Google prikuplja podatke čak i kada mu “naredite” da prestane?\nAmeričke savezne države Vašington, Teksas, Indijana i Kolumbija Distrikta (grad Vašington) najavili su da će tužiti kompaniju Google, jer preko svojih aplikacija navodno nezakonito prati kretanje svojih korisnika.\n– Google je lažno ubijedio potrošače da vjeruju kako im je promjenom naloga i podešavanjem uređaja omogućila da zaštite svoju privatnost i kontrolišu kojim ličnim podacima Google može da pristupi – izjavio je državni tužilac iz Vašingtona Karl Racin.\nTužioci tvrde da je kompanija suprotno svojim najavama nastavila da sistematski prati svoje klijente i ubira profit prikupljanjem njihovih podataka, prenosi portal Nova ekonomija.\nRacin je opisao Google-ovu praksu opisao kao “bezobraznu laž” koje ugrožava privatnost potrošača.\nNjegova kancelarija je počela da istražuje Google-ov način upravljanja podacima korisnika kada je agencija AP 2018. objavila da mnoge mobilne aplikacije bilježe podatke o lokaciji korisnika čak i onda kada su oni odabrali suprotno. Google obavještava korisnike svojih aplikacija kako mogu da isključe “Istoriju lokacija” u bilo kom trenutku: Kada je (ta opcija) isključena, mjesta na koja idete više se neće čuvati.\nU američkim državama Vašingtonu i Distriktu Kolumbija Zakon o zaštiti potrošača zabranjuje obmanjujuće i nesavjesne poslovne prakse, a kancelarija tužioca Racina od Google-a traži da isplati profit koji je ostvario “obmanjujući potrošače”.\nNEWER POSTKrim-tehničari oslobođeni optužbi u predmetu “Dragičević”\nOLDER POSTMocart – genije za sva vremena


Tri policajca povredjena u sukobu s migrantima\nBeta\t 10. aprila 2016. 15:55\nU sukobu sa migrantima kod graničnog prelaza Idomeni povredjena su tri pripadnika makedonskih bezbednosnih snaga, javili su lokalni mediji.\nPrema navodima medija, do sukoba je došlo kada je veća grupa migranata pokušala iz Idomenija na silu da predje iz Grčke na makedonsku teritoriju.\nPrema informacija portala mkd.mk, policajci su povredjeni kada su migranti bacali kamenje i druge predmete na makedonsku policiju, a posle incidenta zbrinuti su u medicinskom centru u Djevdjeliji.\nNa područje oko tog graničnog prelaza stigle su dodatne snage makedonske policije, a angažovan je i policijski helikopter.\nMakedonska policija potvrdila je da je bacila suzavac i šok bombe da bi sprečila nelegalan pokušaj migranata ida udju u Makedoniju iz Grčke.\nNeki mediji navode da se radi o grupi od oko 500 izbeglica i migranata koji su pošli ka ogradi, nakon što su propali pregovori s makedonskom policijom da se otvore granice.\nMigranti su jutros pokušali nasilno da udju u Makedoniju, bacali su kamenje, pa je policija upotrebila hemijska sredstva. Situacija je u ovom trenutku pod kontrolom, rekli su u makedonskom MUP-u za portal Novatv.mk.\nStotine izbeglica iz kampa u Idomeniju, grčkom mestu na granici sa Makedonijom, rano jutros su protestovali i tražili da se otvori granica, a zatim su u stampedu krenuli ka graničnom policijskom obezbedjenju i pokušali da provale ogradu koja sprečava ulazak na makedonsku teritoriju.\nGrčki mediji javili su da deo izbeglica ima problem sa disanjem, jer se Idomeni guši u suzavcu.\nPrema državnoj agenciji ANA-MPA, u šatorima organizacije Lekari bez granica ima mnogo izbeglica koje se žale na probleme sa disanjem zbog suzavca.


Srbija godišnje gubi i do dve milijarde evra godišnje, a zajedno sa Severnom Makedonijom, Crnom Gorom i Albanijom ta cifra dostiže i četiri milijarde evra, pokazali su rezultati prvog velikog istraživanja o toj veoma važnoj temi, "Troškovi emigracije mladih", koje je u te četiri zemlje sproveo Institut za razvoj i inovacije uz podršku Westminister fondacije za demokratiju, a o čemu je govorio Emil Atanasovski.\nIstraživanje pokazuje da čak 78 odsto mladih izmedu 18 i 29 godina razmišlja da napusti zemlju. Godišnje, prema tom istraživanju, iz Srbije odlazi oko 49.000 ljudi.\n"Šest miliona ljudi iz regiona živi van svoje zemlje i sada su to već generacije koje su otišle i odlaze", upozorila je Alida Vračić iz BiH, osnivač think tank "Populari", koja smatra da ljudi odlaze i zbog osećaja nemoći, a ne, kao što mit kaže, isključivo iz ekonomskih razloga,\nImajući sve to na umu, kaže da su važne reforme.\nSlediti primer Izraela\nPavel Kacmarčik iz poljskog Centra za istraživanje migracija pri Univeriziteta u Varšavi ocenio je da između pet do sedam odsto procenata odlazi, a da je slična situacija i u Poljskoj.\nBeogradski bezbednosni forumu\nODLIV MOZGOVOA Srbiju godišnje košta kao izvoz IT sektora\nALARMANTNO Srbiju je od 2002. do 2011. zvanično napustilo 150.000 mladih, strepnje šta će novi popis da pokaže, jer optimizma nema\nODGOVOR VLADE SRBIJE NA NEMAČKI ZAKON Đorđević: Pravimo tim eminentnih ljudi za sprečavanje ODLIVA MOZGOVA\nBrnabić i direktor MK CK o problemima u vezi s nestalim osobama


Ploča sa potpisom Toše Proeskog postavljena u Foči\nSubject: Ploča sa potpisom Toše Proeskog postavljena u Foči Fri Sep 16, 2011 7:17 am\nPloča sa potpisom Toše Proeskog "Ve sakam site“ (Sve vas volim) danas je postavljena u novoizgrađenom Parku prijatelja u Foči.\nU okviru manifestacije "Dani makedonske (kruševske) muzike, hrane i vina“ ploču su postavili gradonačelnik Kruševa iz Makedonije Vasilčo Damčeski i načelnik Foče Zdravko Krsmanović.\n"Ovim protokolom želimo da približimo dva naroda i dva grada, jer imamo mnogo toga zajedničkog. Želja nam je da sa Fočom ostvarimo saradnju na kulturnom, obrazovnom, turističkom i sportskom planu, i ovaj protokol sigurno neće ostati samo slovo na papiru", istakao je gradonačelnik Kruševa Vasilčo Damčeski.\nPotpisivanju protokola o saradnji prisustvovali su i ambasador Makedonije u BiH Rami Redžepi i ambasador BiH u Makedoniji Milan Balaban.\nNačelnik opštine Foča Zdravko Krsmanović ocijenio je da prisustvo ambasadora obje zemlje pokazuje da ovo nije samo bratimljenje dva grada već i mnogo šire.\n“Sama priča da je Toše Proeski, balkanska legenda, rođen i sahranjen u Kruševu, da je to grad na najvećoj nadmorskoj visini na Balkanu, da je simbol rađanja makedonske slobode i državnosti, pokazuje da je to grad koji ima dušu i grad koji šalje široke poruke. A i Foča baštini slobodu, ljubav i duhovnost i hoće saradnju na cijelom Balkanu“, kazao je Krsmanović.\nNakon otkrivanja ploče u Parku prijatelja, pored rijeke Ćehotine, načelnici dva grada posadili su dva drveta u znak ostvarivanja prijateljskih veza između ove dvije opštine.\nManifestacija "Dani makedonske (kruševske) muzike, hrane i vina“ u Foči bit će nastavljena otvaranjem izložbe umjetničkih fotografija iz Kruševa, promocijom makedonske hrane i vina, i koncertom kulturno-umjetničkih društava "Naum Naumovski Borče“ iz Kruševa i "Vila“ iz Foče.


