Faktor | Osigurano 5.000 KM za Memorijalni centar Srebrenica\nOsigurano 5.000 KM za Memorijalni centar Srebrenica\n12.06.2020. / 16:07\nVlada Bosansko-podrinjskog kantona Goražde na današnjoj redovnoj sjednici, na prijedlog kantonalnog Ministarstva zdravstva, usvojila je Odluku o davanju saglasnosti na postupak, kriterije i način dodjele finansijskih sredstava koja su planirana za saniranje posljedica pandemije (COVID-19) u oblasti zdravstva i socijalne zaštite.\nRaspodjela sredstava za ovu namjenu vršit će putem javnog poziva, na osnovu zahtjeva i projekata koje dostave javne zdravstvene ustanove s područja našeg kantona.\nMeđu kriterijima su i nabavka neophodne medicinske opreme i dezinfekcionih sredstava za eventualni drugi val pandemije koronovirusa, te jačanje zdravstvenog sektora kroz uvođenje novih medicinskih disciplina, čiji se nedostatak u periodu pandemije koronavirusa pokazao kao slaba tačka, odnosno čijim nedostatkom je dodatno bilo ugroženo zdravstveno stanje pacijenata u pogledu izgradnje/adaptacije postojećih objekata.\nKako je istaknuto, konačnu odluku o raspodjeli sredstava u iznosu od 200.000 KM donosi Vlada.\nNa osnovu Memoranduma o razumijevanju potpisanog kraja prošle godine, Vlada je odobrila isplatu novčanih sredstava u visini od 5.000 KM Memorijalnom centru Srebrenica –Potočari, Spomen obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine - saopćeno je iz Službe za odnose s javnošću Vlade BPK Goražde.\nTakođer, Vlada donosi i Odluku o dodjeli jednokratne novčane pomoći penzionerima i licima bez primanja starijim od 65 godina koji su se u vrijeme trajanja stanja nesreće našli u stanju socijalne potrebe. Javni poziv za dodjelu ove jednokratne pomoći raspisat će resorno ministarstvo, a za ovu namjenu u budžetu Vlade na ekonomskom kodu-Tekući transferi pojedincima (COVID-19), osigurano je 200.000 KM.\nNa prijedlog Ministarstva za boračka pitanja, Vlada je odobrila sredstva na ime učešća u organizaciji planinarskog pohoda "Grebak-put života“ Goražde 2020. godine, kao i za sufinansiranje obilježavanja 77. godišnjice Bitke na Sutjesci.\nMemorijalni centar Srebrenica - PotočariVlada BPK Goražde\nPonašaju se kao Dodik\n"Trojka" bi u KS da vodi vanjsku politiku: Traže sjednicu o reviziji, hoće li možda preispitati i ulogu Alije Izetbegovića?\nSpas za Bugojance\nDžindić: Kompanija iz EU-a ulaže u Binas, dogovara se posao vrijedan desetak miliona KM\nBritanska ministrica Wendy Morton: Moramo štititi istinu i suprotstavljati se negiranju genocida\nNema reakcije institucije\nMemorijalni centar Srebrenica: Nekažnjivost za genocid rezultat nezainteresovanosti Tužilaštva BiH\nVlada KS izdvaja 100.000 KM za Memorijalni centar u Potočarima\nArnautović: Plasirane su dezinformacije u vezi odgode izbora\nSDA Sarajevo - "Trojka" bi da revidira tužbu, ali i historiju BiH: Za Ministarstvo KS agresija na BiH je "tragični sukob"\nZa unapređenje aviosaobraćaja: Tuzlanskom aerodromu 1.000.000 KM\nNova rješenja za zavode Pazarić, Bakovići, Drin, Ljubuški i Sarajevo\nDodik o Cikotiću: Imamo problema u tom pogledu, prvo završiti imenovanja u SIPA-i, RAK-u...


ZAVRŠNI ISPIT ZA OSMAKE PO NOVOM MODELU – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / DRUŠTVO / ZAVRŠNI ISPIT ZA OSMAKE PO NOVOM MODELU\nZAVRŠNI ISPIT ZA OSMAKE PO NOVOM MODELU\nNajverovatnije neće ostati kombinovani, sa zadacima iz fizike, hemije, biologije, istorije i geografije, već će u ponudi biti dva-tri različita testa, a deca će ih birati prema svojim sklonostima i interesovanjima u daljem školovanju. Na primer, ako nekoga više interesuju društvene nauke, objašnjava ministar, mogao bi da polaže test sa pitanjima iz geografije i istorije. Isto bi bilo i za prirodne nauke. “Konačan model još nije definisan, ali tim stručnjaka radi na tome”, objašnjava ministar Šarčević. “Druga novina je način pregledanja testova iz koga želimo u najvećom meri da isključimo ljudski faktor. Urađeni testovi će se skenirati i pregledati automatski, uz pomoć specijalnog softvera koji je već u izradi.”\nU praksi to znači da će iz svih škola u Srbiji testovi stizati u školske uprave, gde će se skenirati i slati u Beograd na pregledanje. Ministar naglašava da će svih 17 školskih uprava dobiti skenere za obradu testova. Tako skenirane testove pregledaće i ocenjivaće kompjuterski program. “Namera je da se što više smanji mogućnost manipulacije, dodavanja bodova, grešaka u ocenjivanju”, naglašava ministar Šarčević.\nTag biologija fizika hemija završni ispit\nU ponedeljak ujutru u Kruševcu slab mraz, tokom dana sunčano\nPOMOĆ DRŽAVE ZA NABAVKU NOVIH TRAKTORA


Ĺ KODA OCTAVIA RS iV\nŠKODA po prvi put nudi model iz RS porodice sa plug-in-hibridnim pogonom. Nova ŠKODA OCTAVIA RS iV je opremljena 1.4 TSI benzinskim motorom i 85-kW električnim agregatom koji u kombinaciji imaju izlaznu snagu od 180 kW (245 PS). Crni detalji na karoseriji čine model OCTAVIA RS iV odmah uočljivim i prepoznatljivim kao vrhunski sportski model najprodavanijeg ŠKODA automobila, koji je sada dostupan u svojoj četvrtoj generaciji. Češki proizvođač automobila ima u ponudi za novi model OCTAVIA još tri elektrifikovane verzije. OCTAVIA iV je plug-in hibrid koji isporučuje 150 kW (204 PS), a dostupan je u Ambition i Style paketima opreme. Dve e-TEC verzije proizvode 81 kW (110 PS) i 110 kW (150 PS) i koriste po prvi put u brendu ŠKODA mild hybrid tehnologiju.


Prvi festival u čast Vasilija Mokranjca - XXZ Portal\n08.11.2018. - 16:19\nPhoto: Fondacija Vasilije Mokranjac\nVasilije Mokranjac (1923-1984) među najznačajnijim je srpskim kompozitorima XX veka i jedan od nekolicine znamenitih srpskih kompozitora koji su ostavili neizbrisiv trag u srpskoj umetnosti i kulturi. Formlano muzičko obrazovanje stekao je na Muzičkoj akademiji u Beogradu, gde je završio klavir u kalsi profesora Emila Hajeka (1948), te kompoziciju u klasi profesora Stanojla Rajičića (1951). Krijeru na polju muzičkog obrazovanja počeo je kao profesor u srednjim muzičkim školama „Josif Marinković” i „Mokranjac”,a od 1956. godine bi je profesor kompozicije i orkestracije na Muzičkoj akademiji u Beogradu. Između 1962. i 1965. bio je na čelu Udruženja kompozitora Srbije, a za dopisnog člana Srpske akademije nauka i umetnosti izabran je 1967, da bi pstao i njen redovni član 1976. godine.\nStvaralaštvo Vasilija Mokranjca pripada samom vrhu celokupne srpske umetničke muzike i čine ga dela klavirske, kamerne i simfonijske muzike, kao i značajan broj dela filmske i primenjene muzike. Opus ovog muzičkog velikana ne izdvaja se tek brojem napisanih dela, već pre svega – najvišim umetničkim dometima, te doslednošću dosegnutog unutrašnjeg. Tokom bogate kompozitorske karijere dodeljen mu je veliki broj prestižnih nacionalnih nagrada, među kojima su i nagrada Sterijinog pozorja za scensku muziku (za Hristićev „Orest” 1961), Oktobarska nagrada grada Beograda (1967. za II simfoniju), nagrada Jugoslovenske radiodifuzije (1968. za III simfoniju), nagrada udruženja kompozitora Srbije „Petar Konjović” (1973. za IV simfoniju) i Sedmojulska nagrada za životno delo (1976).\nFestival 22. novembra otvaraju predstavnici generacija mladih domaćih umetnika koncertom Vasilije Mokranjac u izvođenju mladih pijanista - najbolji mladi neafirmisani pijanisti izabrani su na audiciji, u saradnji sa muzičkim akademijama i školama širom Srbije. U cilju promocije, popularizacije i afirmacije stvaralaštva Vasilija Mokranjca i domaće umetničke muzike, Fondacija je pod pokroviteljstvom SOKOJ-a za tri najuspešnija izvođenja klavirskih dela Vasilija Mokranjca obezbedila i novčane nagrade u ukupnom iznosu od 100.000 dinara.\nDruge festivalske večeri, 23. novembra u 19h u Kulturnom centru Beograda (galerija Artget), publici će se u okviru Оkruglog stola na temu stvaralaštva Vasilija Mokranjca obratiti najeminetniji stručnjaci iz sveta umetničke muzike u Srbiji. Akademici SANU Dejan Desipć, Dimitrije Stefanović, Ivan Jevtić, Svetislav Božić, uz Nadeždu Mosusovu, Svetlanu Maksimović, Melitu Milin, Katarinu Tomašević, Ivanu Medić i Sandru Belić govoriće o velikanu srpske umetničke muzike iz različitih uglova – kompozitorskog, izvođačkog, pedagoškog, istraživačkog i ličnog.\nFondacija Vasilije Mokranjac, osnovana 2016. godine, te za cilj ima prikupljanje, očuvanje i promociju muzičkog opusa i umetničke ličnosti Vasilija Mokranjca. Značajan broj relevantnih pojedinaca i institucija iz oblasti muzičke umetnosti prepoznalo je važnost ovih ciljeva, o čemu svedoči članstvo i angažman plejade najuglenijih stručnjaka i članova SANU u odboru Fondacije, kao i podrška i saradnja sa mnogobrojnim kulutrno-obrazovnim institucijama širom zemlje. Fondacija je nastala na inicijativu ćerke istaknutog kompozitora, Aleksandre Mokranjac (arhitekt i književnik) i pijaniste i univerzitetskog profesora Mr Ratimira Martinovića, dok su poduhvat pozdravile sve relevatne kulturne institucije i stručna javnost. Upravni odbor Fondacije čine najistaknutije domaće ličnosti iz sveta umetničke muzike, među kojima su akademici SANU Dejan Despić, Ivan Jevtić i Svetislav Božić, dirigent Mladen Jagušt, kompozitorke Tatjana Milošević i Aleksandra Vrebalov, violončelistkinje Sandra Belić i Ksenija Janković.\nIako je reč o najvećem srpskom i balkanskom simfonijskom i klavirskom kompozitoru, jednom od najomiljenijih kompozitora beogradske i jugoslovenske publike, njegova dela jedva da se čuju na koncertnim podijumima, što njegovu muzičku baštinu stavlja u nezgodan položaj. Upravo su zbog toga planovi Fondacije usmereni na ponovnu domaću i međunarodnu afirmaciju ostvarenja ovog muzičkog velikana, te u najkraćim crtama podrazumevaju digitalizaciju i štampanje nota klavirskog, kamernog i simfonijskog opusa, snimanje kompakt-diskova, podsticanje izvođenja kroz promociju u Srbiji i inostranstvu, kao i pokretanje Festivala i ponovno uspostavljanje nagrade sa imenom „Vasilije Mokranjac”.


Američka borbena flota plovi prema Siriji – Hrkljuš\nEsad | travanj 13, 2018\nAmerički predsjednik Donald Trump i dalje razmatra hoće li pokrenuti vojnu akciju protiv sirijskog režima, nakon navodnog hemijskog napada prošle sedmice, ali ova eskadrila potvrđuje da bi se to vrlo lako moglo dogoditi.\nDivovski nosač aviona Harry S. Truman isplovio je u srijedu iz luke u Virdžiniji s 90 aviona na palubi i praćen borbenom grupom od četiri razarača i jednom krstaricom, ali i njemačkom fregatom FGS Hessen koja je specijalizovana za protivvazdušnu obranu. Ova borbena grupa trebala bi doći do svog cilja u Evropi, odnosno na Bliskom istoku, sljedeće sedmice.\nRusi upozoravaju: Američki napad protiv Sirije izazvao bi rat između dvije zemlje\nRusija je upozorila da bi zračni napadi Sjedinjenih Država protiv Sirije zbog korištenja hemijskog oružja mogli izazvati rat između dviju država.\n– Naš glavni prioritet je spriječiti opasnost od rata – rekao je ambasador Rusije u Ujedinjenim nacijama Vasili Nebenzia.\nOn je optužio Washington da ugrožava međunarodni mir kazavši kako je situacija „veoma opasna“. Zapadne sile, čini se, pripremaju napade, ali se Rusija kao saveznik Damaska protivi tome.\n– Ne možemo isključiti niti jednu opciju nažalost – rekao je Nebenzia novinarima tokom sastanka u Vijeću sigurnosti UN-a.\nIstaknuo je da postoji mogućno eskalacije zbog ruskog vojnog prisustva u Siriji, javlja BBC.\n« Igrač TV tombole “Bingo” osvojio jackpot (Previous News)\n(Next News) Znanstvenici osmislili senzor na zubu koji bilježi unos hrane »\nTotal views : 563012


Novak slavi 100. nedelju na vrhu ATP liste\n– September 23, 2013Posted in: Glavne vesti\nNovak Đoković je započeo svoju stotu nedelju na čelu ATP liste, čime je postao deveti igrač koji je dostigao ovu brojku.\nPre Đokovića po 100 ili više nedelja na vrhu ATP liste proveli su Andre Agasi (101 nedelja), Rafael Nadal (102), Bjern Borg (109), Džon Mekinro (170), Džimi Konors (268), Ivan Lendl (270), Pit Sampras (286) i Rodžer Federer (302).\nĐoković je trijumfom na Vimbldonu po prvi put zaseo na čelo ATP liste 4. jula 2011. godine. Te sezone Đoković je osvojio 10 titula, od čega tri na Gren Slem turnirima i pet ATP Masters 1000 titula), uz impresivni niz od 41 uzastopne pobede od početka godine. Bio je to najbolji start sezone nekog igrača još od 1984. godine i rekorda Mekinroa, koji je ostao neporažen na 42 uzastopna meča.\nRodžer Federer je na kratko prekinuo dominaciju našeg tenisera, pošto je 9. jula 2012. preuzeo čelo ATP liste i držao ga tokom 17 nedelja, da bi od 5. novembra 2012. Đoković ponovo postao broj jedan i sada broji svoju 47. nedelju na vrhu.\nNajveći test Novak će imati na predstojećem turniru u Pekingu, gde ga samo osvajanje trofeja ostavlja na prvom mestu. Đoković je već tri puta uzastopno trijumfovao u kineskoj prestonici, ali ovoga puta mu Rafael Nadal “diše” za vratom.\nŠpanac ne brani nikakve bodove iz prošle sezone, tako da je na Novaku da spreči Nadala da se domogne broja jedan na ATP listi.


