Haški sudija robija u rodnoj Turskoj - Sputnjik Srbija\n09:38 21 April 2021\nHaški sudija robija u rodnoj Turskoj\n14:08 15.06.2017 Preuzmite kraći link\nSudija iz Turske u Mehanizmu za međunarodne krivične sudove Ujedinjenih nacija Ajdin Sefa Akaj, osuđen je na sedam i po godina zatvora u sudu u Ankari kao pripadnik terorističke organizacije FETO, saopšteno je iz Haga.\nPrema saznanjima Mehanizma u Hagu, sudija Akaj je privremeno pušten iz pritvora na slobodu do početka žalbenog postupka, ali mu je pasoš oduzet i zabranjeno mu je da napusti zemlju.\nGoreo Sheveningen, stradao zatvorenik, Srbi bezbedni\nNa ovu, prvostepenu presudu, mogu se uložiti žalbe i zahtevi za reviziju na nacionalnom i međunarodnom nivou.\nSudija je uhapšen u septembru 2016. godine, a tim povodom je na turske vlasti više puta apelovano iz Haga da se pusti na slobodu, jer ima imunitet Ujedinjenih nacija.\nPredsednik Mehanizma, sudija Teodor Meron, formalno je o ovom pitanju obavestio Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija u martu 2017, napominje se u saopštenju.\nPovodom izrečene presude, Meron je napomenuo da „duboko žali zbog ovog postupka turskih vlasti, koji je dodatna povreda zaštićenog statusa sudije Akaja u skladu s međunarodnim pravnim okvirima“.\nOn je pozdravio puštanje sudije na privremenu slobodu, ali je naveo da je i dalje duboko zabrinut što Vlada Turske vodi ovaj postupak pred nacionalnim sudom ne obazirući se na primenjive međunarodne pravne okvire.\nMeron je pozvao Vladu Turske da preduzme hitne korake kako bi poštovala zaštićeni status sudije Akaja i da razreši ovu situaciju u skladu s međunarodnim pravom, navodi se u saopštenju.\nsudija, hapšenje, terorizam, haški sud, Savet bezbednosti UN, Teodor Meron, Hag, Turska


Naslovna Istraživanje Kancer Ova gljivica leči rak pluća i pomaže prilikom upotrebe hemoterapije\nKordiceps, naučno poznat kao Cordiceps sinensis je jedna od veoma značajnih gljiva u tradicionalnoj kineskoj medicini.Prva upotreba ove gljive je bila zabeležena u 15 veku a vrlo je verovatno da je ona korišćena vekovima pre toga.\nOvaj biljka povećava životnu energiju, jača imuni sistem, povećava dugovečnost I poboljšava kvalitet života.Kordiceps se takođe koristi u kineskoj tradicionalnoj medicini za lečenje bolesti bubrega.\nSusptanca se dobija na veoma čudan način delovanjem gljivica na insekte koji žive u zemlji.Sama gljiva se nalazi na glavama gusenica a žive na velikim visinama u planinama Tibeta.Na žalost zbog veoma teškog sakupljanja originalne supstance I prirodnog kordicepsa većina proizvoda koji se prodaju širom sveta se veštački uzgajaju.\nPo najnovijim istraživanjima Memorijal Ketering Kancer Centra, kordiceps ima izražena antitumorska dejstva.Ovaj istraživački centar je objavio studiju o tome da je kordiceps toksičan za ćelije raka pluća a potvrđuje se da on takođe može da pomogmne organizmu prilikom borbe sa infekcijom limfocita, samanjuje razmnožavanje kancerogenih ćelija I pojačava aktivnost zdravih ćelija. Objavljeno je da su se poboljšali mnogi rezultati kod obolelih od raka, takođe se ovaj preparat preporučuje prilikom uzimanja hemoterapije jer povećava otpornost organizma I toleranciju na ovaj način lečenja a uz to povećava obnovu belih krvnih zrnaca.\nKoridceps nije toksičan I preporučuje se da ga konzumiraju I zdrave osobe jer je izuzetno hranjljiv.Gljivica sadrži esencijalne aminokiseline,komleks vitamina B,vitamin E I K,masne kiseline uključujući oleinsku kiselinu,mononezasićene masne kiseline koje se nalaze I u maslinama.\nNajbitnija karakteristika kordicepsa su nuklezoidi.Istraživači veruju da nuklezoidi u najvećoj meri pomažu organizmu u borbi protiv raka.Analozi nukleotida se koriste u medicini kao antikancer i antivirusna sredstva.\nPored toga,kordiceps sadrži nuklezoide uključujući gravindinom I najjači od njih na kome se vrše opširna istraživanja 3-deoksiadeonozin,koji su istraživači nazvali kordicepin.\nIako su sredstva za klinička ispitivanja bila veoma ograničena, prilikom istraživanja na životinjama se pokazalo da kordiceps ima veoma izražen potencijal da uništava ćelije raka, normalizuje nivo belih krvnih zrnaca prilikom korišćenja hemoterapije, a čak se od mnogih citostatika pokazao delotvornijim na ćelije raka.\nU studiji objavljenoj u 2008 godini istraživači su ispitivali efekte kordicepsa na miševima koji su imali infekciju belih krvnih Zrnaca u njihovoj koštanoj srži kao rezultat uzimanja hemoterapije I leka taksola.Miševima je dat kordiceps svaki dan,tri nedelje uzastopno.Primećeno je da su im bela krvna zrnca vračena na normalni nivo.Nivo belih krvnih zrnaca kod miševa koji nisu koristili kordiceps je bio drastično manji pa čak I do 50% od normalnog.\nJoš jedan preparat koji smanjuje propratne efekte hemoterapije poput opadanja kose, suvih usta i slabosti i povećava efekat na lancer za nekoliko puta je DMSO. Više o DMSO preparatu pročitajte u sledećem članku DMSO/CD protokol za čišćenje organizma od mikroba\nKordiceps poboljšava oporavak I utiče na formiranje I razvoj kostiju,utiče na proteine koji pomažu prilikom formiranja koštane srži.\nU studiji objavljenoj 2007 godine kordicepin je imamo jako dobar efekat na ćelije raka jezika I usta izazivajući samouništenje kod istih.Dokazano je takođe je preživljavanje kancerogenih ćelija kod drugih kancerogenih oboljenja znatno smanjeno usled korišćenja kordicepsa.\nNaučnici pokušavaju da izoluju nove korisne sastojke iz kordicepsa.\nU drugoj studiji objavljenoj 2009 godine nauučnici su uspeli da izoloju nova dva antikancerogena agensa iz kordicepsa I nazvali su ih gliocladicilinini A I B.Ova dva jedinjenja su smanjila rast kancerogenih ćelija.Ova dva jedinjenja se još uvek istražuju kao potencijalni dodatci drugim metodima lečenja raka.\nKordiceps može da se koristi svako I dozvoljenja doza za korišćenje je između 2 I 3 grama dnevno.Ovaj preparat je siguran za upotrebu ali treba da se konsultuje lekar pre upotrebe naročito kod ljudi koji imaju diabetes.\nPrethodni tekstArtemisinin derivat slatkog pelina i njegov rastući značaj u medicini\nSledeći tekstNaučna istraživanja artemisinina kao potencijalnog leka za rak\nBuđ, glivice i kvasac stvaraju kancer\nDefinitivno postoji povezanost između kiselosti organizma,plesni,kvasca i gljivica i nastanka maligniteta. Štaviše nastanak malignitetea se takođe povezuje i sa sledećim: Dugotrajna upale osteoartritisa Hipertenzija Nizak krvni pritisak Dugotrajne...


Tuzla: Po prvi put takmičenje za najboljeg harmonikaša sevdaliju u okviru Festivala sevdalinke - Kameleon M&M\nPrijave za takmičenje su moguće do 01.06. 2019 godine putem maila: sevdalinkoharmonikomopjevana@gmail.com ili popunjavanjem aplikacije na zvaničnoj stranici takmičenja. Na ovoj web stranici inače možete pronaći propozicije te ostale podatke vezane za ovo takmičenje.\nSevdalinka je ustvari nešto posebno i specifično, posebno na ovim prostorima gdje je faktički i nastala. Sevdalinka je puno više od obične, stare pjesme. Sevdalinka je ustvari tradicija, običaj naroda, način života, a ovo takmičenje je još jedan od načina da joj odamo zasluženo priznanje – rekao je Dejan Milkunić ispred organizacionog odbora ovog takmičenja.


Asad o Palmiri i Alepu: Zapad se plaši uspeha Damaska - 14.12.2016, Sputnik Srbija\nNapad pripadnika terorističke organizacije DAEŠ na Palmiru je odgovor na napredovanje vladinih snaga u Alepu, izjavio je predsednik Sirije Bašar el Asada u... 14.12.2016, Sputnik Srbija\n08:18 14.12.2016 (Osveženo: 09:38 14.12.2016)\nNapad pripadnika terorističke organizacije DAEŠ na Palmiru je odgovor na napredovanje vladinih snaga u Alepu, izjavio je predsednik Sirije Bašar el Asada u intervjuu za RT.\n13 Decembar 2016, 21:47\nTeroristi DAEŠ-a su počeli ofanzivu na Palmiru 10. decembra. Uspeli su da se učvrste u predgrađima grada, odakle su bili evakuisani civili.\n„Ako pogledate vreme njihovog napada, ono je povezano sa onim što se dešava u Alepu. To je odgovor na to što se dešava u Alepu, na napredovanje sirijske vojske i oni žele da potkopaju pobedu u Alepu i da u isto vreme skrenu pažnju sirijske vojske sa Alepa kako bi je usmerili ka Palmiri“, naveo je Asad.\nOn je dodao da Zapad ne primećuje ubistva terorista u Alepu i napade terorista na Palmiru, već ih samo brine uspeh sirijske vojske i zato poziva Moskvu da utiče na Damask da obustavi operacije vladinih snaga na teroriste.\n„Da je Palmiru zauzela Vlada, to bi izazvalo zabrinutost za kulturnu baštinu. Kada mi oslobađamo Alep od terorista zapadni činovnici i vodeći mediji se brinu za svetsku baštinu. Oni se ne brinu kada se dešava suprotno, kada teroristi ubijaju civile ili napadaju na Palmiru i počinju da uništavaju, ne samo sirijsku, već svetsku baštinu“, rekao je Asad.\nSirijska vojska je ranije izvela operaciju u istočnom Alepu, koji se nalazi pod kontrolom terorista. Ruski Centar za pomirenje zaraćenih strana je saopštio juče da vlasti kontrolišu 98 odsto teritorije grada, dok su na tri kvadratna kilometra još uvek teroristi.


Atina: Protesti uoči glasanja o novom paketu štednje | Centar za politike emancipacije\nKrhka koaliciona vlada Grčke je pred najtežom probom do sada: danas, drugog dana generalnog štrajka, skupština glasa o novim, bolnim merama štednje.\nStotine demonstranata sukobilo se u Atini sa policijom, dok je više od 80.000 ljudi protestovalo ispred zgrade parlamenta u kojoj se poslanici pripremaju za glasanje o oštrim merama štednje.\nOčekuje se da će se mere kojima će se uštedeti 13,5 milijardi evra, provući kroz parlament posle hitne jednodnevne rasprave. Ali svaki glas protiv usvajanja mera iz vladajućeg tabora ili uzdržan, mogao bi ozbiljno oslabiti koaliciju koju predvode konzervativci.\nSledeća tranša kredita od 31,5 milijardi evra, od ukupno 240 milijardi, kasni već pet meseci, a bez nje, tvrdi premijer Andonis Samaras, Grčkoj će 16. novembra nestati novca, zbog čega bi morala da proglasi moratorijum na plaćanje.\nU tom slučaju vlada bi, navodno, bila primorana da ponovo uvede staru valutu, drahmu, što bi Grčku izguralo iz zone evra i izazvalo haos u bankama, hiperinflaciju i pad deviznog kursa koji bi poništio vrednost štednih uloga i čak i najosnovnije robu stavio van domašaja mnogih Grka.\nUz to, ako Grčka bude prisiljena da počne da štampa sopstvenu valutu, finansije cele evrozone postaće nesigurne jer bi tržište posumnjalo i u ostale zemlje tog bloka. Investitori će početi da povlače novac iz evro-regiona ili će zahtevati veće prinose da ga tamo zadrže.\n“Moramo glasati u korist mera štednje”, rekao je poslanik konzervativne Nove demokratije Konstandinos Tasulas na početku današnje burne debate u skupštini i dodao: “To je naša dužnost”.\nMere o kojima se raspravlja obuhvataju velika nova smanjenja plata i penzija, povećanje poreza, penzionisanje sa 67 umesto 65 godina, i to uz lakše otpuštanje zaposlenih i premeštanje, uz prinudne odmore zaposlenih u državnom sektoru koji imaju trajni radni odnos. Grčka ulazi u šestu godinu recesije, uz rekordnu nezaposlenost u EU, od 25 odsto.\nOpozicione stranke optužile su vladu da predloženim smanjenjem penzija i beneficija gazi Ustav i požalili se da je predlog propisa o novim merama na nekoliko stotina stranica previše složen da bi se o njemu raspravljalo na samo jednoj sednici.\n“Ovo je ucena“, rekla je poslanica glavne opozicione koalicije, Radikalne levice (SYRIZA), Zoi Konstandopulu.\nPočetak debate koja treba da se glasanjem završi večeras u ponoć, bio je odložen jer su opozicione partije pozvale parlament da oceni da li je zakon u skladu s Ustavom. Zahtev je sat kasnije odbačen pojedinačnim glasanjem 300 poslanika, uz prozivku.\nMeđutim, Vrhovni sud je odlučio da je novo smanjenje plata njegovih sudija, takođe predviđeno merama, nezakonito.\nMala stranka Demokratska levica (DIMAR), koalicioni partner Samarasove vlade, saopštila je da neće podržati mere, dok se očekuje da nekolicina poslanika trećeg koalicionog partnera, socijalističkog PASOK-a, glasa protiv paketa mera štednje.\nSve tri stranke koje su u koalicionoj vladi, zajedno imaju 176 od 300 poslanika u skupštini, a potrebna je prosta većina da predlog prođe. Bez Demokratske levice, Samarasovi konzervativci i socijalisti imaju 160 glasova. Međutim, postoji opasnost da i neko od njihovih poslanika glasa protiv ili se uzdrži prilikom glasanja.\nUdruženje trgovaca Grčke je upozorilo da će nova smanjenja naškoditi i potrošačima i državnoj potrošnji, i dovesti do zatvaranja još više više trgovinskih radnji.\n“Glasanje za mere… biće poslednji udarac iscrpljenom i namučenom društvu”, rekao je danas predsednik Udruženja Vasilis Korkidis. “U stvari, mere će tržištu uskratiti poslednje rezerve likvidnosti koje bi preduzećima omogućile da održe bar minimalnu aktivnost”, dodao je.\nČak i ako Skupština prihvati predlog propisa o merama štednje, nije jasno da li će narednu tranšu kredita Grčka dobiti na vreme da bi izbegla proglašenje nelikvidnosti države 16. novembra, koje je najavio Samaras.\nUplata bi trebalo da bude odobrena na sastanku ministara finansija EU u ponedeljak, 12. novembra. Međutim, odluka ministara zavisi od izveštaja inspektora “trojke poverilaca” – Evropske unije, MMF i Evropske centralne banke, koji ne može biti spreman do tada.U tom slučaju, EU ili ECB će možda morati da intervenišu nekom privremenom finansijskom pomoći.\nGlasanje u Atini dolazi drugog dana 48-časovnog generalnog štrajka zbog kojeg ne rade javna uprava i preduzeća, u bolnicama je samo osnovno osoblje, za hitne slučajeve, zatvorene su škole. Gradski, međugradski i brodski saobraćaj ne radi do četvrtka, a avionski letovi se obustavljaju na po četiri sata zbog štrajka kontrolora.\nPo podne su počele demonstracije pred Skupštinom, dok je danas grupa opštinskih službenika nakratko okupirala Ministarstvo uprave, a oko 40 uniformisanih policajaca protestovalo je ispred parlamenta. U utorak je u centru Atine demonstriralo više od 35.000 ljudi.\nNajveći sindikati su pozvali na demonstracije ispred skupštine i u nedelju uveče kada bi trebalo da se glasa o državnom budžetu za 2013. godinu.