Tači na vanrednoj konferenciji: Đurić stigao na Kosovo dan ranije | KoSSev\nTači na vanrednoj konferenciji: Đurić stigao na Kosovo dan ranije\nSubota 31. mart 2018, 16:17\nIzvor: Koha/Gazeta express\nKosovski predsednik Hašim Tači danas je u Prištini održao vanrednu konferenciju za štampu u vezi sa detaljima ovonedeljnih događaja - hapšenje direktora Kancelarije za KiM Marka Đurića i specijalne akcije ROSU policije, kao i hapšenje i deportacija šest Gulenista Turskoj. U nastavku prenosimo delove izveštaja prištinskih medija o tome. Tekstovi su izvorno prevedeni sa albanskog.\nGazeta express - (deo teksta je izvorno preveden sa albanskog) Tači ponovo udara na Haradinaja: Đurić bio gost Milana Radojičića\nPredsednik Kosova Hašim Tači izjavio je da je Đurić bio gost Milana Radojičića, prijatelja premijera Ramuša Haradinaja. Na konferenciji za novinare, Tači je kontinuirano ponavljao da šef države ne sme da gubi svoju odgovornost govoreći da nije bio obavešten, već da preuzme svoju odgovornost. U ovom smislu, predsednik je iskazao stav protiv šefa vlade u pogledu dolaska Đurića na Kosovo.\nHašim Tači je rekao da je uznemiravajuće to što je Marko Đurić, dan pre nego da bude uhapšen, spavao u stanu prijatelja Ramuša Haradinaja, Milana Radojičića, na severu Kosova.\nLajmi: Đurić je ušao na Kosovo dan pre hapšenja, ostao kod Milana Radojičića, kaže Tači\n"Bilo je različitih mišljenja o dolasku Marka Đurića na Kosovo. Za ovo sam obavešten tokom sastanka sa predstavnicima Kvinte, od strane jednog od mojih savetnika. I odmah sam rekao da se preduzmu sve mere. Vlada je potom preuzela svoje odgovornosti, svoje obaveze. Moja zabrinutost je da je on (Đurić) došao i ostao na Kosovu, a ne policijska akcija."\nKoSSev: Tanjug je u međuvremenu javio da je "Predsednik Srbije negirao tvrdnje Prištine da je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju ušao u pokrajinu dan pre sastanka u Kosovskoj Mitrovici".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da nije tačna tvrdnja iz Prištine da je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić na Kosovo ušao dan ranije pre sastanka u Kosovskoj Mitrovici, prenosi Tanjug, citirajući dalje srpskog predsednika:\n"Marko nije ušao kozjom stazom, uopšte nije ušao kozijim stazama. Mi ćemo da čekamo neko vreme da se oni polome da saznaju kako je i kuda ušao, mi ćemo zvanično da ih obavestimo gde je ušao. I nije ušao dan ranije kao što su govorili, i nikakvim kozjim stazama, i to je bila notorna laž."\nRekao je da je najveći problem za državu to što je neko znao za taj ilegalni ulazak i nije preuzeo odgovornost.\n"Nešto drugo je pošlo naopako. Ispostavilo se da je Đurić ušao na Kosovo u nedelju uveče. Spavao je u stanu Milana Radojičića ... o tome su obavešteni neki institucionalni mehanizmi," rekao je predsednik na vanrednoj konferenciji na kojoj je govorio o otmici, a potom i deportaciji šest Gulenista u Tursku.\nKoha Ditore - (deo teksta je izvorno preveden sa albanskog) Tači: Niko ne može da pobegne od odgovornosti rekavši da nije bio obavešten\nŠef države, Hašim Tači, nije rekao da nije bio obavešten o hapšenju šest turskih državljana na Kosovu.\nRekao je da je nakon hapšenja dobio izveštaj KIA-a i citirao taj izveštaj, rekao je da su "Turci počinili ilegalne i opasne aktivnosti na Kosovu". S druge strane, on je optužio institucije zemlje da brani osnovni princip ljudskih prava u slučaju hapšenja i deportacije šest "Gulenista".\nTači je rekao da su špijuniranje i tehnika terorizma veoma sofisticirane, bez davanja više detalja o čemu se radi.\nZvučalo je kao da se odnosilo na premijera zemlje kada je rekao da "niko ne može pobeći od odgovornosti rekavši da nije bio informisan".\n"Ono što želim da naglasim od samog početka je da je situacija na Kosovu mirna. Mi smo preduzeli odgovarajuće mere da uskršnja proslava prođe bez ikakvog incidenta," bile su prve rečenice sa kojima je konferencija počela.\nZa Tačija, Kosovo je demokratska država, izgrađena na najvišem nivou demokratskih vrednosti, koja pre svega poštuje individualna prava pojedinca, bez obzira na njegovu ili njenu pozadinu.\n"Ovaj princip je utelovljen u Ustavu. Kao predsednik Kosova, razočaran sam što institucije u zemlji nisu uspele da odbrane ove principe u slučaju hapšenja," rekao je Tači.\n"Ja sam obavešten i još uvek dobijam dalje objašnjenje u vezi s predmetom i okolnostima u kojima su izvršeni hapšenje i deportacija šest turskih državljana. U prisustvu međunarodnih partnera dobili smo izveštaj KIA-e koji detaljno objašnjava zašto je traženo njihovo hapšenje. Prema ovom izveštaju, njihovo hapšenje i deportacija odnose se na njihovu ilegalnu i opasnu aktivnost na Kosovu. Ugrozili su nacionalnu sigurnost. Prema KIA-u, takvi slučajevi su bili u prošlosti," rekao je on.\nOn je rekao da bi KIA i Ministarstvo unutrašnjih poslova trebalo detaljno da razjasne detalje i procedure. On je nagovestio da se ne slaže sa smenom dva zvaničnika, Fljamura Sefaja, bivšeg ministra MUP-a i Dritona Gašija bivšeg direktora KIA.\n"Dok se ove istrage ne završe, moramo da budemo pažljivi kako da se bavimo institucijama obezbeđenja u zemlji. Aktivnosti špijunaže i terorizma su u najsofisticiranijoj formi," rekao je Tači.\nTači je pozvao parlamentarnu komisiju za nadgledanje KIA da istraži ovaj slučaj do kraja.


Švedska investira 1,9 miliona KM u BiH za poboljšanje usluga u upravljanju vodama - BH Glas\nNaslovnica Vijesti BiH Švedska investira 1,9 miliona KM u BiH za poboljšanje usluga u upravljanju...\nŠvedska investira 1,9 miliona KM u BiH za poboljšanje usluga u upravljanju vodama\nŠvedska, koju predstavlja Švedska agencija za međunarodni razvoj i saradnju (Sida), potpisala je sporazum sa Razvojnim programom Ujedinjenih naroda (UNDP) za realizaciju druge faze MEG projekta.\n“Ukupno finansijsko učešće Švedske u projektu MEG II, iznositi će 10 miliona švedskih kruna, odnosno 1.900.000 KM. Ukupna vrijednost projekta MEG II je 23 miliona KM i najvećim dijelom uključuje učešće Vlade Švicarske, uz dodatna planirana sredstva iz Evropske unije kroz IPA II fondove”, saopšteno je iz UNDP-a.\nUNDP će u naredne četiri godine implementirati projekt u približno 30 jedinica lokalne samouprave, koje će biti izabrane putem javnog poziva za sve jedinice lokalne samouprave u Bosni i Hercegovini.\n“Opći cilj Projekta MEG II je da doprinese demokratizaciji lokalne uprave u BiH i omogući pravedniji, efektivniji i efikasniji način pružanja javnih usluga, sa naglaskom na sektor vodosnabdijevanja i upravljanja otpadnim vodama. Izmjene politika, zajedno sa regulatornim poboljšanjima u oblasti vodosnabdijevanja i upravljanja otpadnim vodama, će doprinijeti efikasnijem, poštenijem i održivijem pružanju osnovnih usluga na lokalnom nivou”, navodi se u saopštenju.\nŠvedska će podržati napore Projekta u radu sa vlastima na državnom, entitetskom i kantonalnom nivou ka uspostavljanju povoljnijih politika i regulatornog okruženja koje afirmiše lokalnu upravu orijentisanu na rezultate i unapređenje usluga vodosnabdijevanja i upravljanja otpadnim vodama.\n“U konačnici, građani će, uključujući i najugroženije, imati koristi od poboljšanih usluga vodosnabdijevanja i upravljanja otpadnim vodama, koje će biti pružene na efikasniji, odgovorniji i održiviji način”, dodaje se u saopštenju iz UNDP-a.\nPrethodni članakSkoro 5.500 saobraćajnih nesreća u posljednja tri mjeseca na području FBiH\nNaredni članakWizz Air uspostavlja sedam novih linija iz Sarajeva


Trojica nekadašnjih fudbalera Betisa optuženi za nameštanje, pod istragom i srpski stručnjak? - Sportskacentrala.com\nTrojica nekadašnjih fudbalera Betisa optuženi za nameštanje, pod istragom i srpski stručnjak?17.02.2017 12:39hTrojica nekadašnjih fudbalera Betisa iz Sevilje su pod istragom španskog suda zbog navodnog nameštanja utakmica.\nAmaja Karazo, Đordi Figeras i Ćavi Tores optuženi su da su dobili 650 hiljada evra kako bi namestili utakmicu protiv Osasune u poslednjem kolu šampionata Španije u sezoni 2013/2014. Osasuna je tada slavila rezultatom 2:1, ali je ipak ispala iz Primere.\nPod istragom se nalazi još 15 lica, a prema navodima španskih medija među njima je i sadašnji strateg Osasune Petar Vasiljević.