Da se radi i gradi po tvom – Info M\nPočetna / Vesti / Da se radi i gradi po tvom\nDa se radi i gradi po tvom\nN. Stanković 8. фебруара 2018.\tVesti Ostavite komentar 909 pregleda\nGradonačelnik Siniša Mali predstavio je danas u Starom dvoru rezultate projekta „Da se radi i gradi po tvom”. Predstavljanju rezultata prvog kruga glasanja prisustvovali su glavni gradski urbanista Milutin Folić, pomoćnik gradonačelnika Borko Milosavljević, sekretarka za informisanje Mirjana Pavičić, v.d. sekretara za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima Darko Glavaš i predsednici gradskih opština.\n– Za samo dva meseca od građana smo dobili više od 22.000 predloga, što pokazuje da smo uspeli da ih aktiviramo da se njihove ideje čuju. U narednom periodu predstoji glasanje za najbolje projekte, koji će nakon toga biti primenjeni. Ova praksa biće nastavljena i narednih godina, a izdvajaćemo i više novca – rekao je Mali i podsetio da je grad sada izdvojio 200 miliona dinara, a svaka opština još po deset miliona.\nGradonačelnik je naročito pohvalio žitelje Palilule jer je sa te opštine stiglo čak 4.000 predloga. Ipak, po pet projekata izdvojeno je sa teritorije svake opštine i posredstvom aplikacije „Beograđani” od danas može da se glasa za neke od njih, kao i za projekte vezane za Grad Beograd.\nSiniša Mali je napomenuo da dve opštine nisu učestvovale u ovom projektu – Stari grad, koji nije želeo da učestvuje, i Novi Beograd, odakle je stiglo stotinak predloga, ali opština ne želi da izdvoji novac. Potonji predlozi su uvršteni, za njih će glasati građani Beograda, a za njih će Grad Beograd izdvojiti sredstva, istakao je gradonačelnik.\n– Na teritoriji Beograda istaklo se pet projekata i to su izgradnja kanalizacione mreže na levoj obali Dunava sa 728 glasova, izgradnja i obnova što većeg broja igrališta za decu, kao i više zelenih površina sa 607 glasova, bolji, kvalitetniji i efikasniji javni prevoz sa 484 glasa, čišćenje kanala na levoj obali Dunava i na kraju obnova bolnica i domova zdravlja – rekao je Mali.\nGovoreći o rezultatima glasanja po opštinama, Siniša Mali istakao je da je na teritoriji opštine Savski venac najviše glasova dobio predlog za parking u Ulici Sime Lozanića 1 na Dedinju, potom park za kućne ljubimce u Omladinskoj, igralište za decu između Ortopedske klinike i kasarne „Vasa Čarapić”, trim i tartar-staza u Hajd parku i česma u parku u Ljutice Bogdana 5. Stanovnici Vračara najviše su tražili više parkova i zelenila, potom uređenje prostora oko Kalenić pijace, više kanti i kontejnera za smeće, obnovu fasade i veću kontrolu vlasnika pasa. Na Starom gradu najviše je zahteva za uređenjem fasada, pa slede parking mesta, asfaltiranje ulica, staze za bicikliste i parkovi za decu. Na Zvezdari su građani najviše glasali za asfaltiranje i saniranje rupa na kolovozu, izgradnju parka u Vojvode Vlahovića, kanalizacione mreže u Posavskoj ulici, više parkova i kanti za smeće. Voždovčani na prvo mesto stavljaju potrebu za više parkova, na drugom mestu je izgradnja terena za košarku u Jajincima, a slede igralište za decu u istom naselju, sređivanje parka „Šumice”, kao i izgradnja parka u Vojvode Vlahovića. Stanovnici Barajeva najviše su glasali za park u naselju Gaj, za teretanu na otvorenom u istom naselju, park u centru, više kanti i kontejnera i izgradnju košarkaškog terena u centru Barajeva. U Zemunu je na prvom mestu želja za više zelenila, slede igralište u Milana Uzelca i Alaskoj, rekonstrukcija fasada u centru opštine, dom zdravlja u Ugrinovcima i sređivanje stepeništa na Gardošu. Čukaričani su na prvo mesto stavili popravku parkinga u Stjepana Stupanca u Železniku, potom atletsku i biciklističku stazu u OŠ „Aca Milosavljević”, popravku bišeg zadružnog doma u Železniku i park za decu u naselju Rucka i u Sremčici. U Rakovici je na prvom mestu rekonstrukcija stepeništa u Pilota Mihajla Petrovića, sledi uređenje prostora u Petra Jovanovića, betonska staza u Oplenačkoj, renoviranje dečjeg vrtića u Nikole Marakovića i šetačka staza u Luke Vojvodića. Asfaltiranje Ulice livadice u Grockoj je na prvom mestu, potom ulice u centru Kaluđerice, uređenje trotoara u Bulevaru revolucije i uređenje groblja sa kapelom u Umčarima. Na Novom Beogradu najviše glasova građani su dali za predlog izgradnje atletske staze u OŠ „Jovan Sterija Popović”, za parkove u Bloku 63, table sa nazivima blokova, uređenje dečjeg igrališta u Bloku 33 i više parkova i zelenila. Na Paliluli vodi predlog za izgradnju kanalizacione mreže na levoj obali Dunava, sledi čišćenje kanala, izgradnja parka na mestu Doma kulture u Slancima, više parkova i izgradnja igrališta. U Sopotu je najviše zahteva za izgradnju centralnog trga, asfaltiranje lokalnih puteva, kanalizacije, novog parka i staze za šetnju na Kosmaju. Surčinci su glasali za zajednički park u Bojčinskoj šumi, opremanje vrtića, izgradnju teretane na otvorenom, asfaltiranje ulica i uređenje centra Surčina. Najveći broj glasova u Mladenovcu dobili su predlozi za fiskulturnu salu u OŠ „Bora Lazić”, parking garažu kod pijace, uređenje same pijace, proširenje kapaciteta azila za pse i asfaltiranje ulica. U Obrenovcu su građani najviše glasali za izgradnju prirodnjačkog doma u parku Arboretum, novi dom zdravlja, čišćenje kanala u naselju Braće Jugovića, izgradnju trotoara i nabavku kanti za smeće u naselju Draževac. U Lazarevcu građani traže asfaltiranje ulica, potom završetak izgradnje gradskog parka, više zelenila, dečjih vrtića i rešavanje problema parkiranja.\n– Svi projekti koji su danas pokazani su zapravo pobedili, jer nam daju smernicu i bez obzira na to koji od njih pobedi, ni ostali neće biti zanemareni, već ćemo ih rešavati u narednom periodu zajedno sa opštinama. Po prvi put zajedno sa građanima menjamo neke stvari, slušamo njihove predloge i nastojimo da napravimo bolji i lepši Beograd. U ime Grada Beograda želim i da se izvinim jer u prve dve godine mandata morali smo da stabilizujemo naše javne finansije i vratimo što više dugova. Sada na računu grada imamo 14 milijardi dinara i želimo da zajedno sa sugrađanima gradimo transparentniju javnu upravu. Ovo je važan projekat i za predsednike opština i zajednički ćemo raditi na tim projektima da bi sledeće godine izdvojili još više novca – istakao je Mali.\nPrethodno Crnjanski na tapetu\nSledeće Rezultati petak, parovi za subotu


Pao ruski avion pun putnika, nema preživelih\nBlic\t11.02.2018 16:50\nAvion ruske aviokompanije "Saratov erlajnz", u kojem je bila 71 osoba, srušio se danas na području Moskovskog regiona.\nRuska služba za vanredne situacije potvrdila je da je nema preživelih u nesreći čiji uzroci još uvek nisu poznati. Lokalni mediji preneli su da je na spisku putnika bilo i najmanje jedno dete.\nAvion se srušio u blizini sela Argunovo, a prethodno je viđen kako pada iz vazduha u polju Ramenskog okruga u Podmoskovlju, prenelo je nekoliko lokalnih medija, od kojih neki tvrde da je avion goreo u trenutku pada.\nSaučešće Brnabićeve i Vučića\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić uputila je pismo saučešća predsedniku Vlade Ruske Federacije Dmitriju Medvedevu, povodom avionske nesreće koja se danas dogodila u Podmoskovlju. Prethodno i je pismo saučešća ruskom predsedniku uputio i predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, koji je napisoa da je Srbija spremna da pomogne ako je to moguće.\nPoslednje reči pilota\nRuski mediji prenose, pozivajući se na neimenovane izvore, da je pilot nedugo pre nesreće kontroli leta dojavio da avion ima ozbiljan kvar.\n- Tražim odobrenje za prinudno sletanje - navodno su bile njegove poslednje reči.\nRasuta pošta na mestu tragedije\nRuski mediji su objavili da je na mestu pada aviona uočen veliki broj koverti. Tu činjenicu je objasnila Pošta Rusije navodeći da se u avionu nalazila pošta ukupne težine oko 30 kilograma.\nAgencija Tas s navodi da su pojedini mediji javili da se avion navodno sudario sa helikopterom Pošta Rusije. Ta kompanija je odmah demantovala navode medija, ističući da nemaju helikoptere.\nPrvi snimak sa lica mesta\nNa društvenim mrežema pojavio se prvi video snimak za koji portal Life.ru navodi da je nastao na mestu na kojem se danas srušio ruski putnički avion sa 71 putnikom.\nPortal RT objavio je isti snimak uz informaciju da su spasilačke službe pronašle dva tela na mestu nesreće. U međuvremenu je saopšteno da je nađena i crna kutija, koja bi trebalo da pomogne istražiteljima da utvrde uzrok pada.\nPad za nekoliko minuta\nPrema podacima specijalizovanog sajta "Flightradar24" avion je pao oko 20 kilometara jugoistočno od moskovskog aerodroma "Domodedovo" sa kojeg je poletao. Na Tviter nalogu sajta navedeno je da je avion padao brzinom od 1.000 metara u minutu i to pet minuta nakon što je poleteo.Poslednja visina koju su radari zabeležila bila je oko 1,900 metara. Radio kontakt sa letelicom izgubljen je nekoliko minuta nakon poletanja sa moskovskog aerodroma "Domodedovo", u 14:21 po moskovskom vremenu, javlja Tas s pozivajući se na Rusku agenciju za vazdušni saobraćaj.\nMeđu putnicima i dete\nRen TV navodi da su svi putnici aviona bili stanovnici regije Orenburg, a prema saznanjima "RIA Novosti" na spisku putnika bilo je i jedno dete. Predsednik Rusije Vladimir Putin izrazio je saučešće porodicama poginulih i naložio uspostavljanje vladine komisije koja će se baviti istragom o padu aviona, rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n- Predsednik je vladi izdao nalog da formira specijalnu komisiju za pad aviona u Moskovskom regionu. Putin je, takodje, nadležnim službama naložio da organizuju operaciju potrage - izjavio je Peskov, prenosi Tas s.\nIstraga o uzrocima pada aviona već je pokrenuta, a kako piše Ren TV vremenske prilike jedan su od mogućih razloga pada aviona ili greška polota.\nAvion je poleteo sa aerodroma "Domodedovo" u Moskvi prema Orsku, gradu blizu rusko-kazahstanske granice, a ubrzo potom nestao sa radara.\nVučić: Bez Rusije nema odluke o KosovuPutin završio jednodnevnu posetu SrbijiVučić primio orden od Putina: Ovo je čast i obaveza za menePutin doputovao u SrbijuBeograd u bojama ruske i srpske zastave dočekuje Vladimira PutinaProtestni skup i šetnja za Olivera IvanovićaGodišnjica ubistva Olivera IvanovićaDačić: Jasna poruka da američka podrška Prištini nije bezuslovnaVučić: Izbori zavise od opozicije, jedna reč i biće ihNi korak ka EU dok Priština ne ukine takseTri uslova Federike MogeriniOd danas i zvanično: Republika Severna MakedonijaŠesti protest '1 od 5 miliona'Pomen Oliveru IvanovićuSneg u većem delu Srbije: Hiljade ljudi odsečeno, mnogi bez struje, spasioci u pripravnostiVučić o Kosovu: Pričam ono što ljudi ne žele da čujuBrisel ponovo traži ukidanje taksi, Priština ne odustajeDrugi dan BožićaSrećan Božić: Mir Božji, Hristos se rodiBadnje veče u Srbiji, paljenje badnjaka širom zemlje