Zoran Radojičić: Za Beograd su važni projekti energetske efikasnosti | Energetski portal Srbije\nZoran Radojičić: Za Beograd su važni projekti energetske efikasnosti\n06.06. 2019 Vesti | Energetska efikasnost\nProjekat „Termalna rehabilitacija javnih zgrada – unapređenje energetske efikasnosti u gradu Beogradu” prvi je značajan projekat koji je Grad Beograd dobio iz IPA sredstava Evropske unije i zbog toga nam je podrška timova programa „Podrška Evropske unije u pripremi projekata” u izradi projektno-tehničke i tenderske dokumentacije i više nego značajna, rekao je gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić na predstavljanju PPF programa u Republici Srbiji održanom u hotelu „Kraun plaza”.\nOvaj program omogućiće pripremu tehničke i tenderske dokumentacije za novih 15 infrastrukturnih projekata u Srbiji čija je potencijalna vrednost veća od 900 miliona evra, a koji su od kapitalnog značaja za bolji standard građana.\nProgram EU PPF finansira Evropska unija iz pristupnih fondova, sa ukunim budžetom od 21 milion evra, od čega je donacija EU 19,7 miliona evra, a 1,29 miliona ulaže Vlada Republike Srbije.\nGovoreći o projektima za Hitnu pomoć, Gradsku biblioteku, Studentsku polikliniku i Stacionar, gradonačelnik Radojičić ukazao je da se radi o veoma značajnim ulaganjima za Beograd u vrednosti od 16 miliona evra, od čega 11 miliona evra predstavlja doprinos EU (IPA 2018), a pet miliona evra iznosi zajam koji će Grad Beograd uzeti od Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\n„Od kada je šezdesetih godina izgrađena zgrada Hitne pomoći, nikada nije rekonstruisana, dok se broj naših stanovnika višestruko uvećao. Grad Beograd je milionski glavni grad i konačno će nakon 60 godina dobiti Hitnu pomoć, ali po evropskim standardima, koja će moći da odgovori svim potrebama građana. Kada je reč o Studentskoj poliklinici i Stacionaru, cilj projekta je svakako povećanje energetske efikasnosti i smanjenje potrošnje energije. Planirana su i druga poboljšanja u oba projekta – otklanjanje postojećih oštećenja, bolja i efikasnija reorganizacija radnog prostora, unapređenje uslova komfora za pacijente i zaposlene, čime će u značajnoj meri biti unapređen kvalitet rada u svim segmentima, reako je Zoran Radojičić.\nNišta manje važan je i projekat Gradske biblioteke, te će se nakon implementacije mera energetske efikasnosti ostvariti značajne uštede energije za grejanje, električne energije i značajno umanjenje emisije ugljen-dioksida.\nOn je naglasio da taj projekat dobar znak da se Beograd kreće u pravcu zelenog i pametnog grada.\n„Takođe, to je u skladu sa Sporazumom gradonačelnika za klimu i energiju, koji sam potpisao prošle godine, a kojim smo pristupili evropskoj porodici gradova koji se bore da značajno smanje emisiju štetnih gasova u vazduh svojih gradova.\nObavezali smo se da do 2030. godine emisiju štetnih gasova smanjimo za 40 odsto, a ovo je prvi i veliki korak ka tom cilju. Zbog toga mi je posebno drago da se ova konferencija održava baš na Svetski dan zaštite životne sredine. Danas šaljemo poruku da razvoj grada i očuvanje životne sredine idu ruku pod ruku“, kazao je Radojičić.


Kremlj: Gaf Liz Tras dokaz da ne razumeju ukrajinski konflikt\nTanjug 11. februara 2022. 11:11\nMOSKVA – Zvanični Kremlj osvrnuo se na jučerašnji geografski gaf britanske ministarke spoljnih poslova Liz Tras, navodeći da je takav gaf primer toga koliko su zapadni lideri slabo informisani o temi sukoba između Istoka i Zapada oko Ukrajine.\nRuski list „Komersant“ je, citirajući dva diplomatska izvora, preneo da je tokom jučerašnjeg sastanka iza zatvorenih vrata u Moskvi, ruski šef diplomatije Sergej Lavrov pitao Tras da li ona priznaje ruski suverenitet nad Rostovom i Voronježom, dva regiona na jugu zemlje.\nTras je, prema pisanju „Komersanta“, odgovorila da ih Britanija nikada neće priznati kao ruske, nakon čega ju je ispravio njen ambasador.\n“Ovo je realnost u kojoj moramo da branimo svoj stav”, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov na konferenciji za novinare.\nU kasnijem intervjuu datom drugom ruskom listu, Tras je rekla da je pogrešno mislila da je Lavrov aludirao na ukrajinske provincije.\nPeskov je naveo i da jučerašnji razgovori o rešavanju sukoba u istočnoj Ukrajini, u koje su bile uključene i Francuske i Nemačka, nisu dali rezultate, prenosi agencija Rojters.


Konkurs za seoske kuće – Radio televizija Trstenik\nKonkurs za seoske kuće\n7. jula 2021. 9. jula 2021. 0\nMinistarstvo za brigu o selu u skladu sa uredbom Vlade Republike Srbije, 28. juna donelo je program i raspisalo konkurs o dodeli bespovratnih sredstava za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom na teritoriji Republike Srbije. Tim povodom u Palati Srbije održan je radni sastanak sa ministrom za brigu o selu Milanom Krkobabićem, na kome je prisustvovao zamenik predsednice opštine Dejan Rakovac. Na sastanku se razgovaralo o kupovini napuštenih seoskih kuća sa okućnicom, za koje je Ministarstvo za brigu o selu raspisalo konkurs.\nCilj ovog konkursa je oživljavanje sela i smanjivanja kretanja koja dovode do depopulacije u ruralnim područjima, navodi zamenik predsednice opštine Dejan Rakovac ističući da se zahtevi prijava zainteresovanih podnose zajedno sa jedinicama lokalne samouprave.\nPodnosioci prijava po ovom konkursu su mlada lica, do 45. godina, koji su u bračnoj zajednici, vanbračnoj zajednici, samohrani roditelji kao i poljoprivrednici tj poljoprivrednice.\nKonkurs je otvoren do 1. Novembra a zahtevi se odobravaju prema redosledu podnošenja.\nSredstva predviđena za ovu namenu su 500 miliona dinara ,a seoske kuće ne mogu biti skuplje od milion i dvesta hiljada dinara, koliko se maksimalno i dodeljuje po jednom zahtevu u okviru ovog konkursa. Svi detalji o konkursu, odnosno potrebnoj dokumentaciji, kao i program i obrazac prijave se mogu videti i preuzeti elektronskim putem na zvaničnoj interenet stranici Ministarstva za brigu o selu .\nVelika Drenova i Šašinac potpisali povelju o bratimljenju


Crveni krst Gornji Milanovac i Zavod za transfuziju krvi Kragujevac – u osnivanju danas su organizovali još jednu redovnu akciju dobrovoljnog davalaštva krvi u zgradi Okružnog načelstva u terminu od 11 do 16 časova.\nKoliko se građani odazivaju kada je u pitanju ova humana akcija, kao i o tome koje krvne grupe najviše nedostaju, razgovarali  smo sa Nebojšom Ivovićem, sekretarom Crvenog krsta u Gornjem Milanovcu.\n- Pozivamo sve sugrađane da se, ukoliko mogu odazovu akciji – rekao je za GM PRESS Nebojša Ivović, sekretar Crvenog krsta u Gornjem Milanovcu i dodao Prethodne dve akcije dobrovoljnog davalaštva krvi bile su veoma uspešne, sakupili smo između 30 i 40 jedinica po akciji, što je značajna količina.\nInače, preduzete su sve mere predostrožnosti kada je u pitanju sprovođenje ove humane akcije; dezinfekcija ruku i mesta gde su dobrovoljci popunjavali obrazce, fizička distance među davaocima, nošenje zaštitinih maski itd.\nTrenutno nedostaju negativne krvne grupe, pa iz Crvenog krsta apeluju na sve sugrađane koji su zdravi i mogu da daju krv, da se priključe ovoj humanoj akciji, jer će na taj način nekome spasiti život.\nSvaka jedinica krvi koja se uzima od dobrovoljnih davalaca testira se u Beogradu na Institutu za Transfuziju krvi Srbije između ostalog i na COVID, čime je izbegnuto ugrožavanje bilo čijeg života i zdravlja.


Jednosemestralni gejming programi uskoro na univerzitetima u Beogradu i Kragujevcu | Inicijativa „Digitalna Srbija“\nJednosemestralni gejming programi uskoro na univerzitetima u Beogradu i Kragujevcu\nDodatni argument da budućnost domaće industrije video-igara izgleda obećavajuće je sve intenzivnija saradnja državnih univerziteta i uspešnih kompanija iz ovog sektora, zaključak je danas održanog panela „Gejming obrazovanje u Srbiji“ kojim je otvorena regionalna gejming konferencija PlayCon. Ovaj razgovor bio je i prilika da se najave kratki univerzitetski programi u oblasti razvoja video-igara koji će u okviru našeg projekta Master 4.0 od februara početi na Univerzitetu umetnosti u Beogradu, te od marta i na Univerzitetu u Kragujevcu.\nDomaća industrija video-igara je u prethodnom periodu ostvarila izuzetan rast i godišnje prihoduje između 80 i 120 miliona evra, mahom sa stranih tržišta. U Srbiji danas imamo preko 100 kompanija i timova koji se profesionalno bave razvojem igara — i zapošljavaju više od 2.000 ljudi. Ipak, skoro svi oni su svoje formalno stečeno znanje iz drugih oblasti morali da unapređuju uglavnom kroz neformalne kanale, učeći na internetu ili kroz sam posao jer do nedavno nijedan univerzitetski program nije pripremao svoje studente za posao u gejmingu. U prethodnih nekoliko godina, situacija je počela da se menja.\n„Nakon pionirskog poduhvata pokretanja fakultetskog gejming programa u Novom Sadu, danas pred sobom imamo i dva master programa u Beogradu i Kragujevcu koji su nastali u bliskoj saradnji akademske zajednice i gejming kompanija,“ istakao je Miloš Đuričanin iz Inicijative „Digitalna Srbija“, organizacije koja je pokrenula ideju o nastanku ovih programa. U okviru projekta Master 4.0, Ministarstvo prosvete je na javnom konkursu dodelilo sredstva da programe organizuju Univerzitet u Kragujevcu koji je već upisao prvu generaciju od 25 studenata, dok se upis na beogradski program koji zajednički sprovode Univerzitet umetnosti i Matematički fakultet u Beogradu očekuje od naredne školske godine.\nPoseban segment razgovora na panelu posvećen je najavi jednosemestralnih kratkih programa u Beogradu i Kragujevcu, osmišljenih tako da za njih mogu da konkurišu svi zainteresovani sa završenom srednjom školom.\n„Naši kratki programi će obuhvatiti potpuno različite oblasti koje se međusobno vrlo dobro uklapaju — povezali smo tehničke predmete koje će ponuditi Matematički fakultet, dok će umetničke predmete držati predavači sa različitih fakulteta Univerziteta umetnosti,“ istakla je na konferenciji dr Aleksandra Jovanić sa beogradskog Univerziteta umetnosti i pozvala zainteresovane da detalje o programu nađu na sajtu Inicijative „Digitalna Srbija“.\n„Kao i za master, ove kratke programe kreirali smo zajedno sa stručnjacima iz prakse. Ostvarili smo blisku saradnju sa kompanijama Nordeus, Crater Studio, Two Desperados i Playrix RS. Na taj način ćemo ojačati izuzetno važnu sponu između studenata i stvarnog radnog okruženja,“ naglasila je Jovanić i podvukla da će prijavljivanje zainteresovanih kandidata za dva kratka programa u Beogradu — „3D dizajn za video-igre“ i „Zvuk u video-igrama“ — početi 1. februara sledeće godine. Univerzitet u Kragujevcu otvoriće prijave za svoj kratki program „Razvoj kompjuterskih igara“ mesec dana kasnije.\nOsvrt na neformalno obrazovanje u domenu video-igara u Srbiji dala je Miljana Jovović iz Crater studija koji će u narednom periodu, pored svojih redovnih kurseva, aktivno učestvovati i u oblikovanju nastave za studente na beogradskom Masteru 4.0 i pomenutim kratkim programima. „Crater Studio će studentima beogradskih programa ponuditi stručne prakse, ali naši predavači sa bogatim iskustvom iz industrije će u okviru ovih programa držati i predavanja i na taj način pomoći da znanja koja oni stiču budu ne samo teorijski potkovana, već i vrlo primenjiva u stvarnom svetu,“ zaključila je Jovović.\nGovoreći o važnosti saradnje akademije i privrede, docent dr Manojlo Maravić sa novosadske Akademije umetnosti istakao je da je formalno obrazovanje u oblasti razvoja video-igara put ka novoj profesionalizaciji ove industrije. „Smatram da je za uspeh u ovoj industriji, pored strasti ka gejmingu, potrebno i široko teorijsko znanje iz drugih domena. Možda najbolji primer je Vil Rajt, kreator planetarno popularne igre The Sims, koji ima široko znanje u oblastima kao što su arhitektura, ekonomija ili umetnost i u tom smislu je potpuna kreativna ličnost koja dokazuje da se kreativnost kod ljudi razvija kroz obrazovanje,“ istakao je Maravić.


