zahtev za smenu Radulovića, raspisivanje vanrednih izbora za Skupštinu, međutim, u prvom delu dana na ovakve zahteve oglušili su se i Skupština i predsednik UO. Tek posle nekoliko sati ubeđivanja, Raduloviću je uručeno rešenje o udaljenju iz preduzeća, koje je potpisao Dragan Pešterac, direktor, i on je potom napustio preduzeće. Kako je Skupština odbila da na zahtev direktora raspiše izbore, štrajkački odbor je u ovome preuzeo ingerencije, čime je prestao mandat i Upravnom odboru, Skupštini i Nadzornom odboru.\nRazlozi zbog kojih su radnici ovog preduzeća još prošle nedelje ušli u štrajk upozorenja su, prema rečima Fahrudina Jakupovića, predsednika štrajkačkog odbora, pad proizvodnje za vreme mandata Radulovića, gubitak od 250.000 evra, odbijanje kupaca, neradna atmosfera u preduzeću.\nRadojka Žigić, jedna od mnogobrojnih štrajkača, kaže da se ženama u preduzeću svakodnevno pretnje otkazima.\n- Premeštaju nas sa jednog radnog mesta na drugo i šikaniraju zbog čega u preduzeću više nema radne atmosfere - kaže Žigićka.\nZoran Škiljević, predsednik Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata u "Kluzu" dodaje, da je Radulović preuzeo i izvršnu vlast koju bi trebalo da ima direktor Pešterac, koji je kako kaže Škiljević, tu tek tri dana. Inače, ovo preduzeće u procesu je restruktuiranja i za njega, kako saznajemo, već postoji zainteresovani kupac, firma "Paloni" iz Italije.\nSa druge strane, predsednik Upravnog odbora kaže da povod za ovaj štrajk nije to što je on loše obavljao svoj posao, već što su prilikom vanrednog popisa magacionera modelarstva uočene nepravilnosti, a tamo je, kako on kaže računopolagač Škiljević. U zapisnicima nije zavedeno više od 7.000 metara materijala, u vrednosti od 16 miliona dinara.\nNa ovakve tvrdnje, koje smatra poslovnom tajnom, Škiljević je reagovao krivičnom prijavom.\nI sve u svemu, priča se ovde ne završava. Nastavak sledi danas u osam sati, kada će se okupiti radnici i dogovoriti o daljem toku događaja i raspisivanju varednih izbora za Skupštinu.\nPredlog Zakona o povraćaju imovine i obeštećenju pred poslanicima\nMilenko Smiljanić radnicima "Agrosemena"\nDržava se odrekla 600 miliona poreza od izdavačke delatnosti\nRektor BU Marija Bogdanović: Školarine neće biti niže\nOtpor osporava članove Radiodifuznog saveta iz Vojvodine


Ovo može biti vrlo opasno po bebu.\nStručnjaci kažu da trake pre spavanja obavezno treba skinuti detetu, jer bi, dok beba spava, mogle da skliznu sa glave i ometaju disanje. Ovo je isto kao što se majkama preporučuje da ne pokrivaju bebu preko glave dok spava, jer tada može doći do pregrevanja tela što povećava rizik od sindroma iznenadne smrti novorođenčadi ili gušenja.\nuspavajte bebu na leđima\nuklonite sve nefiksirane i nepotrebne predmete iz kreveca (jastuke, igračke, prekrivače)\nTakođe, roditeljima se savetuje da je skinu sa glave kad god im deca nisu na oku, kao, na primer, dok se nalaze u kolima, u auto-sedištu.\nRoditeljima se savetuje da traku skinu sa glave deteta kad god im deca nisu na oku, kao, na primer, dok se nalaze u kolima, u auto-sedištu.\nStručnjaci upozoravaju da deca mogu lako da progutaju, udahnu ili se zadave predmetima jer ih prirodno stavljaju u usta. Lekari podsećaju da roditelji mogu da spreče rizik od gušenja tako što će obezbediti da se mali, sitni predmeti drže van dohvata dece mlađe od tri godine.\nopasnosti blizu bebe\nšta skloniti od deteta\nna šta roditelji treba da obrate pažnju kad imaju malu bebu\npažnja za roditelje