PONOSNA KARTICA: Za majke sa troje i više dece - UžiceMedia\nNaslovna Društvo PONOSNA KARTICA: Za majke sa troje i više dece\nPONOSNA KARTICA: Za majke sa troje i više dece\nPrva ponosna personalizovana kartica uručena je Branki Irkić, majci osmoro dece iz Užica. Ponosne kartice dobiće i ostale majke koje imaju troje i više dece od kojih je bar jedno maloletno, u utorak 10. aprila, u holu Narodnog pozorišta.\nUžice je drugi grad koji je posle Čačka krenuo u realizaciju projekta Ponosna kartica „Cena minus za 3+“ Pokreta za decu. Gradonačelnik Užica Tihomir Petković i predsednik Pokreta 3+ Vladica Gavrilović potpisali su ugovor kojim se obezbeđuju pogodnosti za porodice sa više dece. U Užicu 952 porodice imaju troje i više dece a ovakav vid podrške ima za cilj smanjenje troškova ali i podsticanje nataliteta. U Srbiji 120 000 porodica je sa troje i više dece a prema podacima preko polovine je na ivici bede i siromaštva.\nZato je Pokret za decu iz Čačka od prošlogodišnjeg Vaskrsa do sada obezbedio partnere u ostvarivanju popusta ili oslobađanja od plaćanja širom Srbije. Veliki broj firmi iz Užica i onih koje ovde posluju već su se uključili, a najavljeno je da će akciji pristupiti i gradska preduzeća i ustanove.\n– Korisnici kartica moći će da ostvare značajne popuste u javnom prevozu, kod plaćanja usluga bazena, klizališta, biblioteke, muzeja, pozorišta, javnih parking -najavio je gradonačelnik Petković.\nVladica Gavrilović, predsednik Pokreta „3+“ naveo je da u Srbiji ima samo 7,8% porodica koje imaju troje i više dece, a da je potrebno da taj procenat bude oko 45 odsto kako bi se sprečila „bela kuga“.\n– Ovo je jedan od projekata koji će pomoći jer će finansijska podrška biti vidljiva i u velikoj meri olakšati budžete ovih porodica. A uštede mogu da budu 1000 evra- naveo je Gavrilović.\nZoran Milovanović, koordinator akcije iz Udruženja „Roditelj“ rekao je da se trenutno 66 privrednika priključilo akciji, a da je u pripremi dvadesetak novih ugovora sa firmama koje će davati popuste.\nNovi učesnici o akciji se mogu informisati na portalima:\nPrethodni tekstVeliki petak i narodni običaji\nSledeći tekstStopića pećina, biser sela Rožanstvo


Danas ponovo protesti u organizaciji Boračke organizacije Pale | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Danas ponovo protesti u organizaciji Boračke organizacije Pale\nDanas su u Palama ponovo najavljeni protesti zbog hapšenja i u znak podrške bivšem generalu VRS Ratku Mladiću. Organizator protesta je Boračka organizacija Pale, a protesti su zakazani u 17:00 časova na Promenadi u Palama.\nJuče su protesti organizovani u Kalinoviku, a više o protestima pročitajte ovdje.\nU subotu su protesti organizovani u Sokocu, gdje se okupilo više od hiljadu građana kako bi pružili podršku bivšem komandantu Glavnog štaba Vojske Republike Srpske. Na mitingu, koji je održan kod centralnog spomen obilježja ispred zgrade Skupštine opštine Sokolac, istaknuto je da je general Mladić utemeljivač VRS i Boračke organizacije RS i da onaj ko se toga stidi bježi iz njenih redova. Više o protestu pročitajte ovdje.\nPrethodni članak„Grand Pri Italije“ filmu „Doživjeti ljepotu Jahorine“\nNaredni članakU Palama održano Šesnaesto republičko takmičenje


Srbiju volimo - Leto puno zabave i adrenalina na srpskim planinama 3S – Trka zadovoljstva sutra na Torniku\nSezona godišnjih odmora je u ponom jeku, a odličnu posećenost i ove godine beleže srpske planine. Kako bi turistima koji su se odlučili da odmor provedu u Srbiji bilo što zanimljivije, planinski centri nude bogat progam i veoma zanimljive saržaje. Skijališta Srbije su se potrdila da svi koji provedu odmor na Torniku i Kopaoniku odu sa planina zadovoljni, sa puno dobre energije, ali i sa vrednim nagradama.\nOvog vikenda, tačnije u subotu, 31. jula, u 12 časova, turiste na Torniku na Zlatiboru očekuje trka zadovoljstva gde ljubitelji adrenalina i dobre zabave mogu da pokažu svoje umeće u vožnji bicikle, trčanju i u spuštanju specijalnim downhill vozilom-mountain cartom. Učesnici trke će imati priliku da savladaju ove tri deonice u dužini od po 500 i da osvoje neku od vrednih nagrada.\nSlična zabava očekuje sve posetioce Kopaonika već 6. avgusta gde će takmičari imati prilike da se orpobaju u sličnim disciplinama.


Ne zna se odakle alge ponovo u užičkom vodovodu (video) – ZoomUe\nUŽICE-U Užičkom Vodovodu ne znaju šta je razlog ponovne pojave algi i nematoda u vodi za piće ,sada sa izvorišta Sušička vrela,izjavio je večeras direktor Vodovoda Užice Dragan Simić.\n“Ne znamo da li su se alge pojavile i na Sušičkim vrelima ili je došlo ,usled tehničkog kvara,do toga da je voda sa Vrutaka prodrla u cevovod sa Sušičkih vrela i tako pomešana došla do Fabrike vode.Uzeće se uzorci vode sa Sušičkih vrela ,kako bi se uradile analize i utvrdilo da li su prisutne alge i u toj vodi.Tek tada ćemo znati o čemu se radi”,kaže Simić.\nOn ističe da je u Fabrici vode do sada zamenjen pesak u 6 od 8 filtera,ali to očigledno rešenje ni za alge ni za nemetode.\n“Mora se i dalje raditi na osavremenjavanju tehnologija prerade vode.Ukoliko se to ne uradi očigledno je da ćemo ovaj problem imati stalno”,naglašava Simić.\nGradski štab za vanredne situacije naložio je večeras Vodovodu da odmah zatvori dotok vode sa akumulacije Vrutci,a dok se ne ustanovi zbog čega su alge i nematode ponovo u gradskoj mreži građani će se pijaćom vodom snabdevati iz cisterni.\n“Grad Užice raspolaže trenutno sa preko 20 tona flaširane pijaće vode koja će biti distribuirana bolnici,Domu zdravlja i dečjim vrtićima.Jedna cisterna sa pijaćom vodom je već na putu ka Užicu ioz Višegrada i biće upućena pekarskom preduzeću Sreten Gudurić,kako bi se omogućilo normalno snabdevanje Užičana hlebom”,izjavio je zamenik gradonačelnika Užica Vidoje Drndarević posle zasedanja Gradskog štaba za vanredne situacije.\nUžičani su u anketi za ZOOMUE izjavili da su ogorčeni što ponovo ne mogu da piju vodu sa gradskog vodovoda.\nČim je objavljeno da je zbog pojave algi i nematoda republički sanitarni inspektor zabranio vodu za piće i kuvanje u Užicu,u prodavnicama je došlo do nestašice flaširane vode .Cisterne sa pijaćom vodom biće na ulicama Užica tek sutra,posle hlorisanja i pripreme za korišćenje.\nNext story Vanredna situacija u Užicu zbog vode (video)\nPrevious story Zabranjena voda za piće i kuvanje


Nakon petogodišnjeg rada na otkrivanju mina "penzionisan" štakor Magawa | Trend Radio Velika Kladuša\nNakon petogodišnjeg rada na otkrivanju mina “penzionisan” štakor Magawa\nMagawa je korišten za detekciju mina na ukupnom prostoru veličine 225.000 kvadratnih metara, što je jednako površini 31 fudbalskog terena. Otkrio je 71 minu i 38 drugih neeksplodiranih sredstava, objavili su iz APOPO-a.\nProšle godine mu je u Velikoj Britaniji odato priznanje zlatnom medaljom, a koju za svoje zasluge dobijaju Britanci i vojno osoblje. Prvi je glodar koji je dobio ovu medalju, dok su je ranije dobijali psi, konji, golubovi i mačke.\nAPOPO doprinosi čišćenju zemljišta od mina i u Angoli, Zimbabveu i Mozambiku. Napomenuli su da je 60 miliona ljudi u 59 država ugroženo od neeksplodiranih mina i drugih sredstava, piše Sky News.


Goca Tržan bila je u braku sa rijaliti učesnikom Ivanom Marinkovićem. Iako se njen brak sa bivšim partnerom završio neslavno, pevačica je više puta je isticala da se ni zbog čega ne kaje i da bi svoju grešku ponovila opet, budući da ima divnu ćerkicu.\nGoca Trzan _290317_RAS foto Dejan Briza (2)\nVeć godinama uživa u ljubavi sa Rašom Novakovićem, a sada je jednim potezom otkrila šta misli o bivšem mužu, pa ga uporedila sa sadašnjim partnerom.\nNaime, tokom jedne igrice u emisiji "Magazin In" imala je zadatak da odabere ko je veći plačljivac, bivši ili sadašnji.\n- Bivši - odgovorila je pevačica bez razmišljanja, a kako je poznata kao neko ko nema dlake na jeziku i za koga ne postoje tabu teme Goca je svim devojkama otkrila na koji način je najbolje shvatiti kakav je muškarac zapravo.\n"MOJU ĆERKU VREĐAJU PREKO MENE" Goca Tržan o bolnoj temi: "Mora da snosi posledice zbog svog oca"\n"STRAŠNO JE KAD VERUJEŠ U LAŽNU SLIKU O SEBI" Goca Tržan o fotošopu i Sanji Kužet: "Nije po mom ukusu"\n- Muškarca je mnogo lako upoznati kada sa njim igrate neke društvene igre, bilo koje, karte, uno, domine, ma šta god. Tu tačno vidite kakav je on karakter, ako je u stanju da vara, da krade na brojanju, da se ljuti, e onda taj nije dobar- rekla je pevačica kroz smeh.


Predsedavajući PS SE: Evropa traži rusku vakcinu - Sputnjik Srbija\n14:43 15.03.2021 Preuzmite kraći link\nEvropska unija zatražila je rusku vakcinu protiv virusa korona „Sputnjik Ve“ (Sputnik V), izjavio je predsedavajući Parlamentarne skupštine Saveta Evrope Hendrik Dams.\n„Odgovarajuća institucija razmatra ovu mogućnost“, rekao je Dams, prenosi „Duma TV“.\nŠef PS SE došao je u radnu posetu Moskvi od 15. do 16. marta. U ponedeljak se sastao sa predsedavajućim Državne dume Vjačeslavom Volodinom. Volodin je tokom sastanka primetio da bi bilo ispravno razgovarati o pitanju dostupnosti vakcinacije i promociji ruskih vakcina na evropskom tržištu.


Okruženje nije predstavljalo ograničenje za dizajn zgrade jer je to područje u razvoju koje i dalje traži svoj arhitektonski karakter. Zgrada se sastoji od kompozicije velikih pravougaonih belih i svetlo sivih gabarita betona. Čini se da to nije još jedan arhitektonski izazov, ali cela zgrada je jasan izraz karaktera kompanije koja dok razvija vrhunske proizvode, u potpunosti usvaja minimalan dizajn. Na prvi pogled neko će se zapitati zašto u zgradi ima toliko zidnih otvora koji su pokriveni velikim staklenim površinama i manje vidljivim sistemima aluminijumskih profila. Samsung je kompanija koja promoviše kreativnost i stoji na čelu tehnologije, stoga su njeni zaposleni u središtu uma i kompanija vodi računa da im ponudi okruženje puno nadahnuća u cilju apsolutne produktivnosti. Dakle, dizajn objekta donosi objedinjavanje unutrašnjeg sa spoljašnjim okruženjem zahvaljujući velikim otvorima sa ciljem da zaposlene održi u savršenom, srećnom i kreativnom raspoloženju a da ni u jednom trenutku ne osete da su na sumornom radnom mestu.


Đoković: Trud i strast do uspeha\nTeniser Novak Đoković poručio je danas učesnicima konferencije "Originalni razgovori" da je najvažnije da ne odustaju od onoga što žele već da ulože trud i vreme radi postizanja profesionalnog uspeha.\nBeograd 18. novembar 2017. 15:10\nSposobnost čoveka dovede do uspeha, a karakter ga ostavi tamo, rekao je Đoković, koji je zajedno sa suprugom govorio na početku događaja u okviru koga će mladi razgovarati sa ljudima iz raznih profesija o pripremi za intervju i traženju posla. Đoković je istakao i da je za njega lično važno da pokaže strast za posao. Na kraju dana, ako nemate strast u onome što radite, onda taj dan nije uspešan, ocenio je Đoković.\nJelena Đoković je ocenila da je, pored sposobnosti, važno da čovek izgradi i emotivnu inteligenciju, to jest da bude sposoban u trenutku kada je to najpotrebnije pokaže sve ono što zna. Original magazin, čiji je osnivač Fondacija Novak Đoković, organizuje Originalne razgovore ili HR simulacije, radi objašnjavanja mladima kako izgleda proces prijavljivanja, odabira i zapošljavanja. Mentori i predavači na događaju su rukovodioci u kompanijama i institicijama u Srbiji.\nĐoković i Pospišil, drugi put\nPiše: O. N.\nĐoković za preokret sezone\nPiše: M. R.\nFondacija Đoković pomaže Deronje


Konsultativni sastanak u okviru Programa podrške udruženjima kroz dodelu malih grantova održan na Zlatiboru - Centar za evropske integracije\nKonsultativni sastanak u okviru Programa podrške udruženjima kroz dodelu malih grantova održan na Zlatiboru\nNa Zlatiboru je, 2. septembra 2014. godine, održan konsultativni sastanak sa predstavnicima organizacija civilnog društva i lokalnih samouprava iz opština Nova Varoš i Čajetina i grada Užica. Konsultativni sastanak je održan u okviru Programa podrške udruženjima kroz dodelu malih grantova, koji se izvodi kroz projekat “ReForce - Jačanje uloge organizacija civilnog društva u razvoju zajednice i reformi javne uprave”.\nKonsultativnom sastanku je prisustvovalo 19 predstavnika organizacija civilnog društva, lokalnih samouprava i privrednih društava.\nPrisutnima su se prvo obratili Jelena Mihajlović, iz Stalne konferencije gradova i opština – Savez gradova i opština Srbije (SKGO), i Sreten Lukić, direktor Regionalne razvojne agencije Zlatibor. Zatim je Mirko Popović, iz Centra za evropske integracije Beogradske otvorene škole prezentovao i informisao prisutne o Programu podrške udruženjima kroz dodelu malih grantova.\nPredstavnici organizacija civilnog društva i lokalnih samouprava su prvo informisani o uslužnom veb portalu “Paket prve pomoći”, koji će im pružiti neophodna uputstva i instrumente za realizovanje projektnih aktivnosti u lokalnim zajednicama i ostvarivanje međusobne saradnje. Zatim su upoznati sa incicijativom javnog zagovaranja “Podrška institucionalnom dijalogu civilnog društva i javne uprave”, čiji je cilj da razvije delotvoran dijalog za učvršćivanje uloge organizacija civilnog društva u razvoju lokalne zajednice. U tom pogledu su obavešteni o konsultacijama o planiranju i izradi budžeta za 2015. godinu, koje će biti organizovane od strane lokalnih samouprava, dok su predstavnici OCD pozvani da učestvuju u njima. Prisutni su potom informisani o samom javnom pozivu za finansiranje projekata udruženja u oblasti održivog razvoja kroz Program podrške udruženjima kroz dodelu malih grantova, gde su upućeni u ciljeve Programa, uslove konkurisanja za sredstva koja su im na raspolaganju, kao i u detalje samog poziva, koji definišu pravila na koja udruženja moraju da odgovore prilikom konkurisanja.