Vučić: Prihvatamo kompromis o Kosovu, ne i poniženje. ...\nVučić: Prihvatamo kompromis o Kosovu, ne i poniženje. …\nBeta 14. marta 2018. 12:25\n„Svaki kompromis je težak ali zato mora da prihvati i druga i treća strana“, ocenio je predsednik Srbije.\n„Mičel je za razliku od mnogih drugih hteo da sasluša šta srpska strana ima da kaže. Nismo saglasani po pitanju odnosa Beograda i Prištine, mnogih stvari po pitanju formiranja kosovskih bezbednosnih snaga, ali smo saglasni da nastavimo razgoovre i zahvalan sam na podšrci SAD na putu Srbije ka Evropskoj uniji“, rekao je predsednik Srbije.\n„Želimo da se vratimo na staru stazu tesne bliskosti i saradnje SAD i Srbije. I dalje verujemo da je vizija slobodne i prosperitetne Srbije u skladu i u miru sa susedima i integrisana sa Zapadom cilj svih nas i radujem se saradnji sa predsednikom Srbije i njegovim timom na razvijanju tih ciljeva“, rekao je Mičel .\n„Kosovo ima pravo da formira profesionalne snage koje će se baviti bezbednošću i koje bi uključile i kosovske Srbe i niko nema pravo da zabrani Kosovu da razvija takve strukture“, rekao je Mičel na zajedničkoj konferenciji za novinare sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.


„Užička republika“- turistička blagodet i prokletstvo - Užicka Republika Press\n– Nije bilo direktnog osporavanja i miniranja ideje turističke Užičke republike iz ideoloških razloga. Užička republika uvek će postojati kao istorijski period i stalno je pravo vreme da to iskoristimo i dovedemo goste u grad i na destinacije koje se vezuju za prvu oslobođenu teritoriju u 1941. godine porobljenoj Evropi-\nViše je razloga za definisanje i iskorišćavanje imena Užičke republike zbog kojih se Radomiru Smiljaniću koji se na čelu Turističke organizacije Užica nalazio od 2007. do 2009. godine, rodila ideja da pokuša da ovaj pojam iskoristi u turističke svrhe. Za portal www.uzickarepublikapress.rs kaže da je primarni razlog kulturno- istorijsko nasleđe koga je ovaj kraj pun počev od davne istorije, turskog doba, preko srpskih ustanaka, prvog i drugog svetskog rata. Smiljanić podseća da su ovim putevima prolazili Turski osvajači, Osmanlijske horde, Austro- ugarske vojske, partizani i četnici o čemu svedoče brojni spomenici i važna imena iz srpske istorije. Kultura i način života koji su dolazili sa istorijskim događajima i „primali se“ u ovim krajevima uticali su u svakom smislu na narod koji danas živi na najvećem delu teritorije Zapadne Srbije. Dobri, prijatni i nadasve gostoljubivi, ljudi koji umeju da poštuju osnovne životne vrednosti i podele ih sa drugima. Kao takve domaćine, uglavnom nas vide turisti koji dolazi sa raznih krajeva sveta.\nMoja ideja je bila da sve ove prednosti grupišemo i upakujemo u dobar brendirani turistički paket koji smo i ponudili na Sajmu turizma u Beogradu, 2008. godine, dodaje Smiljanić.\nSa pozicije direktora Turističke organizacije Užica na kojoj sam se tada nalazio mogao sam dobro da organizujem ljude koji su imali ideju, volju i želju da podrže celokupnu priču o Užičkoj republici. Bilo je počev od pojedinaca do institucija spremnih da zajedničkim snagama radimo na razvoju turističkog brenda Užička republika u cilju napretka i na taj način privlačenja turista ali i investicija u naš kraj.\nBili smo svesni i da je sam naziv Užička republika osim u Srbiji prepoznatljiv i za one koji žive u susednim republikama ali i ljude iz nekadašnje Jugoslavije koji žive u dijaspori a koji jesu potencijalna turistička ciljna grupa.\nNekadašnje generacije, veruje Smiljanić, i dalje imaju osećaj poistovećivanja sa Titovim imenom, ali i sa užičkom komplet lepinjom, sirom, kajmakom, rakijom, trubačkim orkestrima među kojima posebno treba istaći Dejana Petrovića. O njegovom orkestru kao brendu ovog kraja dovoljno je reći da su im se i evropski zvaničnici usred Brisela poklonili nakon muziciranja „Ode radosti“.\nSve ove kockice, kojima treba dodati Zlatibor, Taru, Zlatar, Mokru Goru, Guču, Drinu, Zlakusu, Kremna i druge lokalitete zajednički predstavljaju potencijal za jedan od najkvalitetnijih turističkih mozaika u Srbiji. Dodavanje naziva Užičke republike trebalo je da bude samo dodatni plus u prepoznavanju ove destinacije.\nSmiljanić podseća da je Užička republika, kao jedina slobodna teritorija u 1941. godine okupiranoj Evropi funkcionisala 67 dana, od 24. septembra do 29. novembra. Dodaje da su nam partizani, u turističkom smislu, ostavili dobre datume za dejstvovanje, jer je upravo ovo period najintenzivnijih organizacija đačkih ekskurzija čime bi se dobilo na autentičnosti predstavljanja Užičke republike mladim generacijama.\nU to vreme (2007- 2009.), kada sam bio na čelu Turističke organizacije Užice ušli smo sa određenim organizacijama i u projekat obeležavanja turističkih staza Užičke republike što je podržano i od strane lokalne turističke agencije koja i dalje prodaje aranžmane i dovodi turiste u ovaj kraj.\nDirektnog osporavanja i miniranja ideje turističke Užičke republike, tvrdi Smiljanić nije bilo ni iz jednog ideološkog razloga. Bilo je komentara da su velike turbulencije u srpskom društvu i da je zbog kratke istorijske distance rano za forsiranje te ideje, da se celokupna zamisao može pogrešno shvatiti i da ne postoji novca da se pobedi u bitci za nove turiste na destinaciji Užičke republike.\nKada gleda sa današnje distance, Radomir Smiljanić, kaže da je dobro da otpori koji su postojali i verovatno će dugo još predstavljati potencijalna žarišta, nisu totalno uništili ideju koja uvek može dobro da se upakuje i proda stranim turistima i ljudima koji žele da dođu u naš kraj. Jedino čega se bojim je da ako mi uskoro to ne uradimo, pojaviće se neko ko će doneti ambalažu i spakovati naše kulturno- istorijsko nasleđe i debelo ga unovčiti, navodi Smiljanić za portal www.uzickarepublikapress.rs.\nOn dodaje da je Brisel jedan dobar primer kako je istorijski događaj iskorišćen u turističke svrhe. Statua manekena Pisa koji piški, a koja je prema legendi, podignuta u čast mališana koji je na taj način ugasio fitilj bureta sa barutom koji su osvajači podmetnuli pod zidine grada, nezaobilazan je spomenik u centru evropske prestonice . Maneken Pis, Briselu donosi ogroman novac kao jedan od najprepoznatljivijih suvenira grada. U tom smislu mi smo od Užičke republike, iskoristili minimum potencijala.\nČinjenice ukazuju da je tokom 80-tih godina lokalitet Kadinjača, kao poprište Užičke republike, bila gotovo nezaobilazna destinacija turista iz cele bivše Jugoslavije. Smiljanić tvrdi da je dobro što je zahvaljujući entuzijazmu ljudi iz Muzeja kompleks Kadinjača nedavno obnovljen što će, siguran je uticati na dolaske novih turističkih grupa i pojedinaca. Podseća da staze Užičke republike turiste dovode i u trezore gde je bila velika eksplozija, čime se u potpunosti oživljava priča o Užičkoj republici.\nUžička republika uvek će postojati kao istorijski period i stalno je pravo vreme da to iskoristimo. Iako su na teritoriji turističke Užičke republike o kojoj pričamo , brojne manifestacije, spomenici i muzeji koji čuvaju od zaborava jedno vreme, ono što nažalost nije reprezentativno je prateća infastruktura. Postavljaju se turističke table, održavaju se u znatnoj meri i spomenici, ali evidentno je da nedostaju smeštajni kapaciteti u samom gradu, putna infrastruktura je prilično loša zbog nedostatka auto puta i aerodroma, u, i ka ovom delu Srbije.\nSmiljanić smatra da je ovo partnerski zadatak, počev od ljudi sa lokala do najviših državnika, a sve u cilju turističkog i privrednog razvoja regiona.\nNa kraju razgovora za portal www.uzickarepublikapress.rs, direktor TO Užice u vreme kada je pokrenuta inicijativa da se naziv Užička republika, iskoristi u turističke svrhe, naglašava da turizam jeste skupa privredna grana koja zahteva ogromna ulaganja, ali dodaje da brojna istraživanja ukazuju da je to oblast u kojoj se novac brzo i višestruko vraća i umnožava kada se o svim detaljima vodi računa. Ističe da turizam i predstavljanje destinacije ne čine letak i bilo kakav događaj koji se organizuje tokom ili van sezone. Turizam je sve ono što vidimo od kvaliteta vazduha, broja udarnih rupa na putevima, čistoće autobuske i železničke stanice, broja pasa lutalica, dostupnih parking prostora, količine zelenila i cveća i svih drugih detalja koji čine neizbrisivu turističku razglednicu u sećanjima koje turisti ponesu iz svakog mesta kroz koje prođu ili u kome borave. Zato, ako želimo da nas turisti ne zaobilaze moramo voditi računa i o lokacijama na kojima je moguće praviti fotografije za uspomene. Svaki ovaj detalj plus način života i ophođenje lokalnog stanovništva ali i neizostavni aranžmani o kojima brinu hotelijeri i domaćini čine da je turizam istovremeno i blagodet i prokletstvo.\nTender za izgradnju kanalizacione mreže i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u poslovnoj zoni Bela Zemlja