zeleni-neretva.ba - Međuentitetska (ne)saradnja u oblasti zaštite okoliša\nOpće je poznata činjenica da entitetska linija u BiH nije geografsko-prirodna nego u najvećem dijelu predstavlja recidiv rata, odnosno proističe iz zauzetih pozicija zaraćenih strana sa manjim korekcijama. Zato i ne čudi da su, između ostalog, praktično sve naše veće rijeke ispresjecane, jednom ili više puta, entitetskom linijom. Obzirom da je realizacija hidroenergetskih projekata (dodjela koncesija) u isključivoj nadležnosti entiteta logično je da se svi relevantni uticaji takvih projekata, pa time i ekološki, međusobno prožimaju na području oba entiteta. Pošto ne postoji Zakon o zaštiti okoliša na nivou BiH to se nastali problemi u zaštiti okoliša pokušavaju, nažalost, neuspješno rješavati na nivou entiteta. Istina, postoji Međuentitetsko tijelo za okoliš koje je, nažalost, uglavnom u funkciji razmjene informacija i isključivo konsultativnog karaktera.\nU posljednje vrijeme sve više na vidjelo izlaze ekološki problemi u vezi hidroenergetskih projekata koji se realiziraju u graničnim područjima bh. entiteta. Scenarij je sličan u većini primjera: projekat se namjerava graditi u jednom entitetu, dok se negativne ekološke posljedice većinski odražavaju u drugom entitetu. Dva primjera koji plastično oslikavaju ovu problematiku su vezana za rijeku Neretvu. Prvi primjer je planirana realizacija hidroelektrane Ulog na gornjem toku rijeke Neretve, a drugi je nastavak realizacije projekta Gornji horizonti.\nHidroelektrana Ulog je planirana da se gradi u gornjem toku Neretve na području opštine Kalinovik. Brana i akumulacija planirane elektrane nalaze se na teritoriji RS-a, s tim da bi se strojara ovog derivacionog postrojenja nalazila samo stotinjak metara uzvodno od entitetske linije, odnosno granice sa općinom Konjic koja se nalazi u FBiH. Obzirom da se radi o elektrani sa očekivanim vršnim (promjenjivim) režimom rada, naročito u periodu malih voda (tehničko rješenje projekta i hidrologija nesporno upućuju na takav rad), normalna posljedica takvog rada biće drastične dnevne i sezonske oscilacije nizvodnog protoka, odnosno vodotoka u FBiH, sa razornim posljedicama u samom vodotoku i obalnom pojasu. Osim tog negativnog uticaja očekuje se niz drugih negativnih uticaja nizvodno, a koji su redovna posljedica izgradnje visoke brane na vodotoku.\nMeđutim, iako entitetski okolinski zakoni predviđaju ovakve slučajeve i propisuju postupke za rješavanje istih, na njih se nadležne institucije ne obaziru. Aktualni Zakon o zaštiti okoliša FBiH između ostalog kaže: Član 63 – „Kada nosilac izrade Studije o uticaju na okoliš ima saznanja da će projekat vjerovatno imati značajan uticaj na okoliš drugog entiteta dužan je izraditi posebno poglavlje o Studiji o uticaju na okoliš sa podacima o mogućim uticajima na okoliš drugog entiteta. Detalji o postupcima za projekte sa mogućim međuentitetskim uticajem mogu biti određeni sporazumom između entiteta koji se zaključuje uz konsultiranje Međuentitetskog tijela za okoliš.“ Član 70 – „Ukoliko rad nekog pogona i postrojenja može da izazove značajne negativne posljedice na području druge države ili entiteta, ili ukoliko druga država ili entitet tako zahtijeva, zahtjev za izdavanje okolinske dozvole biće dostavljen drugom entitetu. Ukoliko u postupku izdavanja dozvole koji se provodi u drugoj državi ili entitetu, Federalno ministarstvo primi dokumentaciju koja ukazuje na to da pogon i postrojenje može imati negativan uticaj na okoliš na području FBiH informirati će stanovništvo koje živi na tom području i pružiti im mogućnost da daju svoj komentar. Građani koji žive na području drugog entiteta imaju ista prava da učestvuju u ovom postupku u svojstvu stranke kao i građani koji žive na području gdje pogon ili postrojenje treba da se gradi“.\nTo praktično znači da bi nadležno Federalno ministarstvo trebalo da organizuje javnu raspravu o projektu HE Ulog na području FBiH gdje se očekuju negativni uticaji realizacijom projekta, da građanima pruži vjerodostojnu informaciju o projektu i njegovim uticajima u FBiH i u tom smislu uputi zahtjeve drugom entitetskom ministarstvu u vezi izdavanja okolinske dozvole. Drugim riječima, nadležno ministarstvo bi u ovakvim slučajevima trebalo da bude neka vrsta zastupnika afektiranog stanovništva od strane negativnih uticaja predmetnog projekta. Nažalost, nadležna ministarstva u oba entiteta nisu u ovom slučaju djelovala u skladu sa postupkom i procedurom koje nalažu entitetski zakoni, a riječ je o projektu sa klasičnim prekograničnim uticajima. Naprotiv, predstavnici Sektora za okolinske dozvole Federalnog ministarstva nisu se udostojili ni prisustvovati javnoj raspravi koja je tom prilikom održana u Kalinoviku.\nSa druge strane, nadležno ministarstvo Republike Srpske, koje je bilo voditelj procedure Procjene uticaja na okoliš (PUO), nije uzelo u obzir mišljenja i sugestije iz FBiH (lokalna zajednica), niti je dala ikakve povratne informacije subjektima koji su učestvovali u proceduri PUO. Također, ovo ministarstvo nije naložilo investitoru da sačini poseban separat Studije koji bi se bavio isključivo nizvodnim (međuentitetskim) uticajima. Naprotiv, ministarstvo je odobrilo Studiju uticaja u kojoj se tvrdi da negativni nizvodni uticaji ne postoje, te da se svi uticaji završavaju na entitetskoj granici?! Udruženje Zeleni Neretva iz Konjica je informaciju o dodjeli okolinske dozvole za HE Ulog dobilo neformalnim putem – od kolega iz banjalučkog Centra za životnu sredinu – i to čak nekoliko mjeseci nakon izdavanja okolinske dozvole.\nHidroenergetski sistem Gornji horizonti\nPočetkom aprila o.g. mediji su objavili informacije o pripremama dokumentacije za gradnju hidroelektrane Dabar koja je dio hidroenergetskog projekta Gornji horizonti. HE Dabar je planirana kao dio sistema Gornji horizonti, kojim se, u funkciji proizvodnje električne energije, vode sliva Neretve preusmjeravaju u sliv Trebišnjice. Ovaj, u svakom slučaju, kontraverzan projekat ozbiljno prijeti da se dio podzemnih voda sliva Neretve preusmjeri prema slivu Trebišnjice u cilju izgradnje više hidroenergetskih proizvodnih kapaciteta.\nRanije smo isticali da ovakvo preusmjeravanje voda iz jednog u drugi sliv po međunarodnim konvencijama nije dozvoljeno, ali da u ranijoj, prvoj fazi (izgradnja kanala i tunela za odvodnju vode iz Dabarskog polja u Bilećko jezero), projekat nije ozbiljnije naišao na proteste i otpore u FBiH gdje se očekuju najveće negativne posljedice realizacijom ovog projekta. Tu i tamo oglasile su se nejake NVO ukazujući na mogući deficit voda u pritokama Neretve (Buna, Bunica, Bregava) te ekološkim posljedicama u Hutovom blatu i delti Neretve u susjednoj Hrvatskoj. Uostalom, efekat prve faze izgradnje projekta Gornji horizonti prošlog ljeta bio je očigledan: u Stocu je tok Bregave bio na granici biološkog minimuma, a već u decembru 2010. g., u vrijeme velikih voda, novopridošle vode iz Dabarskog polja znatno su pridonjele nezapamćenim poplavama u Bileći i Popovom polju. Nije nam poznato da li je u tom smislu reagovalo Ministarstvo okoliša i turizma vlade FBiH.\nZanimljivo je da je investitor prve faze (izgradnja tunela i odvodnih kanala u Dabarskom polju) kompanija EFT-Group, ista firma koja je nosilac koncesije za izgradnju HE Ulog na Neretvi, gdje se sve negativne posljedice odražavaju nizvodno u FBiH. Nažalost, i u ovom slučaju vlada FBiH i njeno nadležno ministarstvo imaju pasivnu ulogu, slično kao i kod izdavanja okolinske dozvole za HE Ulog. U ovom slučaju problem je složeniji: pored međuentitetskih u pitanju su još negativni uticaji i u susjednoj Hrvatskoj. Obzirom da se ponovio scenarij iz javne rasprave i izdavanja okolinske dozvole za HE Ulog, kada su reagovale isključivo ekološke organizacije, ne treba očekivati značajnije mjere zaštite okoliša u FBiH uslijed negativnog dejstva projekta Gornji horizonti. Posljednje informacije govore da je nadležno ministarstvo RS-a odobrilo Studiju uticaja na okolinu za projekat HE Dabar, te da uskoro slijedi izdavanje okolinske dozvole. Na ovu vijest oglasilo se i Federalno ministarstvo okoliša i turizma najavljujući tužbu kod Okružnog suda u Banjaluci protiv Vlade RS-a zbog toga što Studija uticaja na okolinu HE Dabar nema posebno poglavlje o procjeni negativnih uticaja na područje FBiH. Pitamo se zašto Federalno ministarstvo nije bilo ovako „ažurno“ i u slučaju procedure PUO za HE Ulog gdje u predmetnoj SUO ne samo da nije bilo posebnog poglavlja o negativnim uticajima u FBiH nego isti uopće nisu spomenuti.


Rusija, demonstracije i Aleksej Navaljni: Kremlj optužio Zapad za podršku protestima zbog Navaljnog - Teslavision\nin: BBC, BETA, DANAS, Rusija, demonstracije i Aleksej Navaljni: Kremlj optužio Zapad za podršku protestima zbog Navaljnog\nAžurirano Pre 52 minuta\nRusija je optužila zemlje Zapada da su podržale demonstracije u znak podrške opozicionom političaru Alekseju Navaljnom.\nAli portparol predsednika Rusije Vladimira Putina rekao da je svega „nekoliko” ljudi izašlo na ulice.\nMinistri spoljnih poslova Estonije, Letonije i Litvanije zahtevali su „restriktivne mere protiv ruskih zvaničnika odgovornih za hapšenja”.\nOVD info, nezavisna nevladina organizacija koja posmatra proteste, saopštila je da je 3.000 ljudi privedeno u subotu – samo u Moskvi 1,200 demonstranata. Do sada nije bilo komentara iz Kremlja.\nŽozep Borel, šef spoljne politike EU, izrazio je zabrinutost i rekao da će ministri spoljnih poslova bloka razgovarati o „sledećim koracima” u ponedeljak.\nPutinov portparol Dmitrij Peskov je u nedelju kritikovao poruku američke ambasade u Moskvi da se Navaljni oslobodi upozoravajući ljude da izbegavaju demonstracije, dodajući da je to „mešanjem u naše unutrašnje poslove”.\nIz ambasade su odgovorili da su takva upozorenja „uobičajena i rutinska praksa”, navodi Rojters. Nova administracija Bajdena ranije je pozvala ruske vlasti da puste privedene i osudila je, kako je nazvala, „oštru taktiku” koju policija koristi protiv njih.\nPortparolka ruskog ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova rekla je da su kritike zapadnih država rezultat „veoma duboke krize upravo tog zapadnog načina razmišljanja, zapadne pseudo-demokratije i pseudo-liberalizma”.\nFrancuski ministar spoljnih poslova Žan-Iv Le Drijan opisao je hapšenja demonstranata kao „klizanje ka autoritarizmu” i pozvao na dalje sankcije protiv Rusije.\nPolitička pedofilija – kako su državni mediji izveštavali sa protesta?\nTo nije bio sluča ovaj put – a u kritikama na račun opozicionog lidera najdalje je otišao Dimitrij Kiseljev, voditelj programa Vesti nedelje.\nOn je optužio Navaljnog da vrbuje adolescente i decu i to nazvao „političkom pedofilijom”.\n„Postoje ljudi koji bi zbog sopstvenog interesa u politiku uvukli i decu”, tvrdio je Kiseljev.\n„Izveli su na ulicu one, koje nisu imalo pravo da izvode”, smatra Irada Zejnalova, voditeljka popularne tok-šou emisije “Pregled nedelje” na javnom servisu NTV.\n“Svi za jednog, jedan za sve” natpis na posteru koji nosi demonstrant u Moskvi