„Prodate su 286.543 nove polise u odnosu na 2014, i dostignuta je cifra od 1.732.221 polise“, rekao je na Kopaonik Biznis Forumu Mirko Petrović, generalni direktor ove kompanije. Rast je naizraženiji u autoodgovornosti, gde je povećan broj polisa za 26,27 odsto. Broj zaključenih polisa za auto-kasko osiguranje beleži rast za ...\nTriglav: šta učiniti ukoliko dođe do štete od poplava?\n9. mart 2016.\t0\nZbog padavina i nabujalih reka u pojedinim opštinama, Triglav osiguranje očekuje povećani broj prijava šteta u narednom periodu. Savetujemo građane da prvo osiguraju sopstvenu bezbednost, a tek potom da preduzimaju korake da spreče i umanje dalju materijalnu štetu, ukoliko je to moguće. Ukoliko je klijentima neophodna pomoć u popunjavanju odštetnog ...\nUNIQA: Osiguranje od poplava kao jedino rešenje za vanredne situacije\n“Građani Srbije nisu izvukli pouke posle velikih poplava koje su pogodile Srbiju 2014. godine, te i dalje ne osiguravaju svoju imovinu od posledica vremenskih nepogoda. To pokazuje udeo osiguranja od posledica poplava u ukupnom osiguranju domaćinstva, koji ni malo nije povećano u poslednje dve godine“, Ovo je rekla predsednica izvršnog ...\nPage 35 of 65« First...1020303334353637»405060...Last »\tNews In Picture


Opstanak agrara je u preradi, saglasni su i stručnjaci i nadležni koji za to najavljuju nove kredite. Osim što nemaju novca za takvo ulaganje, poljoprivrednicima je prepreka i što još nema Pravilnika o zanatskoj i tradicionalnoj proizvodnji.\nU vreme niskih otkupnih cena mesa i mleka, koje često ne pokrivaju ni troškove proizvodnje, Pravilnik o zanatskoj i tradicionalnoj proizvodnji pojednostavio bi i pojeftinio proizvodnju sira, pršute ili na primer ajvara na samom gazdinstvu, pa bi pravi domaći proizvodi mogli lakše i u većim količinama da se nađu u ponudi restorana i prodavnica.\nPoljoprivrednici koji se osmele i otisnu u prerađivačke vode u standarde proizvodnje, objekte i takse treba da ulože koliko i agrarna kompanija.\nIza brendova koji sugerišu domaće, mamino ili bakino uglavnom su industrijski proizvodi. Malo je sireva, ajvara ili kobasica koji sa srpskih gazdinstava stignu do ekskluzivnih restorana, iako je lokalna hrana globalni trend.\nEtno i eko hrana u Srbiji se reklamira na sajmovima, u svetu, u koncept radnjama. U Beogradu ih je tek nekoliko, a u njima možete da kupite dizajniranu odeću i nameštaj, da popijete piće, da onlajn završite poslove, čak i da kupite organsku zimnicu.\n"Tražnja postoji, međutim veoma je otežan plasman malim proizvođačima jer su oni po zakonskim osnovama stavljeni uz rame sa industrijskom proizvodnjom tako da oni moraju za domaću proizvodnju da ulože kao da otvaraju veliku firmu, što je veoma neodrživo", kaže agroekonomista Nikica Marinković.\nZemlje Evropske unije uredile su proizvodnju hrane na poljoprivrednim gazdinstvima ali je i podstiču. Stručnjaci kažu da ćemo takvu robu uvoziti ako uskoro ne usvojimo standarde o zanatskoj i tradicionalnoj proizvodnji.\nPravilnik se u Srbiji najavljuje već dve godine, a odgovora na pitanje da li će uskoro biti donet još nema.\nPre Pravilnika neophodno usvojiti novi, krovni Zakon o bezbednosti hrane oko kojeg se posebno lome koplja, budući da bi on trebalo da definiše i promet odnosno proizvodnju hrane sa genetski modifikovanim organizmima.\nIzvor: Vebsajt RTS, Marija Miladinović Lisov, 11.09.2016.


Najpre, od Junkera se do sada mogla čuti prognoza da bi Srbija sa Crnom Gorom mogla da postane članica 2025. godine, a pre samo koji dan stigla je ona još optimističnija o ranijem ulasku.\nŠta će biti u realnosti, videće se za nekoliko godina ali, kako sada stvari stoje, čini se da su rokovi prilično kratki, a posla veoma mnogo, naročito imajući u vidu neke oblasti kojih se Srbija maltene nije ni dotakla, poput ekologije, a koje i koštaju i nekoliko milijardi evra.\nEkologija će biti jedna od najtežih i najskupljih oblasti\nKako za "Blic" kaže Jelica Minić, predsednica Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji, očigledno postoji procena EU da je period od sedam godina dovoljan da se Srbija i Crna Gora pripreme za pristupanje.\n- To jeste orjentacioni datum ali, ako one budu bile brze, otvara se mogućnost da se ceo proces ubrza. Međutim, treba imati u vidu i politički faktor, jer je ta dimenzija kod svih proširenja veoma važna. Za Uniju je važno da se region Zapadnog Balkana održi stabilnim, jer joj ne odgovara drugačija situacija, kao ni uticaj pojedinih regionalnih, ali i globalnih sila u regionu - kaže Minić.\nNeophodne reforme u oblasti vladavine prava, borbe protiv korupcije i posvećenost dijalogu sa Kosovom su nešto što stalno provejava kroz izjave evropskih zvaničnika ali, navodi ona, postoji još jedna dimenzija koja se eksplicitno sve češće ističe - stopa rasta.\n- Trenutno, po tom pokazatelju, mi smo skoro na začelju kada je reč o zemljama centralne i istočne Evrope, a to je nešto što će se takođe pojavljivati kao pokazatelj spremnosti ulaska u EU - priča Minić, uz opasku da je period od nekoliko godina dosta kratak ako se uzmu u obzir zahtevi, ali nije nemoguć.\nStabilnost, i bez turbulencija\nOno što je, po njenom sudu, ključno za Srbiju je stabilnost, i da zemlja ne ulazi u nekakve krupne turbulencije, ali i fleksibilnost.\n- Ona je neophodna jer, recimo, problemi uslova u kojima deluju mediji u Srbiji sve više izlaze na površinu, i moraće neki potezi da se povuku i dokažu da Srbija zaista želi taj put - kaže ona, i istiće da se nada da će izjave poput Junkerove uticati i na druge zemlje u regionu, kako bi se one međusobno podsticale na putu evrointegracija.\nSrbija u Uniji odmah ili nikad\nIako se mnogo spekuliše oko eventualnog članstva Srbije u EU situacija je, kaže za "Blic" stručnjak za jugoistočnu Evropu sa Univerzitetskog koledža u Londonu Erik Gordi, prilično prosta.\nFoto: Eric Gordy / Twitter\n- Ako evropski standardi i evropske vrednosti uopšte znače nešto, onda Srbija neće pristupiti EU ni 2025. godine. Razlozi tome su što očigledno ne postoji sloboda medija, nevavisno sudstvo, poštovanje manjinskih prava, usklađivanje spoljne politike sa politikom Evropske unije... - navodi Gordi.\nU suprotnom, kaže on, ako sve ovo ništa ne znači, a članstvo je samo odraz političke kalkulacije, onda Srbija može odmah da postane članica.\n- Iskustvo nam govori da je druga mogućnost verovatnija - ističe britanski profesor.\nMoguća 2023. godina?\nIzjavu da bi Srbija mogla da se nađe u EU i pre 2025. godine predsedni Srbije Aleksandar Vučić vidi kao "veoma ohrabrujuća za građane", ali navodi i da još "dosta toga treba da se uradi".\n- Čini mi se da smo prvi put na takav način dobili jasnu vizuru naše budućnosti - rekao je on, i kao okviran datum naveo 2023. godinu, do kada bi bilo moguće pristupiti Uniji.\nSamo dva dana ranije, izvestilac EP za Srbiju Dejvid Mekalister kazao je da sve članice odlučuju da li će se i kada zemlja kandidat priključiti EU, ali je i ponovio da se od Srbije u okviru pregovora u poglavlju 31 očekuje postepeno usklađivanje sa spoljnom i bezbednosnom politikom EU.\n- EU je spremna da zadrži i razvija dijalog sa Srbijom kada se radi o pitanjima spoljne politike i očekuje da vidi napredak u toj oblasti - ističe Mekalister.


U Banjaluci otvoren trening centar za spasavanje na vodama\npetak, 11 avgust 2017 22:53\nSvečanim otvaranjem Trening centra za potragu i spasavanje na vodama (Search and Rescue training centre - SaR), u rafting klubu "Kanjon", Bosna i Hercegovina juče je dobila prvi sertifikovani Rescue 3 centar koji nudi programe o tehnikama vođenja, spasavanja i samospasavanja na divljim vodama i u poplavama.\nVeliki broj zvanica, predstavnika republičkih i lokalnih vlasti, institucija i medija prisustvovao je programu otvaranja SaR centra i prezentaciji edukativnih modula različitih stepena, spasilačke opreme i pokaznoj vježbi polaznika obuka - pripadnika civilnih zaštita Banjaluke, Prijedora, Čelinca i Oštre Luke.\nPodršku SaR-u dao je i ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač, koji je ovom prilikom istakao da će kroz rad ovog trening centra Republika Srpska dobiti bolje obučene ljude za spasavanje, s obzirom da uvijek postoji mogućnost da se dese poplave poput onih iz 2014. godine.\n"Pripadnici MUP-a, koji su obučeni za rad nad i pod vodom, će biti polaznici ovih programa, čime će savladati nove tehnike i na taj način bolje biti spremni da u elementarnim nepogodama spašavaju građane", rekao je ministar Lukač.\nSaR trening centar zvanično je primljen u evropsku porodicu Rescue 3, najveću svjetsku organizaciju za akreditovane programe spasavanja na vodama i u poplavama.\nJon Gorman, izvršni direktor Rescue 3 Europe, pozdravio je inicijativu za formiranje ovakvog tipa u BiH, budući da je ulaganje u edukaciju i opremu za spasavanje dio preventivnog planiranja kakvo je potrebno da bi stepen spremnosti na vanredne situacije bio na visokom nivou.\n"Trenutno u Evropi ima više od 400 licenciranih instruktora i više od 50 trening centara koji mogu izdati "Rescue 3" licence, a od danas je među njima i BiH. Uvjeren sam da će iz SaR centra izaći velik broj obučenih pripadnika civilnih zaštita, policajaca, vatrogasaca i volontera", rekao je Gorman.\nAleksandar Pastir, osnivač SaR-a, pojasnio je koliko su zahtjevni programi koje prolaze polaznici, ali naglasio da se vode parolom "Treniraj teško da bi spasavao lako". On je naglasio da SaR ne provodi samo obuke po Rescue 3 programima, već i one Međunarodne rafting federacije (IRF).\n"Još od 2007. godine provodimo instruktorske kurseve i širimo znanje u lokalnim zajednicama. Sada možemo i više, jer kao trening provajderi, stečeno znanje možemo prenositi i u državama u regionu u kojima ne postoje Rescue 3 centri, poput Srbije, Crne Gore, Makedonije, Bugarske, Rumunije i drugih", kazao je Pastir i dodao da će, kao i do sad, nastaviti da rade na unapređivanju znanja i sticanju dodatnih licenci.\nPastir je istakao da je obuka već počela za 24 polaznika, a da je u planu da obuke prođe oko 100 ljudi iz različitih oblasti - policije, vojske, vatrogasaca, pripadnika sportskih klubova, volontera i drugih pojedinaca.\nIspred uprave Grada Banja Luka podršku je iskazao šef Odsjeka za poslove civilne zaštite i profesionalne teritorijalne vatrogasne jedinice Mladen Ćućun, koji je ocijenio je da je Centar veoma koristan za grad, jer se stiče mogućnost za brzu i efikasnu obuku.\n"Vatrogasci su prvi koji su opremljeni i obučeni da mogu izaći na lice mjesta i pomoći ugroženom stanovništvu. Na ovom treningu imamo dva vatrogasca koji će naučeno prenijeti ostalim kolegama", rekao je Ćućun.\nJedan od polaznika obuke Dalibor Ljuboja, koji je član civilne zaštite Oštre Luke, izjavio je da je tokom treninga naučio mnogo korisnih tehnika i izrazio nadu da će ovaj sistem ubuduće biti još više razvijan.\nSaR trening centar je osnovan kroz projekat Evropske komisije "FloodLife", čiji je cilj jačanje odgovornosti civilnog sektora i javnosti u odgovoru na prirodne nepogode izazvane klimatskim promjenama, s posebnim akcentom na poplave.\nProjekat “FloodLife” provodi EXIT Centar, uz partnerstvo sa Rafting Klubom Kanjon, Hidrometeorološkim zavodom Republike Srpske, gradovima Banjaluka i Prijedor, opštinama Oštra Luka i Čelinac, koja ujedno i sufinansira dio projekta.\nFoto: EXIT Centar/Promo