Bivši direktori A2A pred sudom 10. jula – Bankar.me\nMay 19, 2018 BIZNIS, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nProvjera dokaza ponuđenih uz optužnicu protiv četvorice italijanskih državljana koji su bili angažovani za kompaniju A2A, a terete se za krivično djelo zloupotreba službenog položaja u privrednom poslovanju, zakazana je za 10. jul – kazala je za Pobjedu viši savjetnik za odnose sa javnošću Višeg suda u Podgorici Aida Muzurović.\nOna je pojasnila da je provjera optužnice zakazana za nešto manje od dva mjeseca zato što se pozivi za prisustvovanje ovom ročištu optuženima šalje putem međunarodne pravne pomoći s obzirom da žive u Italiji.\nViši sud je u februaru vratio Tužilaštvu ovu optužnicu uz obrazloženje da je to urađeno zbog „administrativnih nedostataka“. Nakon toga je Specijalno tužilaštvo izmijenilo optužni akt i krajem aprila ga proslijedilo Sudu na ocjenu. Tužilaštvo je sredinom januara podiglo optužnicu kojom su obuhvaćeni bivši izvršni direktor EPCG Enrike Malerba, bivši finansijskim direktori Flavio Bjanko i Masimo Sala i bivši izvršni direktor A2A Renato Ravaneli.\nMjesec prije okončanja istrage, Tužilaštvo je odustalo od krivičnog gonjenja kompanije A2A i tri crnogorska državljanina iz Elektroprivrede Crne Gore, koji su se takođe sumnjičili za zloupotrebu položaja.\nPOJMOVIA2A izlazi iz EPCG A2A izvlači novac iz EPCG flavio bianco\nPrevious Skupština akcionara Jugopetrola 31. maja\nSljedeći Balkan se okreće Turskoj za investicije


Vesti online / Vesti / Svet / Izbori u Viktoriji: Vreme velikih obećanja\nZgrada Parlamenta Viktorije\nGrađani Viktorije u subotu izlaze na redovne parlamentarne izbore, ali izborni rezultati će se sa posebnom pažnjom pratiti u Kanberi jer bi mogli da budi i svojevrstan test poverenja Federalnoj vladi. U fokusu predizborne kampanje u Viktoriji bili su ekonomski problemi, infrastrukturni projekti, bezbednost, zdravstvo, školsktvo i imigraciona politika.\nU završnici višenedeljne kampanje održana je TV debata između premijera Viktorije Danijela Endrjuza i lidera opozicije Metjua Gaja, koji su odgovarali na pitanja birača iz izborne jedinice u Frenkstonu. Prema proceni političkih analitičara, lider opozicije Metju Gaj imao je ubedljiviji nastup koji je iskoristio da biraće podseti na neke od neispunjenih obećanja Laburista i skandale koji su obeležili protekle četiri godine njihove vlasti u Viktoriji.\nTokom kampanje Laburisti su obećali da će nastaviti sa velikim investicijama u kapitalne infrastrukturne projekte, od kojih su neke već započeli, kao što je izgradnja podzemne železničke linije ispod centra Melburna.\nIzdvajanja za zdravstvo bila su takođe jedna od važnih tema tokom ove kampanje, pa je Endrjus najavljivao veća sredstva za zapošljavanje većeg broja medicinskog osoblja, otvaranje novih bolnica, dodatne ekipe Hitne pomoći, ali je najavio i besplatne zubarske preglede i stomatološke intervencije za đake državnih škola.\n- Više od 250 mobilnih zubarskih ekipa obilaziće svaku državnu šlolu pojedinačno, a razmatrali bismo i mogućnost da stomatološki timovi posećuju i određene katoličke i nezavisne škole - rekao je premijer Endrjuz tokom kampanje.\nNi opozicija nije štedela na predizbornim obećanjima: Liberali su najavili da bi dolaskom na vlast izdvojili čak sedam milijardi dolara za izgradnju dve ključne saobraćajnice. Kao odgovor na rekordno visok rast populacije, lider opozicije Metju Gaj potvrdio je svoju odlučnost za realizaciju programa decentralizacije Viktorije, podsticanje stanovištva da se seli u ruralne i regionalne oblasti, a sve kako bi se smanjio pritisak na tržište nekretina u Melburnu.