Premijer Igor Lukšić i članovi MANS-a koji su izveli performans o tome da je Vlada odgovorna za "prosjački štap" na koji je spala većina građana. Podgorica, 1. februar 2012.\nPremijer Igor Lukšić nije prihvatio prijedlog o vraćanju cijene struje na nivo prije poskupljenja, a ni organizatori građanskih protesta, Unija slobodnih sindikata, nevladina organizacija MANS i studentska unija nisu prihvatili prijedloge premijera Lukšića o provjeri poslovanja Elektroprivrede i rada regulatorne agencije.\nNeuspjeh dijaloga je naveo premijera da konstatuje da su organizatori protesta ušli u političku zonu i pozvao ih da praktično osnuju političku partiju i izađu na izbore.\n"Biti sa strane i utakmicu posmatrati sa tribina, stalno iznositi prijedloge i kritikovati i tako dalje, a istovremeno ne imati odgovornost, mislim da je problematično. Iz tog razloga čini mi se da treba politički profilisati novu platformu i sa njom vrlo konkurentno izaći pred građane i kada građani budu raspoloženi za promjenu zadobiti podršku i preuzeti odgovornost za odluke koje se donose", rekao je premijer.\nOvakve pozive NVO sektoru, dijelu medija i nezavisnim intelektualcima ranije je slao bivši premijer Milo Đukanović, istovjetno optužujući te organizacije i pojedince da bez odgovornosti kritikuju događaje na terenu.\nPoruku da nevladina organizacija i sindikat prerastu u političku organizaciju, Milan Radović, korodinator Inicjative mladih za ljudska prava, ne smatra dobronamjernim jer se time, kako kaže, šalje poruka da ne treba da postoji jaki civilni sektor koji kontroliše rad institucija.\n"Jedan od subjekata u društvu koji predstavljaju te jake mehanizme kontrole vlasti svakko jeste taj civilni dio društva gdje spadaju sindikati i mediji i NVO sektor. Ukoliko mi imamo državnike na najvišim funkcijama koji smatraju da mi ne treba da imamo taj civilni, jak sektor koji kontroliše vlast onda se dezavuiše i ta ideja, kao i princip demokratije, kontrole, transparentnosti", naglašava Radović.\nOdgovarajući na naše pitanje da li se porukom premijera pokušava delegitimizovati osnovna funkcija NVO sektora i Sindikata da prate i kontrolišu rad državnih institucija, direktor Centra za monitoring Zlatko Vujović kaže da pretvaranje organizacije u političku partiju i izlazak na izbore nije uslov da bi se tražila promjena politike Vlade.\nPerformans Mansa o tome da je Vlada odgovorna za "prosjački štap" na koji je spala većina građana. Podgorica, 1.februar 2012.\n"Sasvim je legitimno da i sindikat i NVO traže promjenu određenih politika Vlade, a bez bez namjere da na neki način svoj rad profilišu i kao političko djelo u smislu osvajanja vlasti i izlaska na izbore. Naravno, uvijek je tanka linija koja razdavaja one društvene aktere koji žele da utiču na vlast i nekada se, moguće, ta linija i pređe", ocjenjuje Vujović.\nZlatko Vujović navodi da je u zapadnim demokratijama sasvim legitimno da čak i oni koji se ne bore za vlast kao sindikat i nevladin sektor mogu da podrže određene političke opcije.\n"Imate slučajeve Velike Britanije gdje su sidnikati praktično aktivni akteri politike laburista. To je prosto pitanje oko kojeg treba da odluče NVO pojedinačno, jer je, sa druge strane, takođe legitimno da NVO zauzmu stav da ne žele da aktivno učestvuju u izbornom procesu već da prije svega žele da\nutiču na politike koje provodi izvršna i zakonodavna vlast, bez obzira ko formira tu vlast", kaže Vujović.\nMilan Radović kaže da je njegova organizacija očekivala da premijer Lukšić da podršku razvijanju civilnog sektora, a ne stavljanje na stranu onih koji su do sada bili protivnici civilnog sektora.\n"Mi smo u Građanskoj alijansi očekivali da će premijer upravo upravo dati podršku jačanju tih kapaciteta društva kako bi imali jednu potpuno otvorenu i transparentnu vlast, vlast kao servis građana koja bi polagala račune svojim građanima za trošenje tog novca, vođenje određenih politika u našem interesu i slično, a ne da se svrsta na stranu onih koji su, rekao bih, već godinama protiv tog jakog civilnog društva u našoj državi", zaključuje Radović.\nLukšić nudi radnu grupu\nPremijer Igor Lukšić je ponovio svoje prijedloge za rješenje problema skuplje struje, koje su organizatori prethodnog, ali i budućeg protesta koji će biti 18. februara, već odbacili.\nLukšić nudi formiranje radne grupe koja će odrediti subvencije za najugroženije, eventualni veći popust Elektroprivrede i promjenu odnosa skupe i jeftine struje za dvotarifna brojila, te preispitivanje regularnosti rada Regulatorne agencije za energetiku koja je poskupljenje odobrila.\nPremijer želi da se preispita rad privatizovanih preduzeća i ovako odgovara na optužbe da podržava tajkune:\n"Ne interesuje me ni Oleg Deripaska, ne interesuje me ni Piter Mank, ne interesuje me ni Viktor Restis, ne interesuje me bilo koji tajkun, ni imali ih ili ih nema. Mene interesuje u slučaju KAP ima li aluminijumska industrija budućnost ili treba da kažemo da KAP treba da ugasimo", rekao je Lukšić.


EVROPSKA KOMISIJA OBJAVILA IZVEŠTAJ\nO NAPRETKU SRBIJE ZA 2008.GODINU\nEvropska Komisija, počev od 2002. godine, podnosi redovne izveštaje Savetu i Parlamentu EU o postignutom napretku zemalja zapadnog Balkana. Izveštaj o Srbiji obuhvatio je period od 01. oktobra 2007 do početka oktobra 2008.godine. U izveštaju se navodi da je Srbija potencijalni kandidat za članstvo, da EU daje smernice srpskim vlastima po pitanju prioritetnih reformi u okviru Evropskog partnerstva. Napredak u sprovođenju ovih prioriteta se podstiće i prati kroz Unapređeni stalni dijalog (USD).\nSrbija prima pretpristupnu finansijsku pomoć u okviru Instrumenta za Pretpristupnu Pomoć (IPA). Te programe sprovodi Delegacija evropske Komisije u Beogradu, koja je preuzela odgovornost od Evropske agencije za rekonstrukciju za CARDS projekte koji su još u toku. Sredstva iz IPA-a programa za 2008.godinu, iznose 190,9 miliona evra. Ova pomoć je fokusirana na oblasti kao što su: jačanje demokratskih institucija, reforme državne uprave, jačanje vladavine prava, borba protiv korupcije, ljudskih prava i zaštita manjima. Podrška civilnom društvu u okviru programa za 2008.godinu iznosi preko 6 miliona evra.\nU vezi ispitivanja ekonomskih dešavanja u Srbiji, Komisija se rukovodila zaključcima Evropskog Saveta iz Kopenhagena, koji je definisao da je za članstvo u Uniji potrebno postojanje funkcionalne tržišne ekonomije, kao i sposobnost suočavanja sa pritiscima konkurencije i tržišnim snagama u Uniji.\nVlada Republike Srbije donela je Nacionalni program za integrisanje Srbije u EU (NPI), i 05.februara 2009. godine usvojila prvi izveštaj o sprovođenju NPI-a za period jul-decembar 2008.godine.\nNacionalnim programom je planirano da Narodna Skupština Republike Srbije u izveštajnom periodu usvoji 64 zakona. Vlada je utvrdila predloge 49 zakona, od čega je Skupština Srbije usvojila 17. Nacionalni program je ispunjen 27% (17/64).\nOd ukupno planiranih 20 podzakonskih akata (uredbi, odluka, strategija, memorandum o buđetu, zaključci), Vlada je usvojila 7, odnosno procenat realizacije je 35%. Ministarstva su planirala usvajanje 5 podzakonskih akata (pravilnici i naredbe), a usvojena su 2, što znaći da je učunak ministarstva 40%.\nNa osnovu ovih pokazatelja, može se konstatovati da je Nacionalni program za integracije republike Srbije u EU, u periodu 01. jula do 31.decembra 2008. godine u celini gledano ispunjen sa 29%.


Les, uoèi posete izaslanika SAD za Zapadni Balkan Gabrijela Eskobara i izaslanika EU Miroslava Lajèaka Prištini i Beogradu, kaže i da je skeptièan da æe se do bilo kakvog rešenja doæi, jer ne veruje da postoji bilo šta što Priština može da ponudi Srbiji, što bi nadomestiti gubitak Kosova.\nDodaje da æe jedna od tema razgovora predstavnika SAD i EU biti i održavanje aprilskih izbora i na KiM, ali da æe glavni fokus biti na širim strateškim ciljevima i pokušaju da se ponovo zapoène dijalog.\n"I dok Srbija ne prizna Kosovo oni æe se vraæati iznova sa novim zahtevima, sve dok dve strane ne sednu i ne pregovaraju o nekom rešenju u kom æe na kraju Srbija morati da prizna Kosovo. Ali, moram reæi da sam skeptièan po pitanju bilo kakvog rešenja ovog pitanja zato što ne verujem da postoji bilo šta što Kosovo može ponuditi Srbiji, a što æe Srbiji nadomestiti gubitak Kosova", rekao je Les za TV Tanjug.\nZbog toga prognozira, kako kaže, "nastavak ovih 10 godina" u kojima su dve strane imale, kaže, simboliène sastanke, te da se neæe doæi do bilo kakvog rešenja ili završteka tog pitanja.\nNa pitanje da li Aljbin Kurti èuje zahteve Vašingtona, buduæi da je Eskobar rekao da Priština ima obavezu da formira Zajednicu srpskih opština, Les kaže da ih Kurti èuje, ali ih ne prihvata. "Ovaj poziv na uspostavljanje ZSO je, iz ugla, Amerikanca i EU, razumni kompromis izmeðu iskljuèivih pozicija Prištine i Beograda. Oni žele da Srbija prizna nezavisnost Kosova, a kompenzacija za to je da Priština pruži autonomiju Srbima na Kosovu", smatra Les.\nProblem je, ukazuje, što Priština to ne vidi kao razuman kompromis, jer su oèekivali da su nakon proglašenja nezavisnosti Kosova "sami vladari svojih granica". Zato u Prištini nisu spremni da prihvate zahteve EU i SAD da se povuku i srpskom stanovništvu daju autonomiju, a naroèito zbog toga što strahuju da to mogao biti razlog za otcepljenje.\nNa pitanje kakav bi onda model ZSO što pominje Eskobar, mogao da bude primenjen, odgovara da postoje moguænosti za razlièite varijacije, ali da æe se sve zasnivati na osnovnoj ideji - da æe Srbi ostati deo Kosova, ali sa nekom dozom nezavisnosti i slobodnog odluèivanja. "To može ukljuèivati razlièite tipove autonomije za koje postoji mnogo modela širom sveta i drugim delovima Balkana", dodao je Les.\nKada je reè o razgovoru na temu glasanja Srba sa KiM na predstojeæim izborima 3. aprila Les kaže da æe Priština pokušati da im ogranièi moguænost glasanja kao što je spreèlai njihovo izjašnjavanje na referendumu 16. januara.\n"Mislim da je to bilo lako predvideti, jer je Kosovo odluèno da dokaže svoju nezavisnost od Srbije, a dozvola Srbima na KiM da uèestvuju na izborima za srpski parlamenrt i predsednika Srbije, podriva pravo Kosova na nezavisnost i priznaje da su Srbi koji žive na KiM zapravo gradjani Srbije, a ne Kosova" , rekao je Les.\nZato smatra da æe, kao i u sluèaju referenduma 16. januara, Priština pokušati da ogranièi glasanje Srbima i na izborima u aprilu.