Bogoljub Karić: BK Grupa uzvraća na međunarodnom planu - Wanna Smile\nBogoljub Karić – dinamični i kontroverzni lider u poslovanju – pre svega je poznat kao preduzetnik, ali je gotovo samo jednom rukom vodio talas ekonomskih promena koje se i dalje odražavaju u celoj istočnoj Evropi, izgradivši jednu od najvećih i najuticajnijih međunarodnih korporacija na svetu, s više od 24 milijarde dolara uloženih u svoje trenutne projekte.\nOsim što se isticala kao prva privatna kompanija u istočnoj Evropi, BK Grupa je bila pionirska sila u uvođenju međunarodnih investitora na veoma unosne mogućnosti tržišta istočne Evrope. Trenutno, sektor za razvoj nekretnina BK Grupe – od svog osnivanja – uspešno je realizovala preko 500 međunarodnih projekata, s brojnim ambicioznim višenamenskim megaprojektima koji su u toku.\nDok su projekti BK Grupe bili korisni po sopstvenim zaslugama, modernizacija infrastrukture koju su pokrenuli maksimizirale je svoju društvenu vrednost. Minsk World, najnoviji projekat sektora Dana Holdinga BK Grupe, dovela je do novih javnih usluga, uključujući liniju metroa koja je projektovana da bi 1.000 hektara kompleksa postalo dostupno stanovnicima i turistima.\nMinsk World je jedan od najvećih razvojnih projekata u istoriji Istočne Evrope, s datumom završetka 2029. godine. Obezbediće 300.000 kvadratnih metara poslovnog prostora, 30.000 stambenih vila i sopstvenih finansijskih četvrti i maloprodajnih prostora, koji su izazvali značajno interesovanje potencijalnih investitora.\nJavni resursi koje će Minsk World ponuditi po završetku su izuzetni, sa zelenim površinama, kulturnim centrima i školama, dajući Belorusiji alate za takmičenje u istoj meri kao i ekonomske centre, kao što su Dubai i Singapur.\nBK Grupa/Dana Holdings – Investiranje u budućnost\nBogoljub Karić je napredak u Istočnoj Evropi učinio glavnim prioritetom, a razvoj raznovrsnih i uzbudljivih projekata u više sektora privukao je pažnju velikih međunarodnih investitora. S novim stambenim objektima i biznisima dopunjenim najsavremenijim javnim prevozom i novim školama, razvoj BK Grupe će nastaviti da podstiče eksponencijalni rast u narednim decenijama.


Dodik: Moguć je kompromis po pitanju referenduma – Fokus.ba\nDodik: Moguć je kompromis po pitanju referenduma\nPredsjednik bh. entiteta Republika Srpska, Milorad Dodik, izjavio je da se ne protivi kompromisu po pitanju referenduma o radu Suda i Tužilaštva Bosne i Hercegovine.\nDodik kaže da je kompromis moguć ukoliko se nađe rješenje za primjedbe koje su 2011. predstavnici RS-a iznijeli tadašnjoj evropskoj komesarki, Catherine Ashton.\nTokom razgovora sa ambasadorom Rusije u BiH, Petrom Ivancovim, Dodik je istakao da odluka Narodne skupštine Republike Srpske o organizovanju referenduma o pravosuđu na nivou BiH, ne ruši Dejtonski mirovni sporazum i da je legalna i legitimna.\nOn je naglasio da je ta odluka iznuđena, s obzirom na to da je Republika Srpska još prije četiri godine iznijela ozbiljne zamjerke i izrazila nezadovoljstvo radom Suda i Tužilaštva BiH, koji se, kako se navodi u saopštenju kabineta predsjednika RS-a, do sada uglavnom odvijao na štetu tog bh. entiteta, prenosi Srna.\nNarodna skupština RS-a izglasala je prošle sedmice odluku o raspisivanju referenduma o radu Suda i Tužilaštva BiH, što je izazvalo kritike međunarodne zajednice.\nAmerička ambasada u Sarajevu nazvala je to kršenjem Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nEU protiv referenduma\nI ministri vanjskih poslova Evropske unije pozvali su juče vlasti RS-a da odustanu od referenduma, a ranije je premijer Srbije, Aleksandar Vučić, zamolio Dodika da ponovno razmotri odluku o raspisivanju referenduma.\nRanije danas, član Predsjedništva Bosne i Hercegovine i vođa Partije demokratskog progresa (PDP) Mladen Ivanić, izjavio je da od referenduma u Republici Srpskoj o Sudu i Tužilaštvu BiH neće biti ništa.\nTo pokazuju, istakao je Ivanić za Fenu, posljednje izjave Dodika.\n“Dodik pokušava da i dalje glumi velikog momka, pa nešto prijeti, galami, ali se iz svega vidi da je i on spreman da odustane od referenduma i da se sam uplašio mogućih posljedica”, rekao je Ivanić.\nSve to je, navodi, još jedan dokaz Dodikove neozbiljnosti i neozbiljnosti politike koju on generalno vodi.


Kula sa dislociranim delovima visoko među oblacima - Gradjevinarstvo.rs\nKula sa dislociranim delovima visoko među oblacima\nMeksička firma Sordo Madaleno Arquitectos je u aprilu mesecu završila novu kulu koju karakterišu naslagani volumeni koji izgledaju dislocirano i time stvaraju dramatičan efekat. Ova kula mešovite namene koja sadrži kancelarsjki prostor i hotel nalazi se u srcu grada Gvadalahare. Njen formalan, nedvosmislen i jedinstven oblik daje joj kultnu notu. Formalni koncept proizašao je iz njene mešovite namene i sastoji se od četiri naslagana geometrijska volumena.\nSlika 1. „AMÉRICAS 1500“ (foto: Rafael Gamo, preuzeto sa www.worldarchitecturenews.com)\nDva volumena su malo dislocirana i tačno usklađena sa zadnje strane. Ova pomeranja su projektovana kako bi se prekinula robusnost zgrade i postigao osećaj kretanja. U okviru najnižeg volumena smešten je hotel, a u ostala tri se nalaze kancelarije i poslovne prostorije tri različite korporacije, gde svaka zauzima jedan u celosti.\nFasada kule je nalik dvostrukom omotaču koji ga obavija kako bi ga zaštitio što je i odgovor na urbani kontekst i neposrednu blizinu jedne od najznačajnijih gradskih saobraćajnica, „Americas Ave“.\nSlika 2. „AMÉRICAS 1500“ (foto: Rafael Gamo, preuzeto sa www.worldarchitecturenews.com)\nJedan od najznačajnijih izazova projekta je bio da zgrada treba sa tri strane da ima pristup solarnoj energiji. Iz tog razloga, fasada koja treba da odgovori na ovu potrebu sa ugrađenom aluminijumskim okvirom, u stilu fasadne obloge je posebno isprojektovana u odnosu na uglove kako bi se stvorile senke i izbegao prekomerni solarni dobitak. Povrh toga, zgrada koristi duplo zastakljenje koje daje visok stepen solarne zaštite. Čistoća i ponavljanje linija na fasadi stvaraju jedinstven i bezvremenski kvalitet koje poboljšava njen kultni status. Kao rezultat svega ovoga, ovo je prva zgrada ovog tipa na zapadu zemlje koji će dobiti LEED sertifikat.\nSlika 3. „AMÉRICAS 1500“ (foto: Rafael Gamo, preuzeto sa www.worldarchitecturenews.com)\nPrizemlje je zamišljeno kao veliki javni prostor odakle će moći da se pristupi i ode u različite delove zgrade. Trostruki lift olakšava kretanje kroz kulu i rad hotela, kancelarija i parking. Ulaz za automobile i pešake je postavljen u okviru velikog trga sa uređenom okolinom i vegetacijom koji daju pešacima prioritet u odnosu na automobile. U okviru 2/6 kule „AMÉRICAS 1500“ dominantni materijal koja je korišćen za podne površine je prirodni krečnjak. Njime se nastavlja geometrija fasade dalje preko zemlje, sa nasumično postavljenim popločanim područjima.\nSlika 4. „AMÉRICAS 1500“ (foto: Rafael Gamo, preuzeto sa www.worldarchitecturenews.com)\n„Torre Américas 1500“ predstavlja prvu fazu u razvoju čitavog kompleksa. Ova prva faza obuhvata zemljište površine 4.116 kvadratnih metara, sa izgrađenim površinama od 29.461m² duž 26 spratova od prizemlja do zadnjeg nivoa, ispod heliodroma. Postoji sedam nivoa podruma koji pokrivaju ukupno 28.50m². U osnovi konstrukcije su prenapregnute betonske ploče i centralno cirkulaciono jezgro.


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Srijeda/sreda 1 juli/srpanj 2015\npet 26. jun/lip\nsub 27. jun/lip\nned 28. jun/lip\npon 29. jun/lip\nuto 30. jun/lip\nsri/sre 1. jul/srp\nčet 2. jul/srp\npet 3. jul/srp\nsub 4. jul/srp\nned 5. jul/srp\npon 6. jul/srp\n- Ministri finansija evrozone nastavljaju razgovor o Grčkoj. Atina nije uplatila tranšu duga MMF-u od 1,6 milijardi evra - Doktor biohemije Željko Prijović, koji radi u grčkom gradu Patri, za RSE opisuje kako izgleda život u Grčkoj u ovim prelomnim danima - Život na ivici egzistencije naterao je osobe sa invaliditetom na protest ispred Vlade Srbije - Od čega strahuju novinari i urednici nakon odluke o privatizaciji 37 medija iz unutrašnjosti Srbije.\nU emisiji poslušajte: - Doktor Željko Prijović, koji radi u grčkom gradu Patri, opisuje za RSE kako izgleda život u Grčkoj u ovim prelomnim danima. - Tražiću od Vučića da me razume, izjavio Orban. Kuda vodi podizanje ograde na granici između Mađarske i Srbije? - Sve češće nam se javljaju gradjani kojima sudovi oduzimaju stanove i zbog neizmirenih obaveza investitora. - Čućete od čega strahuju novinari i urednici nakon odluke o privatizaciji 37 medija iz unutrašnjosti Srbije.


Međunarodni dan osoba s invaliditetom prilika je da pokažemo svoju posvećenost i odlučnost da se bavimo unaprijeđenjem zakonskih rješenja i ekonomskim osnaživanjem OSI, saopšteno je iz Bošnjačke stranke, saopšteno je iz Bošnjačke stranke (BS).\nBS je, kako tvrde njeni predstavnici, svojim djelovanjem kroz institucije pokazala brigu o osobama sa invaliditetom.\n“Mjera humanosti društva jeste stepen njegove brige prema licima sa invaliditetom. Važno je nastaviti u pravcu napretka u ovoj oblasti, kroz donošenje adekvatne zakonske regulative i njenu punu\nimplementaciju, kako bi se stvorili preduslovi da se ova populacija aktivnije uključuje u društvo”, poručili su u BS-u.\nOni su kazali da je obaveza društva da radi na jačanju svijesti o tome da je OSI potrebna kontinuirana društvena briga i pažnja, koja treba da se ogleda u većim mogućnostima njihovog školovanja, liječenja, zapošljavanja, informisanja i pune socijalne inkluzije.


EVROPSKO prvenstvo koje se održava ove godine odigraće se u 11 gradova širom kontinenta, ali će samo jedan od stadiona moći da pusti u prodaju čitav kontigent karata.\nBudimpešta je taj grad, a na stadionu "Puškaš arena" biće dozvoljeno 100 odsto kapaciteta, dok će polovinu stadiona moći da budu ispunjeni u Bakuu i Sankt Peterburgu.\nGledaoci u Sevilji moći će da ispune 30 odsto kapaciteta stadiona "La Kartuha", koji je juče dobio domaćinstvo umesto Bilbaa, budući da Baskijci ne mogu da garantuju minimalni procenat navijača koji je odredila UEFA (25 odsto).\nRim, Amsterdam, Bukurešt, Glazgov, Minhen i London mogu da prihvate 25 odsto kapaciteta, dok je Kopenhagen potvrdio da će na stadionu u tom gradu moći da prisustvuje između 25 i 33 odsto.\nPrethodno je bilo odlučeno da će 12 gradova biti domaćini predstojećeg Evropskog prvenstva, ali ni "Aviva stadion" u Dablinu nije mogao da garantuje minimalni broj posetilaca, pa je UEFA odlučila da utakmice na tom terenu budu premeštene u London i Sankt Peterburg.\nPodsetimo, EURO je trebalo da se održi prošle godine, ali je zbog pandemije virusa korona pomeren za ovu, a takmičenje traje od 11. juna do 11. jula.\nfudbal navijači Mađarska Evropsko prvenstvo u fudbalu 2021 Stadion "Puškaš arena"


Kasica S sertifikovana Firma od poverenja - Kasica S\nPočetna O nama Kasica S sertifikovana Firma od poverenja\nKasica S sertifikovana Firma od poverenja\nKasica S nalazi se u elitnom rangu firmi koje su dobile sertifikat “Firma od poverenja” budući da već nekoliko godina za redom mogu da se pohvale ovim prestižnim sertifikatom.\nŠta predstavlja sertifikat “Firma od poverenja”?\nSertifikat „Firma od poverenja“ je jedan od najpopularnijih izdavanih sertifikata u nekoliko zemalja Evropske unije. Projekat je pokrenut od strane firme Centar za Istraživanje Mišljenja Klijenata DOO. Realizuje se uspešno zahvaljujući sveobuhvatnim preliminarnim analizama interneta i naprednih tehnologija, koje trajno menjaju postojeće modele poslovanja, stav i reakcije korisnika. Najnovija tehnika omogućuje klijentima pristup širokom spektru informacija, koje su u vezi sa svakim pojedinačnim proizvodom, uslugom, preduzećem ili institucijom. Nakon sprovođenja određenih istraživanja, stvorena je inovativna istraživačka metodologija, koja omogućava bazi zadatog algoritma da odredi takozvani Koeficijent mnjenja.\nŠta je koeficinet mnjenja?\nKoeficijent mnjenja je kreiran na osnovu specijalnog algoritma i predstalja zbir svih negativnih mišljenja korisnika na internetu u vezi sa preduzećima, koja su predmet ispitivanja. U slučaju da rezultat provere bude negativan, privredni subjekt gubi pravo da u toku tekuće godine dobije sertifikat. Sertifikat Firma od poverenja je dokument, koji potvrđuje dobru internet reputaciju određenih subjekata i u određenoj meri odražava stepen zadovoljstva njihovih korisnika.\nČemu služi sertifikat „Firma od poverenja“?\nSertifikat Firma od poverenja je priznanje, koje ima za cilj da stvori dobru sliku o firmi ili privrednom subjektu na Internetu, što je u direktnoj vezi sa izgradnjom dobrog imidža. Privredni subjekti, koji mogu da se pohvale sertifikatom Firma od poverenja, smatraju se firmama, koje su korektne i koje pružaju visok stepen usluga.\nPrethodni članakNačini plaćanja\nSledeći članakPasta sa tunjevinom i paradajzom