Romska deca pred školom, Foto: Vesna Anđić\nMeđunarodni dan Roma, obeležen je u Srbiji nizom skupova. Vlasti tvrde da Romi žive bolje nego prethodnih godina, ali ne slažu se s vi Romi sa tim tvrdnjama. Neki, zahvaljujući, obrazovanju uspevaju da se izvuku iz „začaranog kruga siromaštva“, dok oni drugi i dalje ostaju na marginama bez bilo kakve finansijske ili zdravstvene sigurnosti.\nPredstavnici vlasti, koristeći pomalo neočekivanu terminologiju do sada ,tvrde da su Romi doživeli – preporod. Ministar za ljudska i manjinska prava Svetozar Čiplić rekao je RSE da je odnos države prema Romima bolji nego prethodnih godina i da država čini daleko više u polju njihove integracije, nego što je to činila pre“. On je istako da je budžet namenjen Romima za ovu godinu oko 800 miliona dinara:\n„Položaj Roma ne može da bude promenjen i unapređen za neko kratko vreme i svako ko to kaže pre svega ne zna kakva je situacija i nije ozbiljan čovek. Romska zajednica je promenjena, ona je evoluirala, unapredila se i postigla jednu zrelost unutra sebe. Tako da mi, nakon pet godina dekade Roma, država Srbija asistira u dekadi, a da sami Romi unapređuju svoju poziciju.“\nMeđunarodni dan Roma obilježen je nizom skupova Foto:Vesna Anđić\nIpak, mnogi predstavnici Roma ističu da pomaci jesu napravljeni, ali da je to tek mali korak u odnosu na ono što treba uraditi da bi se integracija Roma sprovela do kraja.\nSamo oko 9 procenata romske polpulacije ima stalni radni odnos, da svega 30 procenata ima završenu osnovnu školu, oko 9 procenata ide u srednju školu, a samo 0,01 procenat romske populacije završilo je fakultet.\nDragoljub Acković, potpredsednik Svetskog palrmanta Roma, rekao je RSE da su problemi sa kojima se Romi suočavaju u Srbiji slični ili gotovo identični kao i u različitim delovima sveta, a da je osnovni problem, zapravo, obrazovanje:\n“U poslednje vreme se osećaju izvesni pomaci, naročito u regionu Beograda, ali tvrdim da to još uvek nije dovoljno. Što se obrazovanja tiče, napominjem da samo oko 9 procenata romske polpulacije ima stalni radni odnos, da svega 30 procenata ima završenu osnovnu školu, oko 9 procenata ide u srednju školu, a samo 0,01 procenat romske populacije završilo je fakultet.”\nDejan Marinković, saobraćajni inženjer iz Valjeva, kaže za RSE da zahvaljujući svom obrazovanju on sa svojom četvoročlanom porodicom živi veoma pristojno i da mu je upravo obrazovanje pomoglo da prekine, kako sam kaže, začarani krug siromaštva:\n„Ja sam zadovoljan, radim u gradskoj upravi u Valjevu i zahvaljujući svom obrazovanju ja danas živim lepo i svoju decu isto učim. Želim da završe školu i da mogu da dobiju pristojan posao, jer začarani krug siromaštva negde mora da se prekine, a to se najbolje postiže obrazovanjem.“\nSa druge strane, podaci pokazuju da su Romska deca, van školskog sistema, njihovi roditelji nezaposleni da većina porodica živi u nehigijenskim uslovima na periferijama gradova i naselja i da su svuda su suočeni sa siromaštvom, nasiljem na rasnoj osnovi i diskriminacijom. Procenjuje se da na teritoriji Srbije postoji više od 100 nehigijenskih romskih naselja.\nRačunari za najuspešnije romske učenike\nPrema popisu iz 2002. godine, u Srbiji ima oko 110.000 Roma, ali procene stručnjaka govore da ih je između 400.000 i 700.000. Za razliku od onih koji imaju neko obrazovanje, većina njih nema završenu čak ni osnovnu školu. Sa nekima od njih, koji žive od svega nekoliko hiljada socijalne pomoći, razgovarali smo u Kuršumliji, jednom od najsiromašnijih gradova u Srbiji:\nPoklonjeno je 40 kompjutera najboljim učenicima romske nacionalnosti Foto:Vesna Anđić\n„Vrlo teško živimo,a situacija je takva da nemam para ni za hranu. Niti imamo posao, niti možemo da školujemo decu.“\n„Ja živim sa devetočlanom porodicom. Primam 7.000 dinara pomoći od države i prosimo da bi smo imali samo hleba svaki dan da kupimo.“\n„Otac sam četvoro dece i živim od socijalne pomoći koja iznosi oko 6.000 dinara.“\nUpravo zbog toga je Ministarstvo za ljudska i manjinaska prava na Međunarodni dan Roma podelilo 40 laptop računara najuspešnijim učenicima romske nacionalnosti.\nMilan Rakić (18), učenik iz Kruševca, kaže za naš program da mu ovakvi potezi predstavnika vlasti vraćaju nadu da će njemu i Romima uopšte u budućnosti biti još bolje:\n“Ovo mi puno znači, pošto dokazuje da nešto vredim, podiže mi samopouzdanje i daje mi veru u bolje sutra.”\nPodsetimo, 8. aprila 1971. godine u Londonu je održan Prvi svetski kongres Roma na kojem je verifikovan naziv “Romi”. Od tada se 8. april, odlukom UN-a, obeležava kao Međunarodni dan Roma. Procenjuje se da samo u Evropi živi 12 miliona Roma.\nU Srbiji Romima je, takođe, 2002. godine godine zakonom priznat status nacionalne manjine i sada je njihov položaj institucionalno znatno bolji, ali se u stvarnosti zbog etničke distance i nedovoljne pomoći države, njihov status nije previše poboljšao.\nKompjuteri za najbolje učenike Foto:Vesna Anđić\nPre pet godina utemeljena je “prva dekada” Roma (2005. - 2015.) koju je iniciralo 8 država jugoistočne Evrope. Dekada predstavlja političku obavezu zemalja učesnica da na nacionalnom nivou sprovode programe i reforme, u cilju unapređenja položaja Roma. Prioritetne oblasti su obrazovanje, zdravlje, zapošljavanje i stanovanje.\nOsman Balić, koordinator Lige za dekadu Roma, kaže za RSE da se stanje u vezi sa položajem Roma može gledati kao “polupuna” ili kao “poluprazna čaša”. Na pitanje našeg radija, da li je i ovoliki pomak učinjen zahvaljujući međunarodnim pritiscima ili u Srbiji zaista postoji politička spremnost da se Romima pomogne, on kaže:\n„Verujem da je to kombinacija međunarodnog pritiska i polovične političke spremnosti da se problem Roma reši. Zato što se naša politička elita i partije na vlasti nalaze 24 sata dnevno, 365 dana u godini u nekoj vrsti kamapanje, bojeći se kakav će rezultat imati na sledećim izborima. Zapravo, radi se o nedostatku političke ideje, a mnogo više se radi o karijerama pojedinaca, tajkuna, krupnog kapitala i to je, otprilike, sve na toj relaciji.“


Faktor plus: Iznad cenzusa 6 stranaka, šansa SNS za rekord - Radio televizija Pančevo\n13. juna 2020. 28. avgusta 2020. 0245\nDa se parlamentarni izbori održavaju u nedelju, cenzus bi prešlo 6 lista, a lista oko SNS mogla bi da osvoji blizu 60 odsto glasova, pokazuje poslednje predizborno istrazivanje agencije Faktor plus, koje objavljuje „Blic“.\nLista oko SNS-a osvojila bi 58,2 odsto glasova, dok bi SPS u koaliciji sa JS mogla da računa na 12,5 procenata glasova. Cenzus bi prešle i liste Aleksandra Šapića, Sergeja Trifunovića, Vojislava Šešelja i Miloša Jovanovića, dok su na pola procenta i manje od pola od ulaska u parlament Dosta je bilo, UDS, Zavetnici i Pokret za obnovu kraljevine, pokazuju rezultati istraživanja.\nDirektor agencije Faktor plus Vladimir Pejić kaže da je moguće da vladajući naprednjaci osvoje i više od 60 odsto glasova. Kada je reč o izlaznosti, da se izbori održavaju u nedelju, na njih bi izašlo 46 odsto glasača. Istraživanje je rađeno na teritoriji Srbije bez Kosova i Metohije, na uzorku od 1.250 ispitanika, telefonskim putem, od 6. do 10. juna.


Besplatan koncert Rock opere na otvaranju drugog dela BELEF-a - Zoomer\nBesplatan koncert Rock opere na otvaranju drugog dela BELEF-a\nBELEF svoje ovogodišnje izdanje pod nazivom „Beogradski letnja scena” organizuje iz dva dela, a publika neće morati dugo da čeka jer samo osam dana nakon završetka prvog dela programa – u nedelju, 18. jula kreće nastavak!\nZvaničan početak festivala bio je 27. juna, a otvorila ga je predstava „Cigani lete u nebo” na Terazijama, dok je prvi deo zatvoren nastupom Una Saga Serbike, premijernom predstavom „Slovo ljubavi”.\nPrvi deo festivala pratio je bogat program, koji je obuhvatao predstave i muzičke i igračke koncerte, od kojih su pojedine imale svoje premijere, a ono što je nekako dalo pečat atraktivnosti jeste nastup svetski poznate operske dive Elene Garanče, koja je izvela čuvenu operu „Karmen” zajedno sa Srpskim narodnim pozorištem, kao i sopranom Marijom Jelić.\nBilo je još premijernih izdanja, a neki od zanimljivih su i projekat Vladimira Aleksića „Putovanje iznad zemljišta”, ali i „Lepa Brena prodžekt” Bitef teatra, pa i onih za najmlađe poput „San letnje noći” malog pozorišta „Duško Radović”.\nDrugi deo festivala koji počinje sutra, što je novina ove godine, otvoriće na stadionu Tašmajdan ROCK OPERA, sa početkom u 20:30h. Za sve posetioce ulaz je besplatan.\nFestival će trajati sve do kraja avgusta, a svakog vikenda će na različitim lokacijama po gradu biti održavane predstave, koncerti i druga dešavanja.\nCeo program još uvek nije objavljen, ali lepa vest za sve građane jeste ta da je ulaz do kraja trajanja festivala slobodan.\nNaslovna fotografija: Instagram stranica @belef_2021\nPrethodni članakPaunović kao gradonačelnik Čačka: Neophodno je sprovesti pravni revanšizam\nSledeći članakPresek nedelje – Sistemi u kojima svako gubi


Uspostavljanjem "malog Šengena" na Zapadnom Balkanu kompanije iz celog regiona dobile bi veće regionalno, zajedničko tržište sa gotovo 20 miliona potrošača, bez barijera i kočnica za više međusobne trgovine i ulaganja, to bi im omogućilo da budu produktivnije, konkurentnije, više proizvode, izvoze, same više investiraju i privuku više stranih investicija, izjavio je predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nTo, po njegovim rečima, podrazumeva da se zajednički prostor uredi kao zajedničko tržište i jedinstvena investiciona destinacija, da se harmonizuju propisi unutar regiona i sa evropskim standardima, pojednostave procedure, usaglase veterinarski i fitosanitarni sertifikati.\nTakođe, kako je rekao Čadež, da se međusobno priznaju prekogranična dokumentacija i uskladi radno vreme graničnih službi, kako bi roba, ljudi i kapital, što je i ključni zahtev privrednika, neometano prolazili kroz ceo region, saopštila je PKS.\nDogovor predsednika Vučića sa albanskim i makedonskim premijerima, Edijem Ramom i Zoranom Zaevom, da se u oktobru sastanu u Novom Sadu kako bi konkretizovali aktivnosti za dublje političke i ekonomske integracije unutar regiona i zajednički nastup - u bloku pred EU, daje posebnu - političku težinu, uticaj i podsticaj onome za šta se poslednjih godina zalaže šest komora regiona okupljenih u Komorskom investicionom forumu Zapadnog Balkana, ocenio je Čadež.\nMa kako danas nazvali tu inicijativu - mali Šengen, CEFTA plus, Novi dogovor (New Deal) za region, to je, po rečima Čadeža, upravo ono na čemu insistira poslovna zajednica i na čemu posvećeno radi zajednička regionalna privredna komora koja predstavlja više od 350.000 kompanija - kroz povezivanje naih privrednika, predstavljanje privrede regiona u svetu i preporuke vladama za otklanjanje barijera i stvaranje zajedničkog tržišta.\nČvršće regionalne integracije, uz unutrašnje reforme, zapadnobalkanskim ekonomijama bi u narednim godinama omogućile preko potreban veći rast, od 7-8 odsto godišnje, brži od procenjenog prosečnog - 3,7 odsto za ovu i narednu godinu, ukazuje predsednik PKS.\nNovi dogovor za koji se Komorski investicioni forum zalaže u ime poslovne zajednice, objanjava Čadež, trebalo bi vremenom da obuhvati ne samo trgovinu, već sve elemente budućeg zajedničkog regionalnog prostora, od usaglašavanja propisa, standarda i praksi, preko pitanja investicionih politika, do digitalnog povezivanja i obrazovnih sistema...\nIdeja je da se formira zajednica regiona po uspešnom modelu evropske ekonomske unije, čime bi se obezbedio i politički okvir za dublje integracione procese između ekonomija Zapadnog Balkana i naše ekonomije na najbolji način pripremile i lakše ušle u Evropsku uniju, objašnjava Čadež.\nKoliko je to važno, ilustruje iskustvom zemalja Višegradske grupe (Češka, Mađarska, Poljska i Slovačka), koje danas, ne samo zajednički nastupaju u Briselu u ostvarivanju svojih regionalnih interesa, nego su, kroz proces evropskih integracija i kao deo EU, dostigle zavidan nivo ekonomskog razvoja i po nekim parametrima stale rame uz rame sa starim članicama.\nPosmatrano po stanovniku, bruto domaći proizvod višegradske četvorke prošle godine bio je gotovo tri puta, a izvozni učinak pet puta veći od zapadnobalkanskog, uz dvostruko veće učešće izvoza u izgradnji BDP-a i višestruko veći priliv investicija iz sveta, naveo je Čadež.


Napredak sanja iznenađenje protiv Bena i Zvezde\nFudbal Autor:Ivan Džodić14. Mar. 202013:11\nCrvena zvezda će u okviru 26. kola Superlige dočekati Napredak (subota, 18), a utakmica šampiona Srbije i Kruševljana, poput ostalih susreta na domaćoj pozornici ovog vikenda biće odigrana bez prisustva publike zbog koronavirusa.\nIzabranic Dejana Stankovića će pred praznim tribinama daočekati Napredak u nameri da nastave put ka odbrani šampionske krune.\nCrveno-beli su se rutinskom pobedom protiv Mačve (3:0) u prethodnom kolu vratili na pobednički kolosek posle dva vezana remija u susretima sa Inđijom (1:1) i Partizanom (0:0), a dodatni razlog za optimizam šampiona Srbije predstavlja pet pobeda u nizu kad su međusobni susreti u pitanju.\nStanković uputio važne poruke u vezi sa aktuelnom situacijom\nSa druge strane, Napredak je od počekta 2020. godine daleko od svojih najboljih igara što se najbolje oslikava kroz samo dva osvojena boda u pet kola. Kruševljani su jedine bodove u drugom delu sezone osvojili u remijima sa Javorom (1:1) i Proleterom (0:0).\nPosebnu pažnju gostujući defanzivci će morati da obrate na El Fardu Bena ukoliko žele da pomrse račune Zvezdi i iz Ljutice Bogdana ne odu praznih šaka.\nInternacionalac Crvene zvezde na poslednje četiri utakmice postigao isto toliko golova i najzaslužniji je za pobede protiv Vojvodine i Mačve, kao i jer su crveno-beli izbegli poraz u Inđiji.\nReprezentativac Komorskih ostrva bio je i junak jesenjeg susreta u Kruševcu gde je postigao jedini gol na meču, a protiv “čarapana” je u dresu Zvezde postigao ukupno tri pogotka.\nCrvena zvezdaEl Fardu BenNapredakSuperliga


Novi Magazin - 15.04.2020\nDinar će danas neznatno promeniti vrednost prema evru i zvanični srednji kurs je 117,5656 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije. U odnosu na evro dinar je za 0,1 odsto jači nego pre mesec dana, za 0,3 odsto jači nego pre godinu dana i jednake je vrednosti kao na ...\nSrednji kurs dinara sutra 117,5631 Srednji kurs dinara prema evru iznosiće sutra 117,5631 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka Srbije. BEOGRAD - Srednji kurs dinara prema evru iznosiće sutra 117,5631 dinara za evro, što je neznatna ...\nSrednji kurs dinara prema evru iznosiće u danas 117,5272 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na petak, objavila je Narodna banka Srbije. Dinar će prema evru vredeti isto kao pre mesec dana, na godišnjem nivou će biti jači za 0,4 posto, a u odnosu na početak godine ...\nSrednji kurs dinara prema evru iznosiće sutra 117,5631 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka ...\nDinar će prema evru vredeti isto kao pre mesec dana, na godišnjem nivou će biti jači za 0,4 posto, a u odnosu na početak godine jači za 0,1 procenat. Indikativni kurs dinara prema dolaru je pao danas za 0,5 procenata na 108,8921 dinara za dolar.\nSrednji kurs danas je 117,5272 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Dinar prema evru vredi isto kao pre mesec dana, na godišnjem nivou je jači za 0,4 posto, a u odnosu na početak godine jači za 0,1 procenat.