Kristijan Kern u zvaničnoj poseti Srbiji - Televizija Kopernikus TV K::CN\nKristijan Kern u zvaničnoj poseti Srbiji\n17/02/2017 | Beograd\nAustrijski kancelar , Kristijan Kern, boravi u zvaničnoj poseti Beogradu gde je sa premijerom, Aleksandrom Vučićem, i ostalim srpskim zvaničnicima razgovarao o produbljivanju odnosa dve zemlje, jačanju ekonomske saradnje, nastavku saradnje u suzbijanju ilegalne migracije i približavanje Srbije EU.\nTokom pozdravnog govora , premijer Srbije je najavio da neće još dugo ostati na toj poziciji rekavši da je austrijskom kancelariju Kernu predao jedan papir sa smernicama za Zapadni Balkan za one koji ga uskoro budu zamenili.\nKristijan Kern, zahvalio se srpskom premijeru na svečanom dočeku i objasnio da su se prvi razgovori odnosili na način kako regionalna saradnja Austrije i Srbije može da bude još bolja. Austrija sa oko 3 milijarde evra najveći je investitor u Srbiji, austrijske kompanije su zadovoljne i nastaviće ovde da posluju, dodao je Kern.\nInače prva poseta inostranstvu premijera Vučića, nakon preuzimanja novog mandata, odvela ga je baš u Beč gde je razgovarao sa Kernom, koji je, takodje, tek bio stupio na novu dužnost. Ovaj korak srpskog premijera shvaćen je u Austriji kao poseban izraz dobrih odnosa, što sada Kern želi da uzvrati.


OD POČETKA GODINE 188 ŽRTAVA SAOBRAĆAJNIH NESREĆA U SRBIJI - Jefimija TV, Kruševac\nDirektor Komiteta za bezbednost saobraćaja Damir Okanović je naveo da su jun, jul i avgust period u godini koji tradicionalno, nažalost, odnosi najviše žrtava u saobraćaju. “Dobro je što su preduzete određene mere, pre svega na Koridoru 10 kako bi se smanjila brzina i smanjio broj saobraćajnih nezgoda koje izazivaju pre svega vozači koji su u tranzitu, ali moramo da budemo svesni da zbog trenutka nepažnje može da se dogodi da stradamo mi, da strada cela naša porodica i da se sve greške u saobraćaju jako skupo plaćaju”, naglasio je Okanović.\nUkazao je da je 188 poginulih od početka godine manji broj za 10 odsto u odnosu na isti period prošle godine, ali da je svakako to veliki broj žrtava. “Država pokušava represijom da reši problem, represija kod nas daje rezulatate – ovih 10 odsto smanjenja jesu upravo rezultati represije”, tvrdi Okanović. Podsetio je vozače da je od petka, 1. juna, došlo do najnovijih izmena zakona gde su još dodatno pooštrene kazne za nasilničku vožnju. “Recimo onaj ko bude zatečen sa više od dva promila alkohola u krvi ne samo da će dobiti najmanje 30 dana zatvora, već će dobiti pored toga i novčanu kaznu od najmanje 120.000”, rekao je Okanović. Ističe da se osim represivnih mera moraju preduzeti i obrazovne mere.\nNa pitanje koliko na broj saobraćajnih nesreća utiče kvalitet samih saobraćajnica, Okanović navodi da su promenama načina evidentiranja saobraćajnih nezgoda došli do podataka koji su mnogo više realni nego što je to nekada bilo – dakle put kao uticajni faktor se javlja u 16 odsto saobraćajnih nezgoda. “To je mnogo više nego pre zato što se promenila metodologija evidentiranja saobraćajnih nezgoda, dakle dobijamo polako onu realnu sliku, a to je da naše saobraćajnici ipak nisu toliko bezbedne”, naglasio je Okanović. Ipak dodaje da se sa druge strane promećuje se da se putari trude da saobraćajnice budu što bezbednije.\nOkanović je ukazao da imamo veliki problem sa stradanjem dece u saobraćaju, kao i da je troje dece od početka godine stradalo. Smatra da se i sa motociklistima mora mnogo više raditi. “Nisu samo oni ti koji prave greške koje dovode do tragedija, koliko grešaka prave motociklisti toliko i ostali vozači, a ne možemo zanemariti ni faktor puta – jer dobar deo saobraćajnih nezgoda gde stradaju motociklisti je zbog toga što je put bio prljav i neravan”, kaže Okanović.\n“U svakom slučaju mora se raditi na sva tri fronta, i sa motociklistima i sa ostalim učesnicima u saobraćaju, ali naravno i da putevi budu bezbedniji”, zaključio je Okanović.\nPrethodno: FILM “EFEKAT VODE” U BIOSKOPU KRUŠEVAC\nSledeće: OČEKUJE NAS VRELO LETO?


Najlepše male plaže Crne Gore - šta obići u Crnoj Gori na letovanju\nNajlepše male plaže Crne Gore – šta obići u Crnoj Gori na letovanju\nGde se nalaze najlepše male plaže Crne Gore\nIzbor i lista za najlepše male plaže Crne Gore\nDanas vam predstavljamo najlepše male plaže Crne Gore. U prethodnom članku „Najbolje i najveće plaže Crne Gore“ smo predstavili najlepše i najduže crnogorske plaže i kupališta. Medjutim, iako nema dugu obalu, Crna Gora ima mnoštvo manjih plaža i uvala koje svojom lepotom privlače turiste. Na ovom mestu nećemo davati listu svih onih mikro lokacija i uvala koje postoje i do kojih se dolazi brodovima i jahtama, već ćemo mahom predstaviti one poznatije manje plaže.\nS obzirom da je sezona svake godine sve duža i da traje sve do Oktobra, letovanja su aktuelna na crnogorskom primorju i u septembru.\nI ova lista će vam biti od pomoći pri obilasku Crne Gore i njenog priobalja. Gde su najlepše male plaže Crne Gore pokazaće vam ova top lista.\nTop lista 10 najbolje i najlepše male plaže Crne Gore\n1. Kraljičina plaža – Sveti Stefan\n2. Crvena plaža – Bar, Sutomore\n3. Žanjice – Žanjice\n4. Trsteno – Jaz, Budva\n5. Ostrvo Sveti Nikola – Budva\n6. Kameno – Budva\n7. Kamenovo – Rafailovići\n8. Uvala Maljevik – Čanj, Sutomore\n9. Ploče – Jaz, Budva\n10. Utjeha – Uvala maslina, Bušat\n2012-12-04T23:40:38+01:003 септембра, 2012|Travel|


Svetska banka: Crna Gora treba da što pre usvoji novi Zakon o bankama\nDelegacija Svjetske banke boravila je danas u Podgorici gdje je razgovarala sa crnogorskim zvaničnicima. Najavljeno je da će projekti koje će podržati ta finansijska institucija poboljšati kvalitet života i usloviti privredni rast u Crnoj Gori.\nSvjetska banka je spremna da učestvuje u realizaciji niza strateških projekata u Crnoj Gori, kao što je izgradnja auto-puteva, projekti u oblasti turizma i zaštite životne sredine.\nDirektor i regionalni kordinator Svjetske banke za jugoistočnu Evropu, Orsalija Karanzopulos ocijenila je na današnjem sastanku sa crnogorskim premjerom Željkom Šturanovićem da je četvorogodišnja strategija saradnje Svjetske banke sa Crnom Gorom i deset miliona dolara kredita za razvoj održivog turizma u zemlji, podrška crnogorskim strateškim ciljevima neophodnim za njeno članstvo u EU.\nOni su definisani u cilju povećanja održivog privrednog rasta, ekonomskih sloboda i jačanja uloge privatnog sektora, izgradnje institucija i zakonskih pravila koja će biti u skladu sa međunarodnim standardima i unapređenja životnog standarda građana, kroz adekvatan obrazovni, zdravstveni i sistem socijalne zaštite. Predsjednik Crne Gore Filip Vujanović saopštio je u razgovoru sa delegacijom Svjetske banke da je uvjeren da će projekti koje će podržati ta finansijska institucija poboljšati kvalitet života i usloviti privredni rast u Crnoj Gori.\nCrna Gora treba da što prije usvoji novi Zakon o bankama jer je namjera da se crnogorsko bankarsko tržište otvori za ulazak filijala prvoklasnih banaka iz EU, ocijenili su predsjednik Savjeta Centralne banke Ljubiša Krgović i predstavnik Svjetske banke za jugoistočnu Evropu, Orsalija Karancopulos. Svjetska banka će za podršku ciljevima Crne Gore obezbijediti 90 miliona evra za finansiranje novih investicija do 2010. godine.