Poslanici Evropskog parlamenta protiv diskriminacije Roma i progona | Forum Roma Srbije\nPoslanici Evropskog parlamenta protiv diskriminacije Roma i progona\n26/03/2015 (GUE/NGL) – U susret Međunarodnom danu Roma 8. aprila, poslanici Evropskog parlamenta izjasnili su se protiv nastavka diskriminacije 12 miliona Roma i Sintija koji žive u EU.\nUprkos tome što je broj Roma i Sintija u EU daleko veći od broja Belgijanaca i Portugalaca zajedno, oni su i dalje diskriminisani i ne priznaju se kao manjina u mnogim zemljama EU.\nItalijanski poslanik Curzio Maltese kaže: “Romi i Sinti su pravi Evropljani koji žive širom Evrope mnogo vekova i imaju istorijsko pravo da smatraju Evropu svojim domom”.\nMaltese nastavlja: “Apsurdno je da 70 godina nakon genocida nad Romima i Sintima, mi još uvek moramo da raspravljamo o tome da li je potrebno da se uspostavi spomen dan za žrtve ovog zločina. Romi u Evropi i dalje žive u nepodnošljivim uslovima; njihov životni vek je tek nešto preko 60 godina, visoka stope smrtnosti dece i nezaposlenost koja je u pojedinim regionima preko 90%. Pored toga, oni su žrtve sve većeg broja napada koji često prolaze nekažnjeno”.\nZa irsku poslanicu Martinu Anderson, Međunarodni dan Roma je važna prilika da se prizna diskriminacija Roma u Evropi, kako kroz istoriju tako i danas.\nOna kaže: “Romi su mnogo stradali tokom Drugog svetskog rata, kada su sistematski proganjani, deportovani i ubijani. Od ključnog je značaja da se prizna patnja koju su pretrpeli kao i da se ogradimo od mučnih komentara koje smo ovde čuli večeras, a koji predstavljaju govor mržnje. Romi danas i dalje trpe diskriminaciju, u obrazovanju, zdravstvu, stanovanju itd. Svi građani treba da imaju mogućnost da ostvare svoja ljudska prava”.\nŠpanska poslanica Marina Albiol kaže: “Ovaj dan sećanja na Rome tokom Drugog svetskog rata je važan, ali mi nismo uspeli da naučimo mnogo od užasa koji su nam se desili u prošlosti”.\n“Progon Roma nastavlja se unutar granica EU”, kaže ona, navodeći slučajeve u kojima su visoki funkcioneri imali diskriminatorske komentare ili radnje poput onih koje je imao tadašnji potpredsednik komisije Franko Fratini 2007. godine kao i sadašnji francuski premijer Manuel Vals koji je kao ministar unutrašnjih poslova pokušao da izbaci iz škole15-godišnju učenicu dok je bila na školskoj ekskurziji”.\nItalijanska poslanica Barbara Spinelli kaže: “Istrebljenje Roma i Sintija zaslužuje da bude zvanično priznato na evropskom nivou, kao deo genocida koje su počinili nacisti. Tako, anticiganizam, kao što je to slučaj sa antisemitizmom, treba da se tretira kao oblik rasizma protiv jedne evropske etničke zajednice. Ono što zabrinjava jeste činjenica da se evropske vlade, kao i političari, uključujući i one leve orijentacije, ne ustručavaju da koristite retoriku i diskriminaciju usmerenu protiv Roma i Sintija”.\nOvi komentari su izrečeni na debati koja je održana u Evropskom parlamentu 25. marta 2015.


Dejan Đorđević | 04. mar 2020.\nPrivredni sud u Zaječaru doneo je presudu kojom se, kao neosnovana, odbija tužba Grada Bora, koja je pokrenuta protiv preduzeća ŠRIF radi naplate približno devet i po miliona dinara.\nOva tužba odnosi se na ugovor iz septembra 2015. godine koje je tadašnje javno preduzeće potpisalo sa opštinom Bor o sufinansiranju projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja u 2015. godini čija je ukupna vrednost nešto više od 15 miliona dinara. Prema tužbi koju je podneo Grad Bor, deo ovih sredstava je nenamenski potrošen i treba da bude vraćen, ali je Sud ovu tužbu odbacio.\n„Drago mi je da je posle pet godina stavljena tačka na ovaj slučaj, koji je u jednom trenutku zaintrigirao borsku javnost, pa i šire. Projekat iz 2015. je bio specifičan, realizovalo ga je javno preduzeće po novim pravilima i zakonskim okvirima i bilo je veoma teško prilagoditi zakonsku formu javnog preduzeća koje ulazi u privatizaciju sa činjeničnim stanjem i zakonom koji je tad propisivao pravila učestovanja na konkursu. I pored svih problema, projekat koji je ugovoren je realizovan u punom obimu, čak i više nego što je dogovoreno, zadovoljio je i kvalitetom i kvantitetom i za to je dobio potvrdu komisije koja je odobrila projekat. U vezi tužbe smo tražili razna mišljenja i proveravali sa nadležnim institucijama i od svih smo dobili odgovor da smo u pravu i da smo radili po zakonu, što je na kraju potvrdio i privredni sud u Zaječaru„, kaže mr Vladan Novović, direktor ŠRIF d.o.o. Bor.\nOn dodaje da je 1.jula 2015. godine, zbog početka privatizacije medija u Srbiji, na osnovu Zakona o javnom informisanju, prestalo finansiranje ŠRIF-a iz budžeta opštine Bor, već je bilo moguće samo učešće na konkursima.\n„Postojala je mogućnost da radnici ne prime zarade i da ih dovedemo na ivicu egzistencije, a da firma ne završi privatizaciju, već da bude likvidirana. To se nije desilo i uspeli smo da taj period privatizacije prođemo bez većih trzavica. Konkurs je trebalo da bude raspisan u julu, pa je kasnio, zatim je poništen i tek u septembru je zvanično završen„, naglašava Novović i podseća da je lokalna samouprava prema zakonu bila dužna da građanima obezbedi javno informisanje, a da je tadašnje Javno preduzeće ŠRIF moralo da zadrži nivo i vrstu programa do privatizacije.\n„Krajem decembra 2019. godine ja sam ponovo aktuelizovao drugo pitanje iz tog perioda. Mi smo kao javno preduzeće ostali uskraćeni za davanja iz budžeta za redovan program koji smo po nalogu lokalne samouprave morali da realizujemo. To podrazumeva direktne prenose sednica Skupštine opštine, gostovanja i emisije sa funkcionerima. Više nismo dobijali novac kao javno preduzeće iz budžeta, već preko konkursa za koji smo bili tuženi da 2/3 novca vratimo, a istovremeno smo nastavljali da radimo, trošili i ljude i tehniku. Po cenovniku koji je usvojen na sednici lokalnog parlamenta to je iznos od oko 10 i po miliona dinara, i mi smo krajem decembra uputili opomenu za ovaj dug. Postoji mogućnost da ćemo podići tužbu ili naći neki drugi model kojim bi dobili ova sredstva„, kaže mr Vladan Novović.\nPresudom Privrednog suda je i zvanično stavljena tačka na priče koje se često provlače u javnosti da preduzeće ŠRIF godinama duguje Gradu Boru devet i po miliona dinara.\nPreuzeto sa: rtvbor.rs\nNovac poreskih obveznika iz Bora namenjen medijima odlazi van grada. Nema kraja političkom mulju\nBor Projektno sufinansiranje medija ŠRIF Vladan Novović\n← Lalić: Jasno je da se novinari prisluškuju. Treba da se zainteresuju, a ne da se prave da ih je baš briga\nČovs: Sa medijima kojima je osnovni finansijer država, mi se utrkujemo „za dvojku“ →