Uprava RK Drina izdala saopštenje za javnost - infoBirač\nPovodom dešavanja na prvenstvenoj utakmici između RK Drina Zvornik i RK Goražde, Uprava RK Drina Zvornik je odlučila da izda saopštenje za medije.\nPomenuta utakmica je samo kap koja je prelila čašu.\nMi smo i pre nego što smo ušli u PL BiH , morali da se bavimo raznim špekulacijama o samom našem učešću u pomenutom rangu takmičenja, a sve u svrhu destabilizacije kluba, kao i favorizovanja nekih drugih timova iz RS. Za samo 18 meseci smo od ekipe koja se nalazila na samom dnu Prve lige RS, došli do sedme titule prvaka RS i samim tim izborili plasman u PL BiH. I pored svih kadrovskih i finansijskih problema sa kojima se susrećemo smo odlučili da igramo ovaj rang takmičenja, a sve iz časnih namera da ovaj klub u bliskoj budućnosti postane jedan stabilan premijerligaš i da se učini što više u pogledu popularizacije ovog sporta kako u samom Gradu Zvorniku, tako i u RS i BiH. Od samog strarta sezone se susrećemo sa konstantnim katastrofalnim sudijskim odlukama na našu štetu, bez obzira da li igramo kod kuće ili na gostujućem terenu. Ne treba biti veliki poznavalac rukometa u BiH da bi se znalo ko su ovde glavni mešetari, ko mora biti prvak, ko mora ući u PL BiH i mimo svih pravilnika i statuta, a ko ne sme ispasti iz lige i čemu su sve vični kako bi taj cilj i ostvarili. Ovde se odlično zna ko je čiji sudijski par i kako se na listu postavljaju sudije koje nisu dorasle ovom rangu takmičenja, a šta te iste sudije u svom neznanju urade primer je sada već čuveni meč u Zvorniku, kada je gostovao aktuelni šampion RK Izviđač Ljubuški.\nČinjenica je da smo mi najslabije plasiran tim u ligi, ali broj bodova na našem kontu bi bio mnogo veći i potpuno ravnopravno bi u nastavku sezone konkurisali za opstanak da situacija nije kao što smo i naveli. U prvom delu sezone smo imali mečeve na strani gde zbog domaćinskog suđenja ne bismo mogli dobiti ni da se igra do sutra i opet smo časno napuštali parket i pružali ruku protivniku svesni da smo mi novajlije u ligi, da nemamo kredibilitet kod sudija i da se svako naše obraćanje i negodovanje na sudijske odluke završava javnom opomenom, dok pojedini mogu i da galame i da psuju i sl. Nebrojeno puta je prvobitna odluka kontrolaora naših utakmica sa lošeg suđenja nakon raznih poziva i ubeđivanja preinačena u dobro i čak šta više odlično odsuđen meč. Ne možemo a da ne pomenemo da je gospodin Alija Hasić, bio kontrolor suđenja na dva najneizvesnija meča u Zvorniku i da je direktno svojim odlukama uticao na ishode istih. U meču sa Izviđačem je nakon dosuđenog sedmerca za našu ekipu u poslednjem napadu, nakon haosa ušao u teren i bukvalno naredio sudijama da odsviraju kraj susreta, potpuno zanemarivši sve što je se izdešavalo ( čime je neiskusni sudijski par stavio na stub srama, a on se vešto izvukao) . U poslednjem susretu, protiv Goražda je na svako naše negodovanje na očigledne sudijske greške odgovarao jedno te isto „ ŠTA ĆU JA, ONI SUDE, JA ZAPISUJEM SVE“, i onda je u finišu meča pri rezultatu 26:26 gospodin Hasić ipak podsetio sve u dvorani da kada je god teško tu je gospodin Alija da presudi, odnosno da pokaže da je ipak on taj koji sudi i koji daje sebi za pravo da uđe u teren i naredi sudijama šta treba da odsude.\nO sudijskim greškama i međusobnim gestikulacijama sa gospodinom Hasićem nakon određenih odluka i saznanju kako je kontrolor na poluvrmenu susreta na pitanje našeg igrača „ ŠTA JE OVO ALIJA, ŠTO\nOVO RADE“ isti odgovorio „ NE ZNAM JA, ONI SU NEŠTO DOGOVARALI, NEMAM JA S TIM NIŠTA“ aludirajući naravno na dogovor sudija i čelnika Goražda kako treba da sude u Zvorniku ćemo pisati u žalbi na pomenuti meč, a ono što je najsramniji događaj koji smo doživeli na svom terenu po prvi put u istoriji je vređanje na nacionalnoj osnovi od strane dva igrača protivničke ekipe u nekoliko navrata u toku meča. Da nam se to desi od navijača na strani, mi bismo i prešli preko toga, a kada to učini neki kvazi sportista koji u svom klubu ima saigrače naše verske pripadnosti (od kojih je jedan upravo iz naših redova prešao u Goražde) i u našem klubu njegove verske pripadnosti onda je to samo pokazatelj o kakvom se šovinisti radi i da mu uopšte nije mesto na sportskom terenu, jer jedno je sportska drskost, a skroz drugo ono što su ovi igrači pokazali. Samo zahvaljujući našom pribranošću i čojstvom smo uspeli da prikrijemo ovu provokaciju od vidno izrevoltirane publike i pitanje je kakav bi epilog bio po završetku ovog susreta i da li bi se uopšte i završio da smo naseli na ove provokacije. U dosadašnjem delu prvenstva smo imali toliko prijateljskih druženja sa protivnicima nakon utakmica u kojima je u žaru borbe bilo svega i svačega, ali ovakvog šovinizma još nigde nije bilo. Nama ostaje žal za neosvojenim bodovima na terenu, te kao i ostalim ekipama da istrebimo šovinizam iz svojih redova, a čelnicima rukometnog saveza BiH ozbiljan problem da privedu kraju ovu potpuno neregularnu sezonu od samog starta (a pisano je u više navrata o tome), ukoliko žele da ovaj sport opstane na nivou BiH – stoji u saopštenju RK Drina.\nKošarkši Drina Principa ubjedljivi u meču protiv Budućnosti iz Bijeljine\nServisne informacije 9.3.2020.\nDeveto međunarodno takmičenje u kajaku i kanuu na mirnim vodama\nZorani Sandić srebro na Slovenija openu\n23 Februara, 2019 24 Februara, 2019 admin\nSvečano otvoren Međunarodni džudo turnir ,,Zvornik open 2019”


EU uvodi sandkicje Americi – Bankar.me\nEU uvodi sandkicje Americi\nJune 15, 2018 EVROPA, SAD, SVE VIJESTI, TRGOVINA Leave a comment\nTo se odnosi na džins, viski i motocikle, a kao odgovor na takse koje je Vašington prethodno uveo na uvoz evropskog čelika i aliminujuma.\nPrimjenu ovih mjera je jednoglasno usvojilo 28 država članica EU i Evropska komisija će preduzeti korake kako bi one stupile na snagu, prenosi BFM televizija, pozivajući se na neimenovane evropske izvore.\nEvropske kontramjere mogu da, potpuno zakonito, stupe na snagu počev od 20. juna, ali bi EU mogla da sačeka 1. jul kako bi reagovala u isto vrijeme kada i Kanada, koju je Vašington takođe sankcionisao, a koja želi da prvog dana narednog mjeseca lansira svoje protivmjere, navode diplomatski izvori.\nNa evropskoj listi su desetine američkih proizvoda među kojima su neki veoma simbolični, kao što su viski, motori marke “Harli-Dejvidson” i džins.\nPrije nego što budu stavljene na snagu, listu mora da odobri Evropska komisija, ali je to puka formalnost, napominje francuska televizija.\nEvropske protivmjere imaju za svrhu da, u prvo vrijeme, kompenzuju u visini od 2,8 milijarde eura štetu koju su evropskoj industriji nanijele američke takse na uvoz evropskog čelika (25 odsto) i aluminijuma (10 odsto).\nTu brojku Komisija smatra “odmjerenom”, a pri tom Komisija drži do toga da procedura u potpunosti ispoštuje propise Svjetske trgovinske organizacije (STO).\nPomenutu listu je EU dostavila STO 18. maja, a roba koja je na njoj navedena proizvodi se na američkoj teritoriji.\nEU bi i na uvoz drugih američkih proizvoda mogla da uvede tarife u visini od 3,6 milijardi eura, ukoliko dobije spor protiv SAD pred STO otkako je podnijela žalbu tog organizaciji 1. juna, zaključuje BFM.\nPOJMOVIEU sankcije SAD-u trgovinski rat SAD - EU\nPrevious U Bečićima počinje Samit ministara, guvernera, direktora poreskih uprava regiona\nSljedeći “U prvih 100 metara nema nove gradnje”


Vreme 1145 - Konferencija: Rasizam i sport\nRasizam i sport\nNedeljnik "Vreme" u saradnji sa britanskom ambasadom u Beogradu organizuje u utorak, 18. decembra, jednodnevnu međunarodnu konferenciju pod nazivom "Rasizam: između odbijanja i posledica", na kojoj će govoriti predstavnici različitih ministarstava Vlade Republike Srbije, predstavnici sportskih asocijacija, međunarodnih organizacija i sportskih klubova u Srbiji.\nOvaj događaj je osmišljen kao inicijativa koja bi trebalo da pokrene javnu raspravu o tome da li u srpskom društvu ima rasizma, kako ga prepoznajemo i kako mu se suprotstavljamo. Ovaj problem je naročito došao do izražaja posle oktobarske utakmice između mladih reprezentacija Srbije i Engleske u fudbalu kada se na samom kraju dogodio incident koji je za neke bio obična provokacija iznervirane publike, a za druge čist primer rasističkog napada na tamnoputog fudbalera.\nReakcija javnosti u Srbiji je u najvećoj meri bila takva da je rasizam negiran kao pojava, iako je na snimcima jasno moglo da se čuje kako su navijači na stadionu u Kruševcu oponašanjem urlika majmuna ispratili engleskog fudbalera sa terena. Ovakvi ispadi nisu česta pojava u Srbiji, ali ih svakako ima i postavlja se pitanje u kojoj meri je to problem sa kojim bi srpsko društvu trebalo da se nosi.\nZato je ideja ove konferencije da na jednom mestu okupi predstavnike različitih institucija da bismo videli na koji način može da se bori protiv rasizma i koje mehanizme imaju institucije u ovoj borbi ili je zajednički stav da ta pojava u Srbiji može da se svrsta u kategoriju pukog incidenta.\nArgument da to nije dokaz da u Srbiji nema rasizma bilo je objašnjenje da ovde nema toliko tamnoputih sportista i stanovnika uopšte, odnosno, da pošto nema "crnih ljudi", nema ni rasizma. Argument protiv je da i najmanja pojava rasističkog delovanja treba da bude pod posebnom prismotrom institucija jer je Srbija krhko društvo sa nedovoljno snažnim institucijama koje mogu da štite prava manjina i da kao takvo treba da bude još osetljivije na sva moguća dešavanja u toj sferi.\nNedeljnik "Vreme" je uložio ogroman napor da za ovaj događaj zainteresuje predstavnike Fudbalskog saveza, drugih sportskih organizacija i različitih institucija ne bi li pokrenuo širu društvenu raspravu koja bi dovela do stvaranja ambijenta za izgradnju mehanizama kontrole i zaštite od ovakvih pojava.\nOvaj događaj ima za cilj pokretanje akcije koja bi trebalo da se u budućnosti vidi na sportskim terenima, ali i u školama i u drugim institucijama sistema. Društvo koje je prošlo kroz dvadesetogodišnju traumu trebalo bi da bude osetljivo na ovakve pojave i da proba da izgradi instrumente koji bi sprečavali da se zbog rasističkih ispada sportisti nađu u situaciji da budu kažnjeni i izbačeni iz međunarodnih takmičenja.\nZato je naša namera kao organizatora da u razgovoru na ovu temu učestvuju predstavnici najznačajnijih institucija države, jer bez njihove pomoći sportska udruženja i savezi nemaju šanse da se izbore sa ovakvim problemima. Nadamo se da ćete nam se pridružiti.\nLečenje na kredit


VASILIJE MICIĆ POTVRDIO: 'Ili Efes ili NBA liga' - Evroliga, Košarka, NBA\nHotSport»Evroliga, Košarka, NBA»VASILIJE MICIĆ POTVRDIO: ‘Ili Efes ili NBA liga’\nVASILIJE MICIĆ POTVRDIO: ‘Ili Efes ili NBA liga’\nVladimir Andonov| 2020-05-08T20:50:09+02:00\t8. maja 2020. 20:50|0 komentara|HotSport\nPlejmejker Anadolu Efesa Vasilije Micić kaže da je jedina opcija uz ostanak u Efesu – odlazak u NBA ligu.\nPrema pisanju litvanskog novinara Donatasa Urbonasa, Micić je potvrdio interesovanje da ode u najjaču ligu na svetu u periodu kada igra u životnoj formi.\nMicić već dve godine ‘vuče’ Efes, sa tom ekipom je uz Šejna Larkina stigao i do finala Evrolige i to bi konačno mogao da naplati odlaskom u ligu na čijem je draftu izabran kao 52. pik 2014. godine.\nInformaciju o njegovom odlasku u NBA preneli su turski mediji u četvrtak, mada sa Efesom Vasa ima ugovor do 2021. godine.\nDodatna potvrda da srpski reprezentativni plej može da pojača koloniju naših igrača u najjačoj ligi na svetu je i to što u ugovoru ima izlaznu klauzulu upravo prema NBA.\nVasilije Micić je do prekida zbog pandemije korona virusa odigrao odličnu sezonu u kojoj je prosečno imao 14,5 poena i 5,8 asistencija po meču. Inače, prava na njegov pik su dobili Filadelfija Seventisiksersi, koji na Istoku imaju jako respektabilan sastav.\nTAGOVI: NBA, Evroliga, Vasilije Micić, Donatas Urbonas