Srbija predložila ukidanje viza sa Kinom - Sputnjik Srbija\n03:42 09 Mart 2021\n21:45 16.10.2016 (osveženo 22:09 16.10.2016) Preuzmite kraći link\nVlada Srbije predložiće Kini ukidanje viza za građane dve zemlje, odlučeno je na večerašnjoj sednici Vlade u Nišu, a ministar spoljnih poslova Ivica Dačić i ambasador Kine u Srbiji Li Mančang ocenili su da je ovo istorijski dan za dve zemlje.\nUkoliko Vlada Kine prihvati predlog Srbije, građanima vize neće biti potrebne za boravak do 30 dana, a ta odluka bi mogla da stupi na snagu do kraja godine, rekao je Dačić, posle sednice Vlade kojoj je prisustvovao i kineski ambasador, koji je rekao da je uveren da će se to i dogoditi.\nTo će imati velike pozitivne posledice na razvoj saradnje u svim oblastima, od političkih odnosa, ekonomije, do turizma, rekao je Dačić.\n„Očekujemo veliki broj kineskih turista u Srbiji, a i za naše građane je to dobra vest. I kineski biznismeni moći će da dolaze bez viza, a ojačaće se i saradnja u oblasti kulture, nauke, obrazovanja…“, rekao je Dačić.\nOn je dodao da je predlog sporazuma o obostranom bezviznom režimu odraz prijateljstva prema Kini i međusobnog poverenja koje je izgrađeno, uz sporazum o strateškom partnerstvu.\n„Ova naša odluka je zaista istorijskog karaktera. Možda to nekome ne zvuči kao velika vest, ali Srbija takve sporazume ima sa 63 zemlje i naš je cilj da sa što više zemalja ukinemo vize“, rekao je Dačić.\nLi je rekao da je Srbija prva zemlja u Evropi sa kojom je Kina spremna da potpiše ukidanje viza, što dokazuje da dva naroda i dve zemlje gaje međusobno poštovanje i poverenje.\nOn je naveo da će, kada sporazum stupi na snagu, u Srbiju dolaziti više kineskih turista, investitora, kao i da će više Srba moći da putuju u Kinu.\nLi kaže da će, nakon odluke Vlade Srbije, i Vlada Kine brzo pokrenuti postupak i da je siguran da će doneti istu odluku.\n„Brzo ćemo potpisati sporazum i on će odmah stupiti na snagu“, rekao je Li.


Gradski zavod za javno zdravlje - Beograd - Bezbedni u vozilu u doba korone - kako se zaštiti od infekcije\nU TOKU VOŽNJE REDOVNO PROVETRAVAJTE VOZILO - UKOLIKO JE TOPLO PROZORE DRŽITE STALNO OTVORENIM!\nUpotreba klima uređaja u vozilima - rizična ili ne?\nNe postoje jasni naučni dokazi da se virus COVID 19 može širiti preko sistema za ventilaciju i klimatizaciju. Kao što je već poznato, ovaj virus se prenosi kapljičnim putem i u vazduhu može provesti samo kratak vremenski period pre nego što padne na pod ili druge površine.\nMeđutim, treba imati u vidu da svako strujanje vazduha, poput onog koji nastaje radom klima uređaja, može uzrokovati da se kapljice koje sadrže čestice virusa prenesu na veću razdaljinu. Prema istraživanjima Kineske medicinske asocijacije utvrđeno je da se u zatvorenim vozilima sa uključenim klima uređajem podešenim na izduvavanje ovaj virus može preneti i na razdajinu od 4,5m.\n- Volan - Menjač - Ručna kočnica\n- Podizači stakla na vratima - Kvake na vratima - Nasloni za ruke\n- Dugmići i ručice na volanu (kontrola rada brisača, pokazivača pravca, sirena i dr.) - Dugmići na komandnoj tabli (za podešavanje klime, radija, ventilacije i sl) - Ručica ili dugme za otvaranje gepeka, rezervoara za gorivo, podešavanje sedišta\n- Okviri vrata


Matija Milovanović u ime građana opštine Bogatić položio venac i poklonio se nevino stradalim žrtvama jasenovačkog logora smrti | BOGATIĆ INFO\nKod spomenika „Kameni cvet“ koji je podignut na mestu gde je pre 80 godina osnovan najveći i najozloglašeniji koncentracioni logor u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj danas je održan parastos svim jasenovačkim žrtvama.\nParastos je služio patrijarh Srpske pravoslavne crkve Porfirije uz sasluženje velikog broja arhijereja SPC, a prisustvovao je i veliki broj delegacija iz naše zemlje, kao i iz inostranstva.\nPatrijarh je tokom liturgije povodom Svetih novomučenika jasenovačkih okupljene vernike podsetio da su na tom mestu pre 80 godina izvršeni najstrašniji, umu nezamislivi zločini, zločini koji su izvršile ustaše nad nedužnim ljudima iz srpskog, jevrejskog i romskog naroda, ali i hrvatskog naroda. Na tom svetom mestu izneveren je Bog, a osramoćen čitav ljudski rod.\nU ime građana opštine Bogatić i predsednika opštine Milana Damnjanovića, svim nevino stradalim žrtvama ovog monstruoznog logora smrti poklonio se pomoćnik predsednika opštine Matija Milovanović.\n(Izvor: Kabinet predsednika opštine Bogatić, Milana Damnjanovića)


Tu-214ON dobija nove zadatke u ruskoj vojsci - Sputnjik Srbija\n21:55 18.01.2021 Preuzmite kraći link\nAvion Tu-214ON, koji se koristio za osmatranja u okviru Sporazuma o otvorenom nebu, biće modernizovan i dobiće nove zadatke, saopštio je generalni konstruktor vojnog koncerna „Vega“ Vladimir Verba.\n„U slučaju da kupac bude zainteresovan, mi ćemo sprovesti odgovarajuću modernizaciju vazduhoplovnog kompleksa za nadzor, uzimajući u obzir nove zahteve“, rekao je Verba.\nOn je dodao da će rok završetka radova zavisiti od zadataka, koje je potrebno rešavati tokom modernizacije Tu-214ON.\nKako je ranije saopštio vojno-diplomatski izvor, planirano je da se avioni Tu-214ON, posle konačnog izlaska Rusije iz Sporazuma o otvorenom nebu, koriste kao izviđački avioni, ali im je neophodna dodatna specijalna oprema.\nAvioni se mogu koristiti i za kontrolu vojnih objekata Rusije, praćenje rezultata ispitivanja različitog naoružanja i procenu efikasnosti vežbi.\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije je 15. januara objavilo je da je pokrenuta procedura izlaska Rusije iz Sporazuma o otvorenom nebu. Ministarstvo je napomenulo, da je posle izlaska Sjedinjenih Američkih Država iz Sporazuma „principijalno narušen balans interesa država-članica, postignut zaključivanjem ugovora“.\nPodsetimo, Sporazum o otvorenom nebu je potpisan 1992. godine i postao jedna od mera za izgradnju poverenja u Evropi nakon hladnog rata. Sporazum deluje od 2002. godine. Ranije su u sporazumu učestvovale 34 države.\nKrajem maja 2020. godine, američki predsednik Donald Tramp najavio je povlačenje iz sporazuma. Sjedinjene Američke Države su 22. novembra zvanično izašle iz Sporazuma o otvorenom nebu. S tim u vezi, Ministarstvo spoljnih poslova Rusije saopštilo je da će Moskva tražiti čvrste garancije od država preostalih u Sporazumu o otvorenom nebu da će ispunjavati svoje obaveze.\nDva aviona za osmatranje Tu-214ON su izgrađeni u kompaniji „Tupoljev“ na osnovu putničkih aviona Tu-204. Opremu je razvila državna korporacija „Rosteh“. Avioni su proizvedeni 2011. i 2013. godine, a međunarodnu sertifikaciju za osmatračke letove dobili su u septembru 2018. godine, koja je uključivala osmatranje nad teritorijom zemalja učesnica Sporazuma o otvorenom nebu.\nRusija traži garancije o zaštiti podataka prema Sporazumu o otvorenom nebu\nTu-214, Amerika, Rusija, Sporazum o otvorenom nebu