\nOpozicija je najavljivala i oštrije propise u borbi protiv kriminala, a jedna od tih mera su šira ovlašćenja sudijama da umesto slanja u maloletničke zatvore, mlade prestupnike upućuju na obavezan društveno-korisni rad.\n- Liberalno-nacionalna koalicija će posvetiti dodatnu pažnju bezbednosti građana. Podjednako, bilo da je reč o bezbednosti porodica, krađi automobila ili kontroli uličnog nasilja. Liberalno-nacionalna koalcija na prvo mesto stavlja bezbednost građana - rekao je Metju Gaj.\nLaburisti su najavili i sredstva za zapošljavanje novih medicinskih sestara, izgradnju bolnica u Džilongu i zapadu Melburna, besplatnu instalaciju sedišta za decu u automobilima, a sve kako bi osvojili glasove roditelja.\nOpozija je pak pokušala da poverenje birača pridobije i najavom izgradnje nove termoelektrane u Viktoriji, što bi dovelo do smanjenja cene struje. Predviđena je i finansijska pomoć domaćinstima za kupovinu električnih uređaja koji štede struju.\nZanimljivo, nijedna politička partija nije izašla sa detaljima kako će finasirati obećane projekte.\nPrema poslednjim istraživanjima javnog mnenja Laburistima se daju veće šanse da dobiju drugi mandat od birača na izborima i ponovo formiraju kabinet.\nProgram Liberala za migrante\nPrema poslednjem popisu stanovništva iz 2016. godine, gotovo 50 odsto stanovnika u Viktoriji rođeno je u inostranstvu ili im je van granica Australije rođen jedan od roditelja.\nPoreklom su iz preko 200 zemalja, a kod svojih kuća govore više od 260 različitih jezika i dijalekata.\nObe partije najavile su dalju posvećenost u razvoju multikulturalizma. Liberali smatraju da trenutna infrastruktura ne odgovara potrebi i očekivanom rastu broja stanovnika.\n- Viktorija nudi veliki broj mugućnosti za nastanjenje migranata u regionalnim delovima države - kaže gospođa Inga Peulić, predstavnica opozicije za multikulturalna pitanja, koja je tokom kampanje podsetila da će Liberalno-nacionalna koalcija u saradnji sa Federalnom vladom raditi na otvaranju novih moguchnosti za migrante u ruralnim I regionalnim obastima Viktorije.\nOpozicija je najavila i programe za stariju migrantsku populaciju poreklom iz Evrope i one koji su došli kao izbeglice zbog Drugog svetskog rata, te izbeglice koje su se naselile kao posledica rata u Indokini.\nTokom kampanje bilo je mnogo reči o tome kako je propao projekat izgradnje Ist-Vest link saobraćajnice, kad je premijer Danijel Endrjuz poništio koncesioni ugovor, zbog čega je od novca poreskih obveznika plaćeno 1,3 milijarde dolara.\nLaburisti su najavili mogućnost izdvajanja 50 milijardi dolara za izgradnju železničke zaobilaznice oko Melburna, kojom bi se povezalo 12 prigradskih stanica. Opozicija bi izdvojila 19 milijardi dolara za bolji prigradski železnički saobraćaj. Obe partije najavljuju gradnju želzničke linije od centra Melburna do aerodroma Talamarin.\nDo sada je vladajuća laburistička partija imala u Donjem domu Parlamenta Viktorije 46 od 88 poslaničkih mesta, Koalicija 37 poslanika, stranka Zelenih imala je tri poslanika, a u sazivu parlamenta bila su i dva nezavisnka poslanika.\nPolovina već glasala\nOvogodišnji izbori su jedinstveni u dosadašnjoj istoriji glasanja u Viktoriji. Naime, gotovo polovina upisanih birača već je iskoristila mogućnost da ranije obavi glasanje, bilo na punktovima za ranije glasanje ili posredstvom pošte.