Pritužba M. S. protiv Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda zbog neravnopravnog tretmana prema osobama sa invaliditetom • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nPritužba M. S. protiv Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda zbog neravnopravnog tretmana prema osobama sa invaliditetom\nMišljenja i preporuke Mišljenja i preporuke u postupku po pritužbama Invaliditet Pritužba M. S. protiv Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda zbog neravnopravnog tretmana prema osobama sa invaliditetom\ndel. br. 998/2011 datum: 7. 9. 2011.\nU okviru zakonom propisane nadležnosti da prima i razmatra pritužbe zbog povreda odredaba Zakona o zabrani diskriminacije, daje mišljenja i preporuke i izriče zakonom utvrđenje mere (član 33. stav 1. tačka 1. Zakona o zabrani diskriminacije, „Službeni glasnik RS” br. 22/2009), postupajući po pritužbi M. S. iz Z, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti daje\nSekretarijat za saobraćaj grada Beograda nije preduzeo mere iz svoje nadležnosti kako bi se sproveli radovi na obaranju ivičnjaka trotoara na uglu Prizrenske i Karlovačke ulice u Zemunu i prilagodio trotoar u Prizrenskoj ulici, čime je diskriminisao osobe koje za kretanje koriste kolica na osnovu njihovog ličnog svojstva – invaliditeta, propisane članom 16. stav 1. Zakona o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom („Službeni glasnik RS”, br. 33/2006), u vezi sa članom 26. stav 1. Zakona o zabrani diskriminacije.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti, saglasno čl. 33. stav 1. tačka 1. i 39. stav 2. Zakona o zabrani diskriminacije, daje Sekretarijatu za saobraćaj grada Beograda\n1. Sekretarijat za saobraćaj grada Beograda preduzeće sve neophodne radnje u cilju sprovođenja radova na obaranju ivičnjaka trotoara na uglu Prizrenske i Karlovačke ulice u Zemunu, kao i prilagođavanja trotoara u Prizrenskoj ulici, kako bi se M. S. i drugim osobama sa invaliditetom koja za kretanje koriste kolica omogućilo nesmetano kretanje i korišćenje javnih površina.\n2. Sekretarijat za saobraćaj grada Beograda preduzeće odgovarajuće mere i aktivnosti iz svoje nadležnosti kako bi se otklonile prepreke koje osobama sa invaliditetom ometaju i otežavaju kretanje na trgovima, ulicama, pešačkim prelazima i drugim javnim saobraćajnicama.\n3. Sekretarijat za saobraćaj grada Beograda će obavestiti Poverenicu za zaštitu ravnopravnosti, u roku od 30 dana od dana prijema mišljenja sa preporukom, o planiranim merama i preduzetim radnjama u cilju postupanja po preporuci.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti primila je 4. avgusta 2011. godine pritužbu, a 11. avgusta 2011. godine dopunu pritužbe M. S. iz Z, u kojoj navodi da je nepostupanjem Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda diskriminisan na osnovu ličnog svojstva – invaliditeta. U pritužbi je naveo da se kao osoba sa invaliditetom i korisnik invalidskih kolica, više puta obraćao Sekretarijatu sa molbom da mu se omogući nesmetano korišćenje javnih površina, odnosno, sa zahtevom da se obore ivičnjaci trotoara na uglu Prizrenske i Karlovačke ulice i da se u Prizrenskoj ulici prilagodi trotoar kako bi se osobama sa invaliditetom obezbedilo nesmetano kretanje invalidskim kolicima, ali da do dana podnošenja pritužbe Sekretarijat za saobraćaj nije postupio po molbama.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti sprovela je postupak u cilju utvrđivanja pravno relevantnih činjenica i okolnosti, u skladu sa čl. 35. stav 4. i 37. stav 2. Zakona o zabrani diskriminacije, pa je u toku postupaka traženo izjašnjenje Gradske uprave grada Beograda – Sekretarijata za saobraćaj. Izjašnjenje je dostavljeno 17. avgusta 2011. godine, u kojem se navodi da je stručna ekipa Sekretarijata za saobraćaj 1. avgusta 2011. godine, povodom prijave M. S. Komisiji za razmatranje prijava i pritužbi građana, izvršila uvid u stanje na predmetnoj raskrsnici i utvrdila da je izvršeno obaranje ivičnjaka bez saglasnosti Sekretarijata za saobraćaj. U prilogu su dostavljene fotografije postojećeg stanja, kao i nekoliko dokumenata prepiske Sekretarijata za saobraćaj i Direkcije za puteve povodom zahteva podnosioca pritužbe. Navedeno je i da je obavljen razgovor sa M. S. i dogovoreno da će nadzorna služba izaći na teren i utvrditi opravdanost zahteva 03. avgusta 2011. godine.\nTakođe je dostavljen i dopis Odeljenja za dinamički saobraćaj pri Sektoru za tehničko regulisanje saobraćaja Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda IV – 06 br. 344.16 – 397/2011 od 10. marta 2011. godine koji je upućen Odeljenju za puteve pri Sektoru za saobraćajni inspekcijski nadzor Sekretarijata za inspekcijske poslove, u kojem se navodi:\n– da je Sekretarijat za saobraćaj prethodnih godina uložio veliki trud i značajna finansijska sredstva u cilju olakšavanja života i rada osoba sa invaliditetom, starijih i nemoćnih na teritoriji grada Beograda,\n– da su sredstva odobrena Sekretarijatu za saobraćaj iz budžeta za 2011. godinu nedovoljna za sve planirane intervencije koje su postavljene kao prioriteti,\n– da će zahtev M. S. biti unet na listu planiranih intervencija koje će naknadno razmotriti i razvrstati, ukoliko budu imali raspoloživih sredstava nakon realizacije drugih prioriteta iz njihove nadležnosti.\nDostavljen je i dopis Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda upućen Direkciji za puteve broj: IV-06 br. 344.16-302/2011 od 15. marta 2011. godine, u kojem se navodi sledeće:\n– da se M. S. obratio Sekretarijatu za saobraćaj sa zahtevom da se popravi oštećena površina trotoara za kretanje osoba koje koriste invalidska kolica i da se izradi pešačka rampa radi lakšeg prelaženja preko kolovoza. Predmet je, zbog prirode zahteva, pisanim dokumentom IV-03 br. 344.15-1531/2007 od 17. avgusta 2007. godine prosleđen Direkciji za puteve,\n– da je stranka i formalno uputila novi dopis Direkciji za puteve 25. februara 2011. godine, koji je kao predmet Direkcije za puteve zaveden pod brojem IV-05 2206-1245 od 30. novembra 2007. godine, koji je dostavljen Sekretarijatu za saobraćaj na dalju nadležnost,\n– da je Sekretarijat za saobraćaj konstatovao da je predmet u nadležnosti Sektora za tehničko regulisanje saobraćaja i da će se rešiti u skladu sa raspoloživim finansijskim sredstvima, koja su budžetom za 2011. godinu „za ove potrebe krajnje restriktivno opredeljenja”.\nOdredbom člana 21. Ustava Republike Srbije zabranjuje se svaka diskriminacija, neposredna ili posredna, po bilo kom osnovu, a naročito po osnovu rase, pola, nacionalne pripadnosti, društvenog porekla, rođenja, veroispovesti političkog ili drugog uverenja, imovnog stanja, kulture, jezika, starosti i psihičkog ili fizičkog invaliditeta. Republika Srbija je 29. maja 2009. godine ratifikovala UN Konvenciju o pravima osoba sa invaliditetom kojom se obavezala da preduzima odgovarajuće mere da osobama sa invaliditetom obezbedi pristupačnost fizičkog okruženja, ravnopravno sa drugima, u cilju omogućavanja samostalnog života i punog učešća osoba sa invaliditetom u svim sferama života. Te mere, između ostalog, uključuju identifikovanje i uklanjanje barijera koje ometaju ili otežavaju pristup zgradama, putevima, prevoznim sredstvima i drugim objektima u zatvorenom i otvorenom prostoru.\nOdredbom člana 17. stav 2. Zakona o zabrani diskriminacije propisano je da svako ima pravo na jednak pristup objektima u javnoj upotrebi, kao i javnim površinama (parkovi, trgovi, ulice, pešački prelazi i druge javne saobraćajnice i sl), u skladu sa zakonom. Ovom pravu korespondira dužnost nadležnih organa javne vlasti da preduzmu mere radi uklanjanja barijera koje osobama sa invaliditetom ometaju ili otežavaju pristup objektima i površinama u javnoj upotrebi, što je samo jedan od elemenata šireg prava na pristup, koje podrazumeva da osobe sa invaliditetom imaju jednake mogućnosti da uživaju ljudska prava i slobode, kao i sve druge osobe.\nČlanom 26. stav 1. je propisano da diskriminacija postoji ako se postupa suprotno načelu poštovanja jednakih prava i sloboda osoba sa invaliditetom u političkom, ekonomskom, kulturnom i drugom aspektu javnog, profesionalnog, privatnog i porodičnog života, dok je stavom 2. određeno da se način ostvarivanja i zaštita prava osoba sa invaliditetom uređuje posebnim zakonom.\nZakon o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom, pored toga što uređuje opšti režim zabrane diskriminacije po osnovu invaliditeta, propisuje i poseban slučaj diskriminacije u vezi sa pružanjem usluga i korišćenjem objekata i površina. Naime, u članu 13. stav 1. ovog člana izričito je zabranjena diskriminacija o osnovu invaliditeta u pogledu pristupa javnim površinama, u koje, prema odredbi iz stava 4., spadaju i pešački prelazi i druge javne saobraćajnice. Pored toga, u članu 16. stav 1. ovog zakona propisano je da su vlasnik objekta u javnoj upotrebi, kao i javno preduzeće nadležno za održavanje javnih površina, dužni da obezbede pristup objektu u javnoj upotrebi, odnosno javnoj površini svim osobama sa invaliditetom, bez obzira na vrstu i stepen njihovog invaliditeta. Nadalje, članom 33. propisana je zakonska obaveza jedinica lokalne samouprave da preduzmu mere s ciljem da se fizička sredina, zgrade, javne površine i prevoz učine pristupačnim osobama sa invaliditetom.\nOdlukom o Gradskoj upravi grada Beograda , Sekretarijat za saobraćaj obavlja poslove koji se odnose na rekonstrukciju, održavanje, zaštitu, korišćenje i upravljanje opštinskim putevima i ulicama u naselju i vrši nadzor nad radom javnih komunalnih preduzeća i subjekata kojima je poverena delatnost održavanja opštinskih puteva, ulica u naselju i državnih puteva (osim autoputa) na teritoriji grada Beograda. Skupština grada Beograda je osnovala Javno komunalno preduzeće „Beograd put” i poverila mu održavanje ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva, putnih objekata i saobraćajne signalizacije.\nPoverenica je imala u vidu da je Sekretarijat za saobraćaj grada Beograda prethodnih godina uložio određena finansijska sredstva u cilju olakšavanja kretanja osoba sa invaliditetom na teritoriji grada Beograda (ugrađivanje rampe za prilaz objektima, obaranje ivičnjaka na pešačkim stazama i sl.), kao i činjenicu da su raspoloživa finansijska sredstva koja su određena gradskim budžetom ograničena. Međutim, iz dokumentacije koju je Sekretarijat za saobraćaj grada Beograda dostavio, evidentno je da se M. S. prvi put obratio Sekretarijatu još 2007. godine i da je zahtev iz Sekretarijata za saobraćaj prosleđen Direkciji za puteve 17. avgusta 2007. godine. M. S. je nakon toga i sam formalno uputio dopis Direkciji za puteve 30. novembra 2007. godine. Iz ove činjenice jasno proizlazi da ni Sekretarijat za saobraćaj grada Beograda, u čijem je sastavu i Direkcija za puteve, nije preduzeo mere kako bi u toku perioda od 2007-2011. godine uvrstio zahtev M. S. u program planiranja intervencija ili obezbedio sredstva za postupanje po zahtevu.\nPrilikom sagledavanja okolnosti ovog slučaja, Poverenica je uzela u obzir da je sam zakonodavac završnom odredbom iz člana 53. Zakona o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom odložio primenu odredbi čl. 33. kojima se propisuje preduzimanje mera kojima se, pored ostalog, javne površine čine pristupačnim osobama sa invaliditetom. Cilj zbog koga je zakonodavac odložio primenu ove odredbe je upravo u tome da jedinicama lokalne samouprave ostavi vreme, za koje je ocenio da je dovoljno, kako bi od stupanja na snagu do početka primene odredbe iz člana 33. isplanirale i obezbedile sredstva za realizaciju ovih mera. U skladu s tim, zakonodavac je u čl. 16. imperativnom normom utvrdio obavezu javnih preduzeća nadležnih za održavanje javnih površina da obezbede pristup javnim površinama svim osobama sa invaliditetom, bez obzira na vrstu i stepen njihovog invaliditeta, uopšte ne propisujući mogućnost da se neispunjenje opravda bilo kojim objektivnim razlogom. Zbog toga se može zaključiti da je propuštanje Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda, kao organa javne vlasti u čijoj je nadležnosti održavanje javnih površina, da izvrši svoju zakonsku obavezu, dovelo do diskriminacije M. S, kao i svih drugih osoba koje koriste kolica, u pogledu dostupnosti javnih površina, što je izričito zabranjeno čl. 13. Zakona o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom kao jedan od posebnih slučaja diskriminacije. Posledice ovog propuštanja ogledaju se u ograničavanju mogućnosti osoba koje koriste kolica da pod jednakim uslovima uživaju građanska, politička, socijalna, ekonomska, kulturna i druga ljudska prava i slobode.\nImajući u vidu napred navedene propise, Poverenica je mišljenja da okolnost da su sredstva za rekonstrukciju ulica i trotoara ograničena restriktivnim budžetom, na koju se Sekretarijat za saobraćaj u svom izjašnjenju poziva, sama po sebi nije dovoljna za zaključak da u konkretnom slučaju nije izvršena diskriminacija, kako se to navodi u izjašnjenju Sekretarijata. Ne može se, naime, prenebregnuti činjenica da Sekretarijat nije ispunio svoju zakonsku dužnost propisanu članom 16. stav 1. Zakona o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom, koja datira još od 1. januara 2007. godine, od kada su protekle četiri godine i osam meseci. Prilikom zauzimanja stava, Poverenica je, takođe, imala u vidu činjenicu da su od podnošenja zahteva M. S. protekle četiri godine, a da u svom izjašnjenju od 10. marta 2011. godine Sekretarijat navodi da će zahtev M. S. „biti unet na listu planiranih intervencija koje će naknadno razmotriti i razvrstati, i to ukoliko bude imao „raspoloživih sredstava nakon realizacije drugih prioriteta”.\nCeneći utvrđene činjenice i pravne propise, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti, saglasno članu 33. stav 1. tačke 1. i 9. Zakona o zabrani diskriminacije, dala je mišljenje i preporuku Sekretarijatu za saobraćaj grada Beograda radi preduzimanja mera u cilju otklanjanja posledica diskriminacije i ispunjenja zakonskih obaveza koje su propisane Zakonom o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom.\nPreporuka Sekretarijatu za saobraćaj grada Beograda da preduzme potrebne radnje iz svoje nadležnosti kako bi se obavili radovi na obaranju ivičnjaka trotoara na uglu Prizrenske i Karlovačke ulice u Zemunu, kao i prilagođavanje trotoara u Prizrenskoj ulici motivisana je činjenicom da se njihovom realizacijom ne ispunjava samo zahtev M. S, upućen Sekretarijatu za saobraćaj i Direkciji za puteve grada Beograda, već da se time omogućava kretanje i nesmetano korišćenje konkretne javne površine i njemu i svim osobama koje za kretanje koriste kolica.\nPreporuka koja se odnosi na preduzimanje odgovarajućih mera i aktivnosti iz nadležnosti Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda kako bi se otklonile prepreke koje osobama sa invaliditetom ometaju i otežavaju kretanje na trgovima, ulicama, pešačkim prelazima i drugim javnim saobraćajnicama zasnovana je na saznanju da na teritoriji grada Beograda još uvek ima javnih površina sa kojih ove prepreke nisu uklonjene.


Održana radionica “Revizija finansijskih izveštaja političkih subjekata” | Državna revizorska institucija\nRadionici, čiji je domaćin bila Državna revizorska institucija Crne Gore, prisustvovali su i predsednici vrhovnih revizorskih institucija Crne Gore, Hrvatske i Slovenije.\nCilj radionice bila je razmena iskustava iz oblasti revizije finansijskih izveštaja i pravilnosti poslovanja političkih stranaka, sa posebnim osvrtom na zakonodavni okvir, metodologiju sprovođenja revizije i izazove sa kojima se vrhovne revizorske institucije suočavaju prilikom sprovođenja ovakvih vrsta revizije. Istaknut je značaj saradnje ostvarene između VRI Crne Gore sa VRI Hrvatske i Srbije kroz redovno organizovanje radionica i sastanaka na ovu temu.\nČlan Saveta Državne revizorske institucije, Natalija Ćatović, predstavila je učesnicima radionice rad Institucije kroz sprovođenje revizija političkih partija. “Državna revizorska institucija je 2015. godine prvi put započela reviziju finansijskih izveštaja i pravilnosti poslovanja kod tri političke partije. Zaključno sa 2017. godinom izvršena je revizija kod 11 političkih partija. Na osnovu do sada sprovedenih revizija političkih stranaka, Institucija je dala jedno pozitivno mišljenje i deset mišljenja sa rezevom na finansijske izveštaje i pravilnost poslovanja. Po ovim izveštajima dato je ukupno 70 preporuka subjektima revizije”, rekla je Natalija Ćatović.\nTokom dva dana, na radionici su svoje prezentacije i iskustva u sprovođenju revizija političkih subjekata predstavili predstavnici VRI Crne Gore, Hrvatske, Slovenije i Srbije. Učesnici radionice su sagledali izazove sa kojima se VRI suočavaju u postupku sprovođenja revizije političkih partija i dali preporuke koje bi se mogle primenjivati u daljem radu.\nU okviru dvodnevne radionice, organizovan je i poseban sastanak predsednika VRI učesnica događaja, tokom kog je predsednik Institucije i generalni državni revizor, Radoslav Sretenović, imao priliku da sa kolegama iz regiona razmeni mišljenja i iskustva u vezi sa ovom temom, kao i o drugim pitanjima značajnim za rad vrhovnih revizorskih institucija.


EP - Dragić: Može finale sa Srbijom!\nKošarkaši Slovenije dominantno su se plasirali u četvrtfinale Evrobasketa, a za šest uzastopnih pobeda najzaslužniji je tandem Goran Dragić – Luka Dončić.\nNedjelja, 10.09.2017. | 13:30\nPrva violina “Zmajčeka“ je svakako NBA zvezda Dragić, koji osim uloge vođe ovog tima u Istnabulu, ima i važnu ulogu mentora talentovanog Dončića.\n"Zajedno smo u sobi, nonstop spava, moram da ga budim. Dobar je klinac, super je, uči, sluša. Slovenija može da bude ponosna. Mislim da ljudi kod kuće još ne znaju šta imamo", rekao je Dragić.\nSlovenija je na otvaranju nokaut faze deklasirala Ukrajinu 79:55 u Sinan Erdem Domu, ali je u narednoj rundi očekuje mnogo teži zadatak.\n"Jeste 6-0 ali moramo zaboraviti ove utakmice. Sada dolaze prave utakmice, da li Crna Gora ili Letonija. Iskreno više navijam za CG. Više nema lakih protivnika, moraš da odigraš najbolju utakmicu na turniru, nadam se da će to biti naša sledeća“, kaže sjajni bek.\nDragić u subotu nije imao svoj dan, pogodio je tek dva od 12 šuteva iz igre, ali je ipak proveo najviše vremena u razgovoru sa medijima.\n"Danas nešto nije išlo, važno da smo dobili, meni je to najbitnije. Novinari su deo Evrobasketa, bez vas ljudi ne bi znali šta se dešava ovde", kaže nasmejani Dragić.\nProtiv Ukrajine je iskočilo nekoliko drugih igrača Slovenije.\n"Zadovoljan sam što se Rendolf pokazao danas, odigrao je odlično. Takođe Klemen Preperič, Jaka Blažič, imamo nekoliko igrača koji su se protiv Ukrajine digli, to će nam značiti mnogo za sledeću utakmicu", kaže kapiten ekipe.\nSlovenija je i prethodnih godina često imala vrlo kvalitetne timove, ali nije uspevala da taj kvalitet pokaže i na terenu.\n"Dobro smo popunjeni na svakoj poziciji, ranije nam je uvek nešto falilo – trojka, četvorka ili petica. Sada imamo na svakoj po dvojicu-trojicu igrača, i odličan miks mladih igrača i veterana. Imamo dobru hemiju“, istakao je Dragić.\nKada smo Dragiću za kraj razgovora poželeli sreću u nastavku takmičenja, oduševljeno nam je dobacio: “Može finale sa Srbijom“.