Skandalozan potez Sarajeva: Dokazali da Bosna ne funkcioniše i da čekaju Ameriku i rušenje Dejtona - 15.12.2020, Sputnik Srbija\nSkandalozno odbijanje članova Predsedništva BiH Željka Komšića i Šefika Džaferovića da se sretnu sa Sergejom Lavrovom, ukazuje na ono na šta Republika Srpska... 15.12.2020, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, sergej lavrov, bosna i hercegovina (bih)\n18:45 15.12.2020 (Osveženo: 10:46 24.08.2021)\nPrema rečima politikologa iz Banjaluke Vojislava Savića, nije prvi put da se predstavnici Bošnjaka i Hrvata predomisle pred neki događaj ili sastanak. Naš sagovornik podseća da se to događalo i tokom rata i navodi primer kada je Alija Izetbegović odbacio Kutiljerov mirovni plan neposredno pošto je pristao na njega.\nSarajevo dokazalo da Bosna ne funkcioniše\n„To je, dakle, kontinuitet politike iz Sarajeva, da se stalno izigravaju dogovori, da se prave ovakvi diplomatski skandali. Oni od toga prosto ne prezaju — i Komšić koji je izabran bošnjačkim glasovima zastupa istu politiku kao i Džaferović“, smatra Savić.\nDžaferović i Komšić odbili su da se sretnu sa šefom ruske diplomatije Sergejom Lavrovom uz nediplomatski izgovor da on ne poštuje institucije BiH i umesto da sa njim održe već zakazani sastanak, odlučili su se za konferenciju za medije — u isto vreme dok je Lavrov razgovarao sa trećim članom predsedništva Miloradom Dodikom.\nMoguće je da su predstavnici Bošnjaka i Hrvata u Predsedništvu BiH pogrešno shvatili jedno kratko saopštenje iz tranzicionog kabineta Džozefa Bajdena o tome kako posao u Dejtonu nije završen; moguće je da su se na potez odlučili iz nekog drugog, javnosti nepoznatog razloga, kaže Savić, ali i dodaje da je razlog za ignorisanje ruskog šefa diplomatije besmislen.\n„Republika Srpska je sastavni deo BiH i zajednički organi nisu nadređeni, to su organi u istoj liniji, samo sa različitim nadležnostima. Lavrov, kao iskusan diplomata, nije prekršio nikakav protokol, sve je urađeno onako kako treba, ali je očigledno problem u tome što Sarajevo ne želi dijalog. Umesto da se svi zajedno otvorimo i da oni iskoriste to što Srbi i Rusi imaju istorijsku i sentimentalnu povezanost, za dobrobit svih građana BiH, oni prave skandale i sve nas vuku u beznađe“, ističe naš sagovornik.\nDžaferovićev i Komšićev potez u diplomatiji bi se mogao karakterisati kao diplomatska nespretnost, čak i kao politička provokacija, ističe nekadašnji šef jugoslovenske diplomatije Vladislav Jovanović.\n„Poseta jednog stranog ministra, pogotovo veće i uticajne zemlje, prilika je za svaku državu da pokuša da objasni svoje stavove i da unapredi razumevanje i odnose sa tom zemljom. Ukoliko se odbije takva prilika, to šalje negativnu poruku, ne samo zbog odsustva želje za unapređenjem odnosa i obostrano korisnu saradnju, nego, istovremeno, podstiče sumnju na neke još neizražene namere i ciljeve koje domaćin sa odbijanjem da ugosti i prihvati razgovor sa stranim posetiocem može da ima“, objašnjava on.\nKomšićevo i Džaferovićevo odbijanje da se sretnu sa Lavrovom naš sagovornik karakteriše kao neodgovoran i „prilično lakomislen politički nestašluk, koji ne može da koristi niti onima koji su ga izveli, niti BiH u njenim odnosima sa Rusijom“.\nRezervni cilj — unitarna Bosna\nRusija, prema njegovim rečima, nije zaslužila takav odnos — ona je prema BiH uvek imala principijelan stav — kao jedan od garanata Dejtonskog sporazuma uvek se zalagala za njegovo dosledno poštovanje.\n„Ako neko ima rezervni plan i skriveni cilj koji se zove ’funkcionalna Bosna‘, a krije u sebi najneprijatniji oblik centralizma i unitarizma sa nekim ambicijama na širem međunarodnom planu, onda je to nešto što jedna zemlja — garant Dejtonskog sporazuma ne može niti bi smela da podrži. Tako da je, po meni, to jedan nepotreban, pogrešan incident, koji će možda ostaviti neke ožiljke na odnos BiH kao celine sa Rusijom, ali ga treba što pre prevazići i omogućiti da se sa Rusijom obnove normalni i uobičajeni odnosi“, konstatuje Jovanović.\nDžaferovićevu i Komšićevu odluku Jovanović objašnjava frustracijom koju je Dejtonski sporazum doneo, jer njegovim usvajanjem nije bila zadovoljna naročito bošnjačka strana.\n„Oni su oduvek imali jedan cilj — da osiguraju premoć i dominaciju u BiH i da razvlaste konstrukt koji je Dejtonski sporazum napravio, kako bi kroz takozvano bolje funkcionisanje zajedničke države ostvarili svoj početni i krajnji cilj, da steknu premoć nad druga dva naroda i da ostvare centralizovanu, odnosno unitarnu BiH“, ocenjuje Jovanović.\nSastali se šefica diplomatije BiH i Lavrov: Bez komentara o postupku Komšića i Džaferović\nIz minuta u minut: Vučić i Lavrov položili cveće na grob patrijarha Irineja /video, foto/


TEXON REFINERY Serbia\nU saradnji sa TEXON CORPORATION i najpoznatijim svetskim proizvođačima adititva, ulja i hemijskih tecnosti TEXON REFINERY proizvodi sve vrste motornih i industrijskih ulja najnovije generacije, sa obezbeđenim preporukama za upotrebu od renomiranih evropskih proizvođača vozila, hidraulike, reduktora i druge opreme za savremene industrijske sisteme. Naša tehnička služba daje detaljne informacije o načinu skladištenja, rukovanju i primeni svih naših proizvoda, kontroliše promene radnih osobina ulja tokom upotrebe i određuje termine za pravovremenu zamenu.\nTEXON Refinery Serbia proizvodi ulja i maziva po tehnologiji TEXON OIL CORPORATION USA.\nOsnovne sirovine, bazna ulja i aditive obezbedjujemo, po specifikaciji najviseg proizvođačkog standarda. Kontrolu kvaliteta vršimo u sopstvenoj labaratoriji i nezavisno akreditovanim laboratorijama.\nTEXOL i TEXOL logo su zaštićeni znakovi TEXOL OIL-a i TEXON Rafinerije korišćeni pod licencom. Proizvodni proces odgovara US i EU ekoloskim standardima, kroz stalni razvoj, i implementeciju novih tehnologija.


Prikazivanje članaka po tagu međunarodni dan mladih\nutorak, 31. jul 2018. 08:23\nsubota, 12. avgust 2017. 14:37\nMeđunarodni dan mladih obeležen u volonterskom kampu u Pančevu\nPovodom obeležavanja Međunarodnog dana mladih, pomoćnica ministra za omladinu, Snežana Klašnja, posetila je danas međunarodni volonterski kamp u Pančevu koji je organizovan u okviru osmogodišnjeg programa ministarstva, Mladi su zakon.\nsubota, 12. avgust 2017. 11:13\nVečerašnji koncert u Domu omladine odložen za 17. avgust\nPovodom Dana mladih u Pančevu je organizovan bogat i raznovrstan program, koji će biti realizovan u holu Doma omladine.\nutorak, 08. avgust 2017. 11:58\nMeđunarodni dan mladih obeležava se u subotu, 12. avgusta od 1999. godine, kada je Generalna skupština UN usvojila predlog Svetske konferencije Ministara zaduženih za omladinu.\nponedeljak, 24. jul 2017. 18:48\nFoto konkurs za mlade na temu “Grafiti moga grada”\nU okviru obeležavanja Dana mladih u Pančevu danas je otvoren foto konkurs za realizaciju izložbe na temu “Grafiti moga grada”.\nsubota, 06. avgust 2016. 18:53\nDan mladih i u Pančevu\nMladi širom sveta obeležiće u petak, 12. avgusta svoj dan – Međunarodni dan mladih/International youth day.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Brojni događaji izmijeniće saobraćaj u HN\nPRAZNIK MIMOZE 03. 03. 2020. 22:18 >> 22:17 0\nNedjelja označena u programu 51. Praznika mimoze naslovom „Ljubav u vrijeme Mimoze“ donosi brojne kulturne i zabavne događaje. Radi nesmetanog i bezbjednog održavanja ovih programa, tokom vikenda će privremeno biti izmijenjen režim saobraćaja u pojedinim novskim ulicama.\nDan kasnije, u nedelju na programu je Dječija cvijetna povorka i koncert Ibrice Jusića u Dvorani Park. Tokom vikenda možete posjetiti trodnevni bazar lokalnih proizvoda „Šesno i ukusno“.\nZbog programa, saobraćaj će biti izmijenjen u ulicama:\n- u subotu, 07. marta u terminu od 09.30 do 15 sati biće zabranjen saobraćaj u Njegoševoj ulici, na potezu od raskrsnice sa Ulicom Mića Vavića (zgrada „Novljanke“) do Ulice Save Kovačevića;\n- istog dana, 07. marta u terminu od 08.30 do 15 sati biće zabranjen saobraćaj u Ulici partizanski put, na potezu od raskrsnice Njegoševe i Ulice Save Kovačevića (picerija „Touch“) do Škvera;\n- takođe u subotu, 07. marta u terminu od 20.30 do 23.30 sati biće zabranjen saobraćaj u Ulici Sava Ilića u Igalu, na potezu od raskrsnice sa Pete crnogorske brigade (bivši hotel „Tamaris“) do raskrsnice sa Osječkom ulicom;\n- u nedelju, 08. marta u terminu od 14.30 do 18 sati biće zabranjen saobraćaj u Njegoševoj ulici, na potezu od raskrsnice sa Ulicom Mića Vavića (zgrada „Novljanke“) do Ulice Save Kovačevića, kao i u Ulici Desete hercegovačke brigade, na potezu od skretanja sa magistralnog puta do Trga Nikole Đurkovića.


UŽAS: Tri osobe povređene u Kragujevcu\nU toku jučerašnjeg dana dogodile su se dve saobraćajne nezgode.\nSTRAŠNO:Oborio pešaka pa pobegao(FOTO)\nKako iKragujevac saznaje dogodila se saobraćajna nezgoda kod Rode\nVELIKA PROMENA: Kazne za brzu vožnju na auto-putu stizaće i kad NEMA RADARA\nAko na autoputevima vozite brže od ograničenja, to što nije bilo radara ne znači da nećete platiti kaznu.\nNećete verovati kako će Policija u Srbiji meriti prekoračenja brzine, a za to joj ne trebaju NI RADARI, NI KAMERE\nNačelnik Uprave saobraćajne policije Nebojša Arsov izjavio je danas da je projekat merenja srednje brzine vozila na autoputevima Srbije u završnoj fazi kao i da će se za te potrebe koristiti postojeći sistem naplate putarine.\nOBAVEŠTENJE ZA VOZAČE: Ovaj uređaj će snimati svaki detalj u vožnji!\nSaobraćajna policija planira modernizaciju opreme, u čemu glavnu ulogu ima nabavka savremenih uređaja za otkrivanje "lakših" prekršaja.\nUŽAS U KRAGUJEVCU: Pregažen pešak, vozač povređen!\nMuškarac povređen u udesu (FOTO)\nU toku jučerašnjeg dana dogodila se saobraćajna nezgoda ul. Dragoslava Srejovića u 07h i 20min, u kojoj je muška osoba zadobila površinske povrede glave i lakta.\nSTRAŠAN SUDAR KOD IPSILONA: Automobil pokosio motociklistu!\nU saobraćajnoj nezgodi, koja se desila sinoć u 19h i 20min, kod solitera Ipsilon, u naselju Erdoglija, oboren je motociklista.\nPOLICIJA KAŽNJAVA BAHATE VOZAČE: Parkirao se ispred školskog ulaza (FOTO)\nNaišli smo na fotografiju gde se može videti nesavesni vozač koji svoj automobil parkira gde stigne.\nVOZAČI OPREZ! Presretači su na ovim lokacijama\nEvo gde se nalazi saobraćajna policija.\nPAŽNJA: Ako tokom vožnje OVO radite, sledi vam OZBILJNA KAZNA!\nPromene kreću od sutra\nSaobraćajna nezgoda u Dragobraći\nKako iKragujevac saznaje dogodila se saobraćajna nezgoda u kragujevačkom naselju Dragobraća.\nZAKUCAO SE U BANDERU na Aerodromu (FOTO)\nKako iKragujevac saznaje u ranim jutarnjim časovima dogodila se saobraćajna nezgoda na Aerodromu u Kragujevcu.\nUdes kod Tehničke škole\nKako iKragujevac saznaje dogodio se udes u Ulici Radoje Domanović kod Prve tehničke škole u Kragujevcu.\nVELIKA AKCIJA POLICIJE: Pojačana kontrola brzine u saobraćaju\nVREME ISTIČE POŽURITE: Ostalo je još samo mesec dana za ZAMENU PAPIRNE VOZAČKE DOZVOLE!\nDirektor Komiteta za bezbednost saobraćaja Damir Okanović kaže da 200.000 građana još uvek nema novi dokument.\nKako iKragujevac saznaje dogodila se saobraćajna nezgoda u kragujevačkom naselju Beloševac kod mosta "Kriva Ćuprija".\nIMA POVREĐENIH: Saobraćajna nezgoda u Erdeču\nKako iKragujevac saznaje danas u jutarnjim časovima dogodila se saobraćajna nezgoda u kragujevačkom naselju Erdeč.\nVOZAČI, OPREZ: Patrole saobraćajne policije na sledećim lokacijama\nPatrole saobraćajne policije trenutno na ovim lokacijama:\nVOZAČI, PAZITE SE! Od ponoći kreće kontrola saobraćaja 24 časa neprekidno\nOd ponoći saobraćajna policija najavljuje dvadesetčetvoročasovnu akciju "Spid Maraton", gde će se u naseljenim mestima, ali i na putevima, brzina meriti radarima. Novost je da će biti primenjena nulta tolerancija prilikom prekoračenja, a posebna pažnja biće usmerena na vozače motocikala.