Sanacija šest stambenih jedinica oštećenih tokom poplava - NTV Arena Bijeljina\nSanacija šest stambenih jedinica oštećenih tokom poplava\nU Bijeljini su danas potpisani ugovori za sanaciju još šest kuća koje su oštećene u katastrofalnoj poplavi 2014. godine za šta je obezbijeđeno 65.000 KM.\nRiječ je o kućama u Brodcu, Velinom Selu, Trnjacima, Amajlijama i gradu Bijeljina u kojima će biti izvršena zamjena stolarije i podova, krečenje, gletovanje, radovi na elektro-instalacijama i opremanje kupatila, saopšteno je iz Gradske uprave.\nSanacija kuća dio je Programa za oporavak od poplava koji finansiraju EU i Vlada Republike Srpske, a sprovode Gradska uprava i Razvojni program UN u BiH.\nNa području Bijeljina je ovim programom omogućena obnova 138 stambenih jedinica koje su oštećene u poplavi, vrijednosti 1.110.000 KM.\nU saopštenju se navodi da je Bijeljina jedina lokalna samouprava u BiH koja se obavezala da za sanirane stambene jedinice, tamo gdje je to potrebno, obezbijedi osnovnu komunalnu infrastrukturu – struju, vodu, kanalizaciju i neophodne dozvole.\nTags: bijeljina, mico micic, poplave, sanacija kuca\nU Srpskoj 73 slučaja virusa korona


Crna Gora se obavezala da će iskoreniti šverc cigareta, pošto su brojni novinari ubijeni u pokušaju otkrivanja krijumčara koji su delovali uz prikriveni blagoslov SAD, ocenio je Njujork tajms (The New York Times NYT).\n“Dug je spisak novinara koji su izgubili život, kao i kriminalaca umešanih u ilegalnu trgovinu cigaretama koja, uz prikriveni blagoslov SAD, predstavlja veliku industriju za Crnu Goru od balkanskih ratova devedesetih godina”, ocenio je list u izdanju od utorka i dodao da sada Crna Gora govori da je odlučna u nameri da iskoreni taj šverc.\nNYT je u članku “Crna Gora se obavezala da će iskoreniti smrtonosnu trgovinu: krijumčarenje cigareta”, preneo izjavu potpredsednika crnogorske vlade Dritana Abazovića koji je nedavno rekao da su svi znali šta se dešava, ali niko nije hteo da se dotakne te teme.\nList navodi da su evropske zemlje izgubile milijarde dolara poreskog prihoda jer su cigarete i prave i falsifikovane, uskladištene u jadranskoj luci Bar transportovane iz Crne Gore na Zapad uz falsifikovane dokumente.\nJedan od razloga zašto je šverc cigareta toliko dugo opstao bio je taj što ga je štitio, pa čak i kontrolisao dugogodišnji lider zemlje Milo Đukanović.\nList opisuje politički put Đukanovića, navodeći da je bio jedno vreme saveznik predsednika SR Jugoslavije Slobodana Miloševića pre nego što se okrenuo protiv njega, a kasnije miljenik Zapada, posebno blizak sa SAD.\nNjujork tajms je preneo izjavu bivšeg američkog ambasadora u Srbiji i Crnoj Gori Vilijama Montgomerija, koji je rekao da su SAD “okretale glavu i odlučile da ne vide šverc”.\n“Svi su znali šta se dešava, ali mi smo to dozvolili jer je to donelo novac koji je Đukanoviću bio potreban protiv Miloševića”, rekao je bivši ambasador.\nPozivajući se na članak hrvatskog Nacionala iz 2001, Njujork tajms je naveo da je Đukanović prikupio 65 miliona dolara od šverca cigareta i naložio ubistva saradnika tog lista. Dodaje se da su hrvatski novinar Ivo Pukanić i njegov saradnik kasnije ubijeni u Zagrebu.\nMontgomeri je izrazio uverenje da su ubistva, koja nikada nisu verodostojno rešena, delo “duvanske mafije”, preneo je NYT i dodao da je ubijen je i crnogorski novinar Duško Jovanović koji je pisao o tom švercu.\nNjujork tajms je preneo delove izveštaja Evropske unije o napretku Crne Gore u kojem se navodi koliko je cigareta zaplenjeno, ali se traže i čvršće akcije “za uklanjanje sistemskih nedostataka u slobodnoj zoni” luke Bar.\ncrna gora/njujork tajms/sverc cigareta\nJunski prosek 65.070 dinara\nPRVI LET: Avion Er Montenegra sleteo u Beograd


1930 - Mahatma Gandi, lider pokreta za nezavisnost Indije, započeo je marš kroz Indiju zbog poreza na so. "Marš soli" trebalo je da ohrabri Indijce da samostalno proizvode so kao simbol nezavisnosti.\n2000 - Međunarodni sud za ratne zločine doneo je konačnu presudu bosanskom Srbinu Dušku Tadiću (44) u postupku koji je trajao skoro četiri godine. Prvi čovek kojem je suđeno za zločine počinjene tokom bosanskog rata (1992-95) osuđen je na 20 godina zatvora.\n2005 - U stampedu i požaru koji je nastao tokom hodočašća kod hrama boginje Mandre Devi, u blizini sela Vai, na zapadu Indije, poginulo je 258 hinduističkih hodočasnika, uključujući žene i decu.