Akcija pojačane kontrole saobraćaja | Trebinje Live\nPolicijske stanice za bezbjednost saobraćaja Trebinje i Gacko su, tokom prošle sedmice, sproveli lokalnu akciju pojačane kontrole saobraćaja u cilju prevencije prekršaja koji su glavni uzročnici saobraćajnih nezgoda.\nPrilikom realizacije akcije poseban akcenat je stavljen na sljedeće prekršaje: kontrolu nepropisnog izvođenja radnje vozilom, nepropisno kretanje vozilom, nepropisno izvođenje radnje skretanja, nepropisno izvođenje radnje vožnjom unazad, nepostupanje po znaku “Obavezno zaustavljanje“ i nepropisno obavještavanje ostalih učesnika u saobraćaju o namjeri izvođenja radnje.\nPolicijski službenici za bezbjednost saobraćaja su kontrolisali ukupno 58 vozila, kojom prilikom je evidentirano ukupno 54 prekršaja.\nPolicijski službenici će i u narednom periodu vršiti pojačane kontrole učesnika u saobraćaju u cilju prevencije prekršaja koji se javljaju kao uzroci saobraćajnih nezgoda.\nApelujemo na vozače da se pridržavaju saobraćajnih propisa jer na taj način doprinose kako ličnoj tako i bezbjednosti drugih učesnika u saobraćaju.


Dnevni horoskop za utorak 6. avgust - Glas Zaječara\nNovi slučajevi zaražavanja u Boru, Kladovu i Majdanpeku\nHome Zabava Horoskop Dnevni horoskop za utorak 6. avgust\nDnevni horoskop za utorak 6. avgust\nMesec danas ulazi u znak Škorpiona, te će ovaj utorak biti pomalo nezgodan, jer sve potisnute emocije koje ne volimo da budimo danas nekako nalaze svoj put do površine i diktiraju naše raspoloženje tokom celog dana. Umesto što vam ovo izaziva paniku i strah, pokušajte drugim putem da preživite ovakve dane. Suočite se sa izvorom svoga straha, pokušavajući time da ga prevaziđete. Ono u čemu ćete uspeti je brz preporod nakon sučeljavanja, oslobođeni blokade koja nas je vukla nazad.\nNaredni tekstDanas sunčano i veoma toplo vreme


Змајеви јуре прву победу на Крову – Фудбалски клуб Вождовац – Football Club Voždovac\nFudbaleri Voždovca u subotu od 17č dočekuju ekipu Metalca iz Gornjeg Milanovca u utakmici sedmog kola Ling Long Super lige Srbije.\nOvo će biti prilika da se naporan rad i dobri rezultati u reprezentativnoj pauzi krunišu prvom pobedom ”kod kuće” s obzirom da su Zmajevi iz tri utakmice kao domaćini osvojili samo bod.\nU dvonedeljnoj pauzi, Voždovac je odigrao jednu prijateljsku utakmicu protiv ekipe Vojvodine u Novom Sadu kada je ostvarena pobeda rezultatom 3:1 protiv ekipe koja uskoro započinje učešće u kvalifikacijama za Ligu Evrope. Tom prilikom, šef stručnog štaba Jovan Damjanović izjavio je da je došlo vreme da se dobra igra iz te utakmice i naporan rad krunišu dobrim rezultatima u prvenstvu:\n”Zbog velike fluktuacije igračkog kadra u novoj sezoni, dodatna pauza i odlasci nam ne odgovaraju, ali smo ponosni što smo imali predstavnike u nacionalnim timovima i nadamo se da će ih u budućnosti biti još više”, zaključio je Damjanović.\nPodsetimo, kapiten Jovan Nišić i doskorašnji golman Voždovca, Marko Ilić, bili su deo reprezentacije Srbije u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo za igrače do 21 godine, dok je Justas Lasickas nastupao za A tim Litvanije u UEFA Ligi nacija.\nPrenos utakmice protiv ekipe Metalca biće dostupan u okviru multi-prenosa na TV Arena sport 1.


Ovih dana Ekološki pokret Odžaka dobio je tumačenje Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave o tome da li UREDBA O SREDSTVIMA ZA PODSTICANJE PROGRAMA ILI NEDOSTAJUĆEG DELA SREDSTAVA ZA FINANSIRANJE PROGRAMA OD JAVNOG INTERESA KOJA REALIZUJU UDRUŽENJA , sa odgovarajućim izmenama i dopunama , važi od opštine do Republike Srbije.\nProletos su neki pokrajinski sekretarijati pri raspisivanju konkursa kao konkursnu dokumentaciju od udruženja tražili kopije rešenja iz APR-a i kopiju statuta udruženja, na šta ih je Ekološki pokret Odžaka podsetio da po navedenoj uredbi ne bi imali pravo. Od Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo stiglo je tumačenje da pomenuta uredba važi za organe državne uprave, a da su oni „organ uprave na pokrajinskom nivou i kao takvi nisu izvorni organ državne uprave“ i da shodno tome pomenuta uredba za njih ne važi.\nNa ovakvu tvrdnju Ekološki pokret Odžaka obratio se Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave za tumačenje i iz dobijenog tumačenja proizilazi da odredbe uredbe važe kako za opštine tako i za pokrajinske sekretarijate, a ne samo za državnu upravu.\nSa pomenutim tumačenjem Ekološki pokret Odžaka upoznao je sve lokalne samouprave u čitavoj Srbiji i pokrajinske sekretarijate, a tokom vikenda upoznaće i sve nevladine organizacije čije imejl adrese ima – kako bi bile upoznate sa pravom koje proističe iz uredbe.\nSredstva informisanja širom Srbije molimo da objave ovu informaciju kako bi stigla do što većeg broja od preko 28.000 registrovanih NVO. Ovo saopštenje i tumačenje Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave biće postavljeno na sajtu Ekološkog pokreta Odžaka.\nMinistarstvo državne uprave,


Na Srpskoj filantropskoj večeri prikupljeno 70.200 dolara – DnevniZurnal\nNa Srpskoj filantropskoj večeri prikupljeno 70.200 dolara\nby admin 18/11/2021, 09:40 1.9k Views\nNa drugoj Srpskoj filantropskoj gala večeri u Njujorku prikupljeno je 70.200 dolara za besplatnu školu IT Butkampa za prekvalifikaciju u IT sektor u Srbiji, saopštila je Fondacija Ana i Vlade Divac.\nKako se navodi u saopštenju, večera je održana 12. novembra u svečanoj sali Gotam Hola u Njujorku, a predsednik Upravnog odbora Srpskog filantropskog udruženja Petar Marković rekao je da se odazvalo 420 ljudi koji su donirali više od 70.000 dolara i time omogućili obuku za 200 novih polaznika škole IT Butkamp.\nNajviše sredstava prikupljeno je na aukciji predmeta koje su donirali svetski priznati sportisti Novak Đoković, Nikola Jokić i Bogdan Bogdanović.\nDomaćini večeri bili su glumac Nikola Đuričko i članica SFU Gordana Jelić, a među gostima su bili i glumci Dragan Bijelogrlić, Tamara Dragičević, Petar Benčina, pevač Davor Jovanović, supruga predsednika Srbije Tamara Vučić, v.d. generalnog konzula Srbije u Njujorku Olgica Vlačić i konzul Tamara Vujović, vladika istočno-američki Irinej Dobrijević, energetski stručnjak Branko Terzić, partner u konsaltingu Lazar Krstić, investitor Džon Jovanović i drugi.\nFondacija Ana i Vlade Divac je podržala projekat IT Butkamp i kao strateški partner obezbedila je administrativnu i logističku podršku potrebnu da on uspe.\nUručena su priznanja pojedincima i organizacijama čiji je dobrotvorni rad doprineo boljitku života srpske zajednice u Srbiji i u dijaspori.\nZa doprinos filantropiji u Srbiji nagradu je dobilo Udruženje za podsticanje preduzetništva „Živojin Mišić“, a za doprinos filantropiji u dijaspori nagradu je dobila humanitarna organizacija Srpsko-američko medicinsko udruženje (SAMA).


EU daje 183 miliona evra za promociju poljoprivrednih proizvoda – Portal NAŠE SELO\nEvropska komisija raspisala je pozive za podnošenje predloga za evropske programe promocije poljoprivrednih proizvoda u EU i inostranstvu. Ove godine poseban fokus je stavljen na promociju proizvoda i poljoprivrednih metoda koji direktnije podržavaju ciljeve evropskog zelenog sporazuma, poput organskih proizvoda, voća i povrća i održive poljoprivrede.\nZa 2021. godinu ukupan budžet od 182,9 miliona evra dodeljuje se za promociju poljoprivredno-prehrambenih proizvoda unutar i izvan EU. Od ukupnog budžeta, 173,4 miliona evra namenjeno je sufinansiranju programa promocije koji će biti izabrani među predlozima nakon objavljenih poziva.\nSkoro polovina budžeta (86 miliona evra) namenjenog sufinansiranju programa promocije biće namenjena kampanjama koje su direktnije u skladu sa evropskim ambicijama Zelenog dogovora, a posebno strategijom “Od njive do kuhinjskog stola” (Farm to Fork). To uključuje programe promocije organskih proizvoda sa ukupnim budžetom od 49 miliona evra i održive poljoprivrede sa budžetom od 18 miliona evra. Dalje, 19,1 miliona evra je opredeljeno za promociju voća i povrća u kontekstu uravnotežene ishrane.\nZa programe promocije u zemljama van EU opredeljeno je 88,1 miliona. To uključuje programe koji ciljaju zemlje sa visokim potencijalom za rast, poput Južne Koreje, Japana, Meksika i Kanade. Pored toga, programi takođe treba da informišu potrošače o različitim šemama kvaliteta EU ili promovišu visoke standarde bezbednosti i kvaliteta EU, kao i raznolikost i autentičnost evropskih proizvoda.\nOčekuje se da će odabrani programi povećati konkurentnost i potrošnju poljoprivredno-prehrambenih proizvoda EU širom sveta.\nŠirok spektar tela, poput trgovinskih organizacija, organizacija proizvođača i poljoprivredno-prehrambenih grupa odgovornih za promotivne aktivnosti, može da se prijavi za finansiranje i podnese svoje predloge. Projekti će se posebno procenjivati s obzirom na održivost kriterijuma proizvodnje i potrošnje, u skladu sa klimatskim i ekološkim ciljevima ZPP-a, evropskim zelenim ugovorom i strategijom Farm to Fork.\nPredlozi treba da se podnesu do 28. aprila 2021. do 17:00 časova (Brisel) putem namenskog portala. Komisija će na jesen proceniti predloge i objaviti korisnike. CHAFEA, Izvršna agencija EU za potrošače, zdravstvo, poljoprivredu i hranu, pruža brojne alate koji pomažu podnosiocima zahteva da uspešno predaju svoje predloge. Agrosmart S. G.\nTagged eu, poljoprivreda, subvencije


Ministri EU nisu ratifikovali sporazum iz Kjota - 2002-03-05\nŠpanski ministar ekologije Haume Matas, èija zemlja trenutno predsedava Evropskom unijom, delovao je juèe optimistièno i pohvalio je svoje kolege zbog odluke da podrže - po njegovim reèima - istorijski sporazum iz Kjota jer æe se tom odlukom spasti do sada najdalekosežniji medjunarodni ekološki sporazum.\nMinistar Matas je okarakterisao sporazum iz Kjota kao najobolji instrument u borbi sa klimatskim promenama koje su - po njegovim reèima - najteži ekološki problem sa kojima je suoèeno èoveèanstvo. Ministar Matas je izrazio uverenje da æe podrška Evropske unije tom sporazumu podstaæi druge zemlje da ga ratifikuju pre konferencije Ujedinjenih nacija o održivom razvoju Afrike kasnije ove godine. Iako ni jedna zemlja Evropske unije jos nije ratifikovala sporazum iz Kjota, ministar Matas je naveo da su se sve složile da to urade do juna ove godine. Da bi sporazum postao punovažan, mora ga ratifikovati pedeset pet zemalja. Sjedinjene Drzave su se povukle iz tog sporazuma sa obrazloženjem da bi se njime nanela šteta amerièkoj ekonomiji i izgubilo suviše radnih mesta. Predsednik Dzordz Buš je izneo alternativni plan kojim se apeluje na elektriène centrale da smanje emisiju sumpor dioksida, azotnog oksida i žive. No, primena tih mera bi bila veæinom na dobrovojlnoj osnovi. Ekološki komesar Evropske unije Margot Valstrom smatra da plan predsednika Buša neæe doprineti smanjenju emisije gasova staklene bašte u svetu.\nEvropska unija je obeæala da æe smanjiti emisije iz 1990. godine za osam odsto do 2012. godine. No, ministri ekologije nisu uspeli da se saglase o tome kako da se to postigne u samoj Evropskoj uniji. Dali su sebi rok da to urade do kraja 2006. godine. Te godine trebalo bi da stupi na snagu smanjenje emisija odredjeno sporazuom iz Kjota.\nMargot Valstrom je upozorila da æe Evropska komisija tužiti sudu svaku zemlju èlanicu Evropske unije koja se ne bude povinovala dogovorenom smanjenju emisija gasova staklene bašte.