Ko su sto najvećih gubitaša u privredi Srbije\nDugovanja bez pokajanja\nSto srpskih preduzeće, koja zapošljavaju 99.344 radnika, u 2015. godini imala su kumuliran ukupan gubitak 14,7 milijardi evra, dok su njihove ukupne obaveze iznosile 19,6 milijardi evra. Srpski premijer Aleksandar Vučić uporno priča bajke, u koje niko više ne veruje, ali on gura dalje. Zastrašujuću sliku srpskih gubitaša istraživao je novinar Magazina Tabloid, ugledni srpski ekonomski analitičar Miodrag K. Skulić\nAgencija za privredne registre ovih dana je objavila publikaciju pod nazivom "Sto naj... u Republici Srbiji 2015.", u kojoj su prikazana privredna društva sto najvećih dobitnika, a zatim i sto najvećih gubitnika. Za naš prikaz pripremili smo posebne tabelarne preglede gubitnika po sledećim podgrupama: 18 javnih i državna preduzeća, sa 55.023 zaposlena, 32 neprivatizovana društvena preduzeća, sa 17.568 zaposlenih radnika, 3 regionalna javna preduzeća sa 8.419 zaposlenih radnika, 32 preduzeća čiji su ino-vlasnici, sa 17.589 zaposlenih radnika i 15 preduzeća čiji su vlasnici domaća pravna lica i građani, sa 745 zaposlenih radnika.\nU privredi Srbije u 2015. godini ukupan iskazani neto gubitak u toj godini iznosio je 2,6 milijardi evra, što je manje u odnosu na ukupno iskazani neto dobitak za 1,2 milijarde evra, dok je u prethodnoj godini privreda Srbije poslovala sa većim neto gubitkom u odnosu na neto dobitak za 1,1 milijardu evra. Svakako da je u 2015. godini ostvaren početni napredak, jer je umesto većeg gubitka privreda iskazala veći dobitak. Taj neto dobitak veći od neto gubitka u 2015. godini, čini 3,17 odsto vrednosti ukupnog kapitala, što se može smatrati zadovoljavajućim nivoom ostvarenog profita.\nKumulirane gubitke od 5,75 milijardi evra ima 18 javnih i državna preduzeća, sa 55.023 zaposlenih. JP Srbijagas prednjači u iskazivanju kumuliranih gubitaka obzirom da su oni u ovom javnom preduzeću na kraju 2015. godine dostigli 150,3 milijarde dinara, ili 1,24 milijarde evra. Gubici su i u preduzećima u sastavu EPS-a: EPS Distribucija, EPS Snabdevanje, EPS JP TE Obilić i Elektrokosmet. Zatim sledi HIP Petrohemija, Pančevo sa 583 miliona evra kumuliranih gubitaka, potom na rang listi su Železnice Srbije, pre osnivanja tri nova nezavisna akcionarska društva, kumulirane gubitke u iznosu od 390 miliona evra. JP Putevi Srbije ima kumulirane gubitke u visini 270 miliona evra, a HIP Azotara Pančevo 266 miliona evra, dok Galenika, AD dostiže kumulirani gubitak u iznosu većem od 250 miliona evra. I AIR Serbia, čije poslovanje je nastavljeno sa bivšim JAT-om i nakon preuzimanja od Ujedinjenih Arapskih Emiratra, ima nepokrivene kumulirane gubitke u iznosu od 248 miliona evra. Javno preduzeće za podzemnu eksploataciju uglja Resavica ima kumulirane gubitke u iznosu od 157 miliona evra.\nFCA Srbija, kako se pravno zove privredeno društvo Fijat-Srbija u Kragujevcu, od početka poslovanja u Srbiji kumuliralo je nepokrivene gubitke u tekućem poslovanju u iznosu od 46 miliona evra.\nHolding Trepča, AD, Zvečan u kome je država Srbija preko Fonda za razvoj, većinski vlasnik ne posluje od 1999. godine, preko ovog holding, već preko posebnog privrednog društva registrovanog u Prištini, pod nazivom Trepča- Sever, ima kumulirane gubitke u iznosu od 40 miliona evra. Kumulirane gubitke u iznosu od 11 miliona evra ima i privredno društvo Mobtel - PTT, doo, Beograd u vlasništvu Pošta Srbije.\nDakle, kumulirani gubici dostigli su na kraju 2015. godine 5,75 milijardi evra, a ukupan poslovni prihod u toj godini iznosio je 6,3 milijarde evra, što je izuzetno visok nivo, bez obzira na visok nivo prihoda EPS-a i FCA.\nBez dinara sopstvenog kapitala na kraju 2015. godine ostali su: JP Srbijagas, HP Petrohemija, Železnice Srbije, Železara Smederevo, HIP Azotara, AIR Serbia i JP REU Resavica, a 32 neprivatizovana društvena preduzeća, sa 17.568 zaposlenih radnika, imaju 3,5 milijardi evra kumulirane gubitke, a ukupne obaveze 3,6 milijardi evra.\nU prikazanom tabelarnom pregledu ovih 32 gubitnika sa kumuliranim gubicima za koje država ne zna šta da radi, ostali su bez dinara sopstvenog kapitala, izuzev minimalnog kapitala koji je preostao kod Robnih kuća u stečaju (33 miliona evra), Simpo, AD (38 miliona evra), Zastava oružje (25 miliona evra) i BIP, AD u stečaju (6,5 miliona evra). U stečaju je sledećih sedam...\nU kakvom su položaju ova 32 društvena preduzeća najbolje govori podatak da im je ukupan poslovni prihod ostvaren u 2015. godini iznosio 71,8 milijardi dinara, ili 590 miliona evra, a kumulirani gubici šest puta veći, ili 428,5 milijardi dinara, odnosno 3,5 milijarde evra, dok je gubitak iznad visine kapitala dostigao na kraju te godine 216,4 milijarde dinara, ili skoro dve milijarde evra. Pošto su ova društvena preduzeća ostala bez sopstvenog kapitala, stim da njih četiri imaju preostali minimalni kapital, država ne može da ih proda na tender ili aukciji, pa jedno po jedno uvodi u stečajni postupak, jer, ipak 17.568 preostalih zaposlenih treba prebaciti na Nacionalnu službu zapošljavanja, kao čist višak zaposlenih.\nTri regionalna javna preduzeća sa 8.419 zaposlenih radnika\nTri regionalna javna preduzeća koja su uvrštena u sto najvećih gubitnika u 2015. godini su: GSP, Beograd, sa 5.316 zaposlenih i kumuliranim gubicima u iznosu od 23,8 milijardi dinara, Preduzeće za puteve, AD, Beograd u stečaju sa 461 zaposlenim i kumuliranim gubicima u iznosu od 16 milijardi dinara i JP Beogradski vodovod i kanalizacija, Beograd sa 2.242 zaposlena i kumuliranim gubicima u iznosu od 7,8 milijardi dinara. Preduzeće za puteve, AD u stečaju iz Beograda ostalo je bez dinara sopstvenog kapitala i ima obaveze 15,4 milijarde dinara, ili veće od 12,6 miliona evra.\nČak 32 preduzeća čiji su ino-vlasnici, sa 17.589 zaposlenih radnika, ima kumulirane gubitke u iznosu od 3,35 milijardi evra. Prvo na listi kumuliranih gubitnika u ovoj grupi je privredno društvo VIP Mobile, doo, Beograd, sa 995 zaposlenih i kumuliranim gubicima u iznosu od 69,8 milijardi dinara, što iznosi oko pola milijarde evra, pa je zbog toliko nagomilanih gubitaka ostalo bez dinara sopstvenog kapitala i ima gubitak iznad visine kapitala 54,4 milijarde dinara, uz poslovne prihode u 2015. godini od 25,9 milijardi dinara.\nZatim slede Robne kuće Beograd u vlasništvu 83,08 odsto MIG Real Estate iz Holandije i 16,92 odsto Verano-Motors, u stečaju, sa 50 zaposlenih i kumuliranim gubitkom u iznosu od 33,2 milijarde dinara.\nTreći na listi je SBB, doo, Beograd sa 1.126 zaposlenih i kumuliranim gubicima u iznosu od 25,2 milijarde dinara i preostali sopstveni kapital od 1,37 milijardi dinara. Četvrti gubitnik na listi je belgijska firma Delhaize Serbia, doo Beograd, koja ima 7.801 zaposlenog i godišnji poslovni prihod u iznosu od 77,3 milijarde dinara, uz ukupan kumulirani gubitak u poslovanju ovih nekoliko godina u iznosu od 23,1 milijardu dinara i preostalim sopstvenim kapitalom od 47,3 milijarde dinara, kojim pokriva nešto manje od 65 odsto vrednosti ukupne poslovne imovine. Zatim sledi Idea, doo Beograd, sa 149 zaposlenih i kumuliranim gubitkom u iznosu od 21,2 milijarde dinara, te preostalim sopstvenim kapitalom u iznosu od samo 4,7 milijardi dinara, kojim kapitalom pokriva manje od 29 odsto ukupne vrednosti poslovne imovine.\nŠesti na listi gubitnika je Molson Coors SER, doo, Apatin koje obavlja finansijsku delatnost, sa kumuliranim gubicima u iznosu od 17,3 milijarde dinara koje društvo ima samo 14 zaposlenih i poslovne prihode u 2015. godini u iznosu od samo 147 miliona dinara, ili 118 puta manje od kumuliranih gubitaka. Ovo privredno društvo ima 32,9 milijardi dinara preostali sopstveni kapital i njime pokriva samo 27 odsto ukupne vrednosti poslovne imovine.\nLukoil Srbija, AD, Beograd, sedmi na listi gubitnika ove podgrupe, sa 155 zaposlenih ima kumulirani gubitak u iznosu 16,8 milijardi dinara, ostao je bez dinara sopstvenog kapitala i ima gubitak iznad vrednosti kapitala u iznosu od 8,4 milijarde dinara. Zatim sledi Heta Asset Resolution, doo Beograd sa 42 zaposlena koje društvo obavlja poslove sa nekretninama ima kumulirane gubitke u iznosu od 16,6 milijardi dinara, a nema preostali sopstveni kapital. Deveti na listi je Heta Real Estate, doo, Beograd, u vlasništvu kao i društvo Heta Asset Resolution austrijske firme HAR, GmbH, koje društvo obavlja finansijsku delatnost i ima samo 12 zaposlenih, sa kumuliranim gubitkom u iznosu od 13,6 milijardi dinara, a preostali sopstveni kapital iznosi samo 243 miliona dinara.\nDeveti na rang listi ove podgrupe je beogradsko preduzeće Velefarm, u stečaju sa jednim zaposlenim i kumuliranim gubicima u iznosu od 15,6 milijardi dinara, ostalo je bez sopstvenog kapitala i ima gubitke veće od kapitala u iznosu od 12,7 milijardi dinara, do je 12 na taj listi Velefarm Holding sa jednim zaposlenim i kumuliranim gubicima u iznosu od 12,2 milijarde dinara. Oba ova Velefarma ostala su bez sopstvenog kapitala, ukupna vrednost njihove imovine je 4,8 milijardi dinara, a imaju ukupne obaveze u iznosu od, čak, 27,4 milijarde dinara\nNa listi pod brojem 11 je Heineken Srbija, doo, Zaječar, proizvođač piva, koji ima 232 zaposlena, sa kumuliranim gubitkom u iznosu od 12,7 milijardi dinara. Ovo privredno društvo pokriva sopstvenim preostalim kapitalom 28,6 odsto ukupne vrednosti poslovne imovine. Na rednom broju 13 je privredno društvo BAT Vranje, AD, proizvođač cigareta sa 121 zaposlenim i kumuliranim gubicima u iznosu od 12,1 milijardu dinara. Društvo ima gubitak iznad visine kapitala 10,7 milijardi dinara i ukupne obaveze od 20 milijardi dinara, na imovini vrednoj svega 9,2 milijarde dinara.\nNestle, doo, Beograd, prehrambena industrija sa 679 zaposlenih ima kumulirani gubitak 10,6 milijardi dinara, a sopstvenim preostalim kapitalom pokriva 28,6 odsto vrednosti imovine. Zatim na listi ove grupe je Avala Resources doo Beogad, u vlasništvu holandske firme Avala Minerals B.V. koja je registrovana za stručnu i naučnu delatnost, sa kumuliranim gubitkom u iznosu od 10,4 milijarde dinara. Ovo privredno društvo ima gubitak iznad kapitala 267 miliona dinara, koji sa imovinom od samo 107 miliona finansira tuđim sredstvima sa 374 miliona dinara.\nSledeće na listi je privredno društvo za preradu voća i povrća Fresh and Co, doo iz Subotice, sa 65 zaposlenih i kumuliranim gubitkom u iznosu od 8,3 milijarde dinara, a zatim LK Kikinda, AD bez zaposlenih sa 8,3 milijarde kumuliranih gubitaka, sa 9,4 milijarde dinara ukupnih obaveza, dok je Livnica, AD, Kikinda sa 854 zaposlena i kumuliranim gubitkom u iznosu od 7,2 milijarde dinara, iskazala preostali sopstveni kapital u iznosu od 4,5 milijardi dinara, pa su ukupne obaveze samo 2,9 milijardi dinara.\nPotom slede privredna društva sa manjim iznosom kumuliranih gubitaka, i to: Cmarket, ad, Beograd sa 3.280 zaposlenih i nešto manje od devet milijardi dinara kumuliranih gubitaka, uz 29,2 odsto pokrivenosti ukupne vrednosti poslovne imovine preostalim sopstvenim kapitalom, NBGP Properties, doo, Beograd (8,3 milijarde kumulirani gubici, ATB Sever, doo Subotica (7,2), Grand Casino, doo, Beograd (6,7), RIO Sava Exploration, doo, Beograd (5,9), Danube Riverside, doo Beograd (5,6), Eko Serbia, AD, Beograd (5,6), JT Internatrional, ad, Senta (5,5), Imperial Tabacco, doo, Beograd (5,1), Krpnspan SRB, doo, Lapovo (5,1), Delta Real Estade, doo, Beograd (5,1), Terna Ogranak (5,9), Aktor ATE Ogranak (4,9) i Singidunum-Buildings, Beograd sa 4,6 milijardi dinara kumuliranih gubitaka.\nA 15 preduzeća čiji su vlasnici domaća pravna lica i građani, sa 745 zaposlenih radnika i kumuliranim gubicima iznosi 1,5 milijardi evra, u celini su ostala bez sopstvenog kapitala, a obaveze su veće od dve milijarde evra. Evo pregleda tih gubitnika, uz napomenu da je 11 društava u stečaju:\nMlekara Šabac, u stečaju, Koncern Farmakom, u stečaju\nU Mlekari Šabac, u stečaju, ostalo je zaposleno 70 radnika, dok su obaveze Mlekare na kraju 2015. godine dostigle više od 50 miliona evra, pa se postavlja razumno pitanje koje banke su mogle da ovu Mlekaru zaduže prekomernim obimom kredita. Koncern Farmakom, u stečaju, kao krovna firma ima obaveze veće od 15 miliona evra. Međutim konsolidovani bilans celog Koncerna Farmakom, koji pored Mlekare Šabac, obuhvata Fabriku akumulatora Sombor, Livnicu Požega, Livnicu Guča, PIK Debrc i rudnike Lece, Suvo Brdo i Rudnik i topionicu Zajača, za 2014 i 2015. godinu nije podnet od strane stečajnog upravnika, ali su ukupne obaveze pre toga dostizale čak i 652 miliona evra, dok je tržišna vrednost ukupne imovine svih privrednih društava ovog Koncerna iznosila samo 80 miliona evra. Slom poslovanja ovog Koncerna koštaće nekoliko poslovnih banaka, dobavljače, državu I zaposlene.\nJugoskandik, AD u stečaju\nOvo akcionarsko društvo u vlasništvu Jezdimira Vasiljevića ima obaveze oko 147 miliona evra i taj ceh je već platila Republika Srbija, isplatom devizne štednje ove tzv. fingirane bankarske organizacije.\nBeohemija, doo, Beograd\nUkupne obaveze Beohemije doo, na kraju 2015. godine dostigle su više od 200 miliona evra, što je za privredno društvo sa 345 zaposlenih ogroman teret, jer su obaveze po zaposlenom dostigle 580.000 evra. Sa prihodom ostvarenim u toj godini od 2,7 milijardi dinara obaveze od 24,4 milijarde su veće devet puta.\nInter-kop, doo, Šabac\nOvo privredno društvo sa 25 zaposlenih ima usvojen Unapred pripremljen plan reorganizacije u vlasništvu je Radeta Nikolića, a ukupne obaveze društva dostigle sun a kraju 2015. godine čitavih 148 miliona evra. Po našem mišljenju nikad neće biti realizovan Unapred pripremljen plan reorganizacije, već je on od poverilaca, posebno poslovnih banaka, usvojen samo da se izbegne krivična odgovornost za prekomerno finansiranje Inter-kopa, koje nema nikakvu vrednu imovinu, ma da je deo njen bio pod hipotekom koja je nerazumno visoko procenjena.\nOvo privredno društvo sa 245 zaposlenih, koje obavlja poslove saobraćaja i skladištenja u vlasništvu je Victoria Group AD, Beograd, čiji su osnivači Milija Babović i Zoran Mitrović. Samo akcionarsko društvo ima 22,55 odsto, dok Evropska banka za razvoj (EBRD, London) je vlasnik 21,36 odsto i Apsara Limited 11,00 odsto. Ukupne obaveze privrednog društva Victoria Logistic, doo na kraju 2015. godine dostigli su čitavih 194 miliona evra. Očito je da se u konkretnom radi o prekomerno zaduženom privrednom društvu čija imovina ni u kom slučaju ne može biti ni približno tržišno vredna toliki iznos.\nVerano-Motors, doo u stečaju, Beograd\nOvo privredno društvo obavlja delatnost trgovine i popravke motornih vozila, ostalo je samo sa šest zaposlenih i minimalnim prihodom u 2015. godini u visini od 12 miliona dinara, dok su , B.V. ukupne obaveze dostigle na kraju te godine 150 miliona evra. Vlasnik ovog privrednog društva je Radomir Živanović. Verano-Motors doo u stečaju vlasnik je 15,92 odsto Robnih kuća "Beograd", dok je ostatak 83,08 odsto u vlasništvu inostrane firme MIG Real Estate B.V. iz Holandije.\nInvej, AD, Zemun\nVlasnik ovog akcionarsko društva je Srđan Sredojević, u kome ima 49 zaposlenih. Invej, AD na kraju 2015. godine ima 134 miliona evra ukupnih obaveza.\nIrva, doo, u stečaju, Beograd\nVlasnik Invej-a je privredno društvo Glina-Promet, doo, čiji je osnivač Mihailo Mikić. Sada ovo društvo zapošljava samo pet radnika, koji su u 2015. godini ostvarili ukupan poslovni prihod od samo 263.000 dinara. Kumulirani gubici dostigli su 8,3 milijarde dinara. Društvo nema nikakvu vrednu poslovnu imovinu, obzirom da se ona u bilansu vodi 47,7 miliona dinara, dok su ukupne obaveze dostigle 46,8 miliona evra.\nFarma pilića,doo u stečaju, Žitište\nOvo privredno društvo obrisano je iz Registra APR-a dana 28.07.2016. godine, a bilo je 89,3 odsto u vlasništvu Agroživ-Yuko u stečaju. Obaveze Farme pilića, doo na kraju 2015. godine, a pre zaključenja stečajnog postupka bile su 56 miliona evra.\nAgroživ-Ratarstvo, doo u stečaju, Pančevo\nVlasnici ovog privrednog društva su: 35,97% Panonija, doo, Crepaja, 20,0274% ZZ Agroživ-Pobeda iz Vladimirci, 15 % Pobeda, doo, Vladimirci, 14% Klanica, doo u stečaju, Pančevo , 10 % Peščara-Promet, doo, Banatski Karlovac, 5 odsto Polj. preduzeće Jabuka, doo u stečaju, Jabuka. Ukupne obaveze Agroživ-Ratarstvo u stečaju su 50,8 miliona evra\nRodić M and B Invest, doo u stečaju, N. Sad\nOsnivač ovog privrednog društva je istoimeni Holding, čiji su vlasnici 55 odsto Milan Rodić, 20 odsto Bogdan Rodić 25 odsto Ronet Establishment iz Lihtenštajna. Društvo Invest u 2015. godini niti je imalo zaposlenih, niti poslovnih prihoda, a ukupne obaveze društva dostigle un a kraju te godine 55 miliona evra.\nŽitorod, doo u stečaju, Crepaja\nU vlasništvu je: 38,8 % Peščare-Promet, doo Banatski Karlovac, 27,44% Agroživ, doo, Jagodina, i po 16,88 odsto Agroživ-Yuko, Banatski Karlovac i Agroživ-Pobeda, Vladimirci. Žitorod nema ni zaposlenih, niti prihoda, a ukupne obaveze na kraju 2015. godine dostigle su 40 miliona evra.\nEuropen Group, doo u stečaju, Beograd\nVlasnik ove grupe je Branislav Lazović. U 2015. godini društvo nije imalo zaposlenih, a iskazalo je ukupne poslovne prihode u iznosu od 2,5 miliona dinara, dok su ukupna obaveze društva na kraju te godine iznosile 53 miliona evra.\nEuroluxpetrol-ELP, u steč, Beograd\nOsnivač ovog društva je Europen Group, doo u stečaju. Euroluxpetrol u 2015. nije imao zaposlenih, a u toj godini iskazan je poslovni prihod u iznosu 4,6 miliona dinara, dok su obaveze društva dostigle 39 miliona evra.\nIz samog ovog prikaza o obavezama ove podgrupe od 15 preduzeća u vlasništvu domaćih privrednih društava i građana, verno se odslikava nesposobnost vraćanja dugova ovih pravnih lica, pa je jasno zašto se guverner Narodne banke Srbije zalaže da se poslovnim bankama izađe u susret da tri do tri i po milijarde evra nenaplativih kredita bude preuzeto od neke agencije uz bonus, a da u tome učestvuje i država Srbija. Ne samo da za tu svrhu nema para, već se na taj način želi prikriti i nerazumno poslovanje banaka i sa njihovih kadrova skinuti odgovornost za uzalud plasirana sredstva, koja se ni trećinu ne mogu naplatiti od dužnika.


Početna Neli na ruskom tržištu\nNeli na ruskom tržištu\nFabrika konditorskih proizvoda "Neli" je sa firmom "Vorld import kompani" iz Sankt Peterburga u Rusiji ugovorila izvoz na tamošnje tržiste od 52 tone slatkiša mesečno u vrednosti od 1,8 miliona evra na godišnjem nivou.\nVlasnik fabrike "Neli" Mitar Obradović, predstavnik ruske kompanije Aleksej Dmitriev i gradonačelnik Loznice Vidoje Petrović juče su, u sedištu lokalne samouprave, novinarima rekli da taj posao, prvi takav u lozničkom kraju, omogućava povećanje obima i uključivanje drugih lokalnih preduzeća.\nObradović je naveo da je, posle analize proizvoda fabrike "Neli", stigao sertifikat koji omogućava izvoz na rusko tržiste i da će, pošto ruski partner odabere stalnog špeditera, takođe iz Loznice, prve tone slatkiša biti narednih dana otpemljene za Sankt Peterburg.\nOva kompanija će najpre plasirati krem-banane, više vrsta pralina i čokolade različitih ukusa, a ukazao je i na mogućnost povećanja ugovorenih količina od 52 tone slatkiša mesečno iz proizvodnog programa njegove fabrike.\nObradović i najavio da će "Neli" predstaviti svoje proizvode ove jeseni na sajmu u Moskvi.\nDmitriev je naveo da je u planu proširivanje plasmana proizvoda lozničke fabrike "Neli" na čitavu Rusiju, najpre na Novgorod, Samaru, Saratov, a izrazio je očekivanje da će posao da se širi i na druge prozvode iz Srbije, posebno sa područja Loznice.\nPočetna vrednost ugovorenog posla lozničke fabrike sa ruskim partnerom iznosi 15 miliona dinara na mesečnom nivou, odnosno oko 180 miliona dinara godišnje, a taj iznos predstavlja šestinu budžeta grada Loznice, naveo je gradonačelnik Petrović. Fabrika "Neli" je osvojila niz prestižnih domaćih priznanja i nagrada za svoje proizvode koje, osim u Srbiji, prodaje i na tržistima drugih zemalja, osnovana je pre četiri godine i danas ima 125 zaposlenih, a njeni slatkiši zasnivaju se na domaćim sirovinama.


Potpisan Memorandum o razumevanju – RSJP\nPredsednik Komisije za zaštitu konkurencije dr Miloje Obradović i v.d. direktora Republičkog sekretarijata za javne politike Bojana Tošić potpisali su Memorandum o razumevanju između dve institucije.\nCilj Memoranduma je obezbeđivanje intenzivnije saradnje između Komisije i Republičkog sekretarijata za javne politike vezano za ocenjivanje analize efekata propisa na konkurenciju na tržištu u procesu usvajanja propisa od strane Vlade.\nOvim bi se blagovremeno identifikovali mogući negativni efekati koje predložena rešenja mogu imati na konkurenciju na tržištu i obezbedio bolji učinak propisa u kontekstu ostvarivanja što konkurentnijeg okruženja, a koje direktno utiče na unapređenje privrednog ambijenta u Republici Srbiji.\nMemorandum je potpisan u kontekstu bolje implementacije Projekta za unapređenje poslovnog okruženja u Srbiji koji sprovodi Međunarodna finansijska korporacija (IFC), članica Grupacije Svetske banke u saradnji sa Vladom Republike Srbije, i uz podršku Britanske Ambasade u Beogradu i Fonda za dobru upravu Vlade Ujedinjenog Kraljevstva čiji su predstavnici i prisustvovali ovom događaju.\nNavedeni projekat za unapređenje poslovnog okruženja u Srbiji će doprineti smanjenju administrativnog opterećenja za privredu – pojednostavljenjem 1.750 administrativnih postupaka za dobijanje licenci, dozvola i saglasnosti i digitalizaciju 100 postupaka, kao i kroz uklanjanje praksi koje negativno utiču na razvoj konkurencije.


Upozorenje Nemačke za Kosovo: Pazite, situacija je napeta - 26.01.2018, Sputnik Srbija\nNemačko ministarstvo spoljnih poslova izdalo je upozorenje svojim državljanima da se prilikom putovanja na sever Kosova informišu o bezbednosnoj situaciji. 26.01.2018, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, nemačka, kosovska mitrovica, oliver ivanović, ko je ubio olivera ivanovića\n21:11 26.01.2018 (Osveženo: 14:49 30.08.2021)\n„Na severu Kosova (opštine Zubin Potok, Leposavić, Zvečan i Severna Mitrovica) situacija ostaje napeta“, navodi se u saopštenju koje je 24. januara objavljeno na sajtu Ministarstva spoljnih poslova Nemačke.\nIako nasilje, kako se dodaje, po pravilu, nije usmereno prema strancima, ne može se isključiti mogućnost izolovanih bezbednosno incidenata koji ograničavaju opštu slobodu kretanja.\nZbog toga se, kako se dodaje, putnicima savetuje da se pre putovanja na sever Kosova informišu o situaciji, da pažljivo pripreme put, da u to uključe lokalne žitelje, odnosno da ako individualno putuju budu u pratnji poznavalaca lokalnih prilika, kao i da izbegavaju veća okupljanja ljudi.\nAmerički Stejt department izdao je upozorenje na terorizam na Kosovu šest dana pre ubistva Olivera Ivanovića, dok je ovo upozorenje objavljeno nakon ubistva Ivanovića.


Legenda grčke i evropske košarke je posle tri sina, dobio i treću ćerku.\nOvaj 37-godišnjak, koji je igrao za Larisu, Marusi, Panatinaikos u dva navrata, a u međuvremenu za Hjuston, od 2010. je u Olimpijakosu.\nOd 2006. je u braku sa nekadašnjom misicom Olimpijom Hopsonidu, sa kojom je dobo najpre sina Tanasisa (u janauru 2010), potom Vasilisa mlađeg (u aprilu 2012), a onda i Dimitrisa (u junu 2013). Na red su došle i naslednice: najpre Emilija (u avgustu 2015), potom Anastasija (u septembru 2017), a sada i treću ćerku, čije ime još nije obelodanjeno.\nRadosni roditelji su odmah upoznali petoro svoje starije dece sa najnovijom prinovom, na radost cele porodice, ali i košarkaške javnosti u Grčkoj, koja ih je zaslula čestitkama.\nVasilis Spanulis je triput bio šampion Evrolige, jednom MVP elitnog nadmetanja (2013), u tri navrata najkorisniji igrač završnog turnira Evrolige, a sa reprezentacijom Grčke ima zlato (2005.) i bronzu (2009.) sa prvenstava Evrope, srebro sa Mundobasketa u Japanu 2006., kao i još tri medelje sa mlađim selekcijama.\nVideo: Ovako su se "delije" ponašale pred početak evroligaškog meča Zvezda - Alba\nZVEZDA - ALBA himna


Politika - datum: 2016-12-23 POD ZNAKOM PITANJA POTPIS ALEKSANDRA DAMJANOVIĆA\nDamjanović Uslov za klub vlast u Kotoru Damjanović juče nije potpisao zahtjev za formiranje kluba SNP-a jer smatra da prvo treba sagledati šta će se dogoditi u Kotoru\nPotpis Aleksandra Damjanovića (SNP) na zahtjev za formiranje poslaničkog kluba Socijalističke narodne partije pod znakom je pitanja jer on traži da ta stranka bezuslovno sa drugim opozicionim subjektima formira vlast u Kotoru. Prema saznanjima „Dana” iz SNP-a, Damjanović juče nije potpisao zahtjev za formiranje kluba Socijalističke narodne partije, jer smatra da prvo treba sagledati šta će se dogoditi u Kotoru.\nNakon lokalnih izbora u tom gradu opozicija ima većinu, ali SNP je ozvaničio zahtjev da im se da manjinska podrška za konstituisanje kotorske vlasti.\nDamjanović sinoć nije bio dostupan za komentar, a njegovi saradnici „Danu” su saopštili da je privatno otputovao van Podgorice.\nGovoreći za Novi TV u srijedu uveče, Damjanović je rekao kako se nada da će biti formirana opoziciona vlast i u Budvi i u Kotoru. On je podsjetio da je u Budvi počela da se formira time što je izabran predsjednik Skupštine opštine Veselin Marković.\n– Mislim da on daje maksimalan angažman i konstruktivan prilaz da se i ostali subjekti koji treba da formiraju vlast u Budvi saglase oko toga. To je pitanje za subjekte koji očigledno imaju jedan nivo problema. I u Kotoru se krenulo, međutim, tamo i dalje nije izabran predsjednik Skupštine opštine. Ne znam koji je razlog da 11 odbornika, a njih je lako obezbijediti, ne predlože čovjeka za predsjednika SO i očekujem da se i ta priča završi tako da se vlast u najskorijem roku formira i u Budvi u Kotoru bez ikakvih međusobnih uslovljavanja opozicije i poštujući izborni rezlutat i učešće u lokalnoj upravi u mjeri izbornog rezultata – rekao je Damjanović.\nOn je naglasio da je to jedini model kojim se građanima može pokazati da je opozicija spremna da preuzme odgovornost i popravi stanje u Budvi i Kotoru, a, kako tvrdi, ono sada nije dobro. Po mišljenju Damjanovića, to je i dodatni impuls da se na izborima koji slijede za dva mjeseca u Nikšiću opozicija pokaže kao prava alternativa i pobijedi sadašnju nikšićku vlast.\n– O modelima možemo da govorimo, neki modeli su na stolu. Naravno, imao sam stav koji sam prije petnaestak dana saopštio javnosti gdje sam rekao – bez međusobnog uslovljavanja sa bilo koje strane, poštujući izborni rezultat i u mjeri izbornog rezultata učešće u lokalnoj samoupravi – kazao je funkcioner SNP-a.\nDamjanović je naveo da ne učestvuje u pregovorima u ime SNP-a ni u Kotoru ni u Budvi. Kako je rekao, ko učestvuje ima veliku odgovornost da završi posao do kraja.\n– Na stolu je jedna od mogućih ponuda, odnosno jedan od mogućih modela rješavanja ovoga u Kotoru – to je manjinska podrška SNP-u. Ako taj model ne igra, a očigledno ne igra iz onoga što su reakcije kolega iz opozicije, onda SNP treba da pokaže da je, kao što je uvijek bio, stožer opozicije, odnosno alternativa. Da SNP da prostor drugima da se dogovore kao što je to počelo u Budvi. Modela ima dosta, ukoliko postoji volje. Ne bih govorio šta su pravi uzroci, to će vrijeme otkriti, ovog sporog formiranja vlasti – istakao je Damjanović.\nIvanović: Neću da vjerujem da radi za nekog drugog\nPredsjednik OO SNP-a Kotor Branko Ivanović rekao je sinoć da ne vjeruje da je istinita informacija o Damjanovićevom uslovljavanju u vezi formiranja poslaničkog kluba.\n– Upravo on lično me savjetovao da SNP Kotor povuče ovakav aktivan potez u pregovorima kakva je zadnja incijativa SNP-a Kotor. Ukoliko sada kada smo za našu inicijativu već dobili podršku jedne opozicione partije, Damjanović tvrdi nešto drugo, onda to ne radi za SNP niti za novu vlast u Kotoru već za nekog drugog, a ja ne želim da vjerujem u tako nešto nakon svih ovih godina – kazao je Ivanović za „Dan”.\nDF spreman na sve samo da DPS bude smijenjen\nDemokratski front spreman je da podrži svako rješenje koje zajednički predlože opozicione partije u Kotoru, a koje će rezultirati razvlašćivanjem DPS-a u tom gradu, saopšteno je iz tog političkog saveza. Kako su naveli, DF se svojim dosadašnjim djelovanjem pokazao kao stožer okupljanja opozicije, spreman na svaki vid kompromisa kako bi razvlastili DPS na državnom i lokalnom nivou.\n– Kao ubjedljivo najjači opozicioni subjekt, bez ikakvih uslovljavanja i stranačkih interesa, ponudili smo strankama nacionalnih manjina da same formiraju vlast uz našu manjinsku podršku – podsjećaju iz DF-a.


Zbog čega predsednici Srbije sami biraju ko će da ih čuva i menjaju protokole na Andrićevom vencu? - Infobrif\nObjavljeno 13.08.2019. u 20:34\nVučića i Tadića – „Kobre“, Nikolića je čuvala policija. Nikolić sa gardom, Vučić i Tadić – bez. Predsednici Srbije procedure na Andrićevom vencu menjaju u skladu sa svojim afinitetima, a za sve to osnov imaju i u zakonu.\nKada bi jedna metalna ograda bila garancija bezbednosti predsednika teško da bi preživeo i jedan predsednik na svetu, kaže za N1 glavni urednik agencije Beta Dragan Janjić.\n„Mislim da je ovo jedan prilično providan spin“, ocenjuje on.\nPredsednik Vučić, s druge strane, za RTS kaže da je „lepše bez ograde“.\n„Nje više nema. U subotu će biti tačno na ulaznim vratima postavljeno pet ili šest devojaka da ih upozore šta je kršenje zakona, da je upad u zgardu Predsedništva kršenje zakona. A oni ako hoće da krše zakon, pa upadnu unutra, mogu opet to da rade“, poručuje Vučić.\nPolicija Crne Gore od sutra neće obezbeđivati litije\nA šta radi aktuelni predsednik? Osim što takvim najavama pravi predstavu za medije, analitičar Aleksandar Radić kaže da koristi zakonom datu mogućnost da bira ko će da ga obezbeđuje – policija, vojska ili drugi organi.\n„Svako ko se pojavi normalnim političkim smenama na dužnosti predsednika Republike, može da promeni prema svojim afinitetima onoga ko ga obezbeđuje. Odlukom predsednika Vučića očigledno je da su ‘Kobre’ dobile puno poverenje, one su sada u prvom planu. To ne znači da sutra, jednog dana, kada neko drugi postane predsednik neće ujutro na sastanku da kaže: ‘Od sada mnogo više poverenja imam u policiju, sklonite mi ove iz vojske'“, kaže Radić.\nViše poverenja u policiju imao je Vučićev prethodnik. Dok je Tomislava Nikolića štitila policijska jedinica, Borisa Tadića, baš kao i Vučića, čuvale su „Kobre“.\n„U evropskim zemljama mehanizam obezbeđenja je konstantan. Jednom kada utvrdite nešto u zakonima, pa onda to razradite u podzakonskim aktima, raznim pravilima, toga se držite“, ističe Radić.\nU Srbiji predsednici svom afinitetu podređuju i druge procedure. Tako je Tomislav Nikolić pompezno vratio gardu na Andrićev venac, da bi je njegov naslednik poštedeo straže pred ulazom u Predsedništvo.\n„Pa, dok si predsednik i premijer zna se gde si, dakle imaju razrađen sistem obezbeđenja i svega. Ali ovde se to prilagođava trenutnim potrebama, ličnim potrebama, političkim potrebama“, ističe Janjić.\nPoređenja radi, koliko god za poređenje nije, američki predsednici duže od 2 veka stanuju na istoj adresi, britanski premijeri skoro tri veka. U novijoj istoriji jedino je Toni Bler, umesto na broju deset stanovao na broju 11.\nPacoli: Priština je uvek spremna da sedne za pregovarački sto, ali Srbija neprestalno izaziva incidente\nČlan Gradskog veća o propustima u školi u kojoj je kapija pala na đaka: Obezbeđenje…