Vučić čestitao Putinu praznik, s Bocan-Harčenkom o KiM i poseti Lavrova Beogradu - Sputnjik Srbija\n05:06 15 Avgust 2020\nVučić čestitao Putinu praznik, s Bocan-Harčenkom o KiM i poseti Lavrova Beogradu\n12:43 24.02.2020 (osveženo 12:44 24.02.2020) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je ambasadora Rusije Aleksandra Bocan-Harčenka, kome je lično predao čestitku za predsednika Rusije Vladimira Putina povodom Dana branilaca Otadžbine.\nBocan-Harčenko uručio je Vučiću pismo zahvalnosti ruskog premijera Mihaila Mišustina, u kojem se između ostalog kaže da Rusiju i Srbiju vezuju prijateljski i partnerski odnosi.\n„Želeo bih da Vam lično zahvalim na čestitki povodom mog imenovanja za predsednika Vlade Ruske Federacije. Rusiju i Srbiju vezuju prijateljski i partnerski odnosi. Nastavlja se realizacija velikih projekata u energetici, industriji i infrastrukturi. Jačaju veze između poslovnih i društvenih struktura“, naveo je Mišustin.\nOn je dodao da će ruska vlada nastaviti zajednički rad usmeren ka razvoju čitavog kompleksa rusko-srpske saradnje.\n„Ubeđen sam da to potpuno odgovara dugoročnim interesima dveju zemalja“, naveo je on.\nVučiću je poželeo dobro zdravlje i uspehe na funkciji.\nPredsednik Vučić i ambasador Bocan-Harčenko razgovarali su o aktuelnim temama i situaciji u regionu, posebno o situaciji na Kosovu i Metohiji.\nOvom prilikom sagovornici su razmotrili i program predstojećih poseta - dolazak ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova u Beograd i prisustvo predsednika Vučića u Moskvi, na manifestaciji povodom obeležavanja 75-godišnjice Dana pobede u Drugom svetskom ratu.\nSergej Lavrov, KiM, čestitka, Aleksandar Bocan-Harčenko, Vučić


O (ne)slobodnom pristupu informacijama\nIako je od početka rada na usvajanju Zakona o slobodnom pristupu informacijama prošlo više od dvije godine, ovaj važan reformski zakon, u Crnoj Gori još uvijek nije usvojen. Uprkos činjenici da je tekst bio predmet dugotrajnog rada stručne Radne grupe u saradnji sa relevantnim medjunarodnim institucijama, ministarstvo kulture je, umjesto da akt procesuira, unijelo izmjene koje suštinski mijenjaju smisao samog zakona.\n"Radna grupa je prevarena i iznevjerena od strane Ministarstva kulture i medija", izjavio je danas Ranko Vujović, član Radne grupe i direktor Udruženja nezavisnih elektronskih medija, izražavajući nezadovoljstvo izmjenama teksta zakona:\n"Taj tekst bi se prije mogao nazvati – Zakon o nemogućem pristupu informacijama."\nZvanična inicijativa za izradu Zakona o slobodnom pristupu informacijama je pokrenuta još krajem novembra 2002. godine, kada je usvojen i plan rada stručne Radne grupe.\nNakon dugotrajnog usaglašavanja, Radna grupa sastavljena od predstavnika Vlade i nevladinog sektora, iako je tekst u potpunosti bio uskladjen sa medjunarodnim standardima, na insistiranje pojedinih članova mijenja odredjene dijelove što izaziva oštre komentare relevantnih medjunarodnih institucija.\nKritike su se uglavnom odnosile na odredbe koje su regulisale izuzetke, odnosno, rješenja koja ostavljaju prostor za preširoka tumačenja koja bi mogla rezultirati odbijanjem prevelikog broja zahtjeva za pristup informacijama.\nTekst se naknadno doradjuje i marta prošle godine upućuje Vladi na usvajanje zvaničnog Predloga. Nacrt se, medjutim, jos jednom vraca Radnoj grupi na doradu.\nKonačan tekst Vladi je upućen septembra 2004. da bi usvajanje Predloga bilo najavljeno za februar ove godine.\nPrema najavama predsjednika crnogorskog parlamenta Ranka Krivokapića s kraja prošle godine, zakon je trebalo da bude usvojen do najkasnije do proljeća.\nUmjesto toga, Radna grupa je prije mjesec dana upoznata sa drastično izmijenjenim tekstom.\nBoris Darmanović, koordinator Asocijacije mladih novinara i član Radne grupe je, ocijenivši sadašnji tekst kao neprihvatljiv, pročitao dio pisma upućenog najvišem državnom rukovodstvu.\nDarmanović je istakavši glavne zamjerke na tekst koji je sačinilo ministarstvo kulture i medija, iznio zahtjeve Radne grupe koji se tiču neophodnih korekcija izmijenjenog teksta:\n"Članu 9 dodati stav koji definiše prevladavanje javnog interesa nad interesom za izuzimanje od objavljivanja informacije. Potrebno je dodati i da lice nije dužno da navodi razloge traženja informacije."\nNajvišim državnim rukovodiocima, pismo su uputile i medjunarodna organizacija Artikl 19 i Crnogorski helsinški komitet koje izražavaju duboku zabrinutost zbog činjenice da sadašnji nacrt Zakona o slobodnom pristupu informacijama nije u skladu sa medjunarodnim standardima.\nSlobodan Franović, predsjednik Crnogorskog helsinškog komiteta, koji je Zakon o slobodnom pristupu informacijama ocijenio kao jedan od ključnih reformskih zakona, pročitao je zajednicko pismo dvije organizacije istakavši da najveću zabrinutost izaziva odredba zakona koji ne predvidja precizne i jasno definisane izuzetke na pravo pristupa informacijama:\n"Sa žaljenjem konstatujemo da isključivanje testa javnog interesa i zaštita izvora informacija predstavlja promjene na gore."\nNajnoviju verziju teksta Zakona o slobodnom pristupu informacijama i Agencija za radio difuziju ocjenjuje kao neprihvatljivu zbog ocjene da bi rješenja koja je unijelo ministarstvo kulture izazvalo štetne posljedice, odnosno, prevelik broj odbijenih zahtjeva, odnosno, sudskih sporova.\nMarina Mugoša, Agencija za radio difuziju:\n"Sam Predlog zakona bi trebalo da se poziva na standarde koje propisuju medjunarodni dokumenti"\nU nadležnom ministarstvu nijesu spremni za komentar.bTomo Miljic, sekretar ministarstva kulture i medija:\n"Ministarstvo kulture i medija danas je dobilo pismo Radne grupe. Razmotrićemo primjedbe, ali zasad ih nećemo komentarisati."


Novak Đoković: Zašto je najbolji teniser sveta igrač oko koga su ljudi toliko podeljeni - Данас\n18. јануара 2022. 00:16\nNovak Đoković – jedan od najboljih u istoriji tenisa\nNovak Đoković često posle nekog sjajnog poteza ili osvojenog poena tokom meča mora da se uhvati za uvo kako bi podstakao publiku da navija za njega, u stilu: „Ne čujem vas!“.\nOsvojio je rekordnih 20 grend slem titula i svetski je broj jedan sa zadivljujućim atletizmom – ali je takođe jedan od tenisera oko koga postoje izrazito podeljena mišljenja.\n„Ne možete naterati ljude da vas vole“\nTeško je shvatiti zašto nisu – da, izuzetno popularni Federer ima bazu obožavatelja kao nijedan drugi teniser, ali Đoković je takođe jedan od velikana sporta.\n„Ne možete naterati ljude da vas vole“, rekao je njegov bivši trener, legendarni nemački teniser Boris Beker za BBC Radio.\n„Možda je to razlog zašto je tako uspešan, ali razumem i one koji ga ne prihvataju takvog.“\nKada završi meč pobedom, on čini ekstravagantan gest ka četiri strane terena u znak zahvalnosti – da li to podstiče ljude da mu zvižde?\nIgrači su ga više puta optuživali za preuveličavanje povreda, kao na primer na prošlogodišnjem Otvorenom prvenstvu Australije kada je Tejlor Fric rekao da bi Srbin predao meč da je njegov problem sa stomakom bio „stvarno težak“.\nTako nešto je u suprotnosti sa smirenijim držanjem njegovih najbližih rivala Federera i Rafaela Nadala, a reč „arogantan“ nikada nije daleko od usana njegovih kritičara.\n„Dobre namere“ ili „sebičnost“?\nĐoković se kasnije izvinio, rekavši da je bilo „prerano“ za održavanje događaja, ali da je taj potez bio vođen „čistim srcem“ i „dobrim namerama“.\nĐoković je ponovo ukazao na „dobre namere“ i rekao da je njegovo pismo „pogrešno protumačeno kao sebično i nezahvalno“.\nDobre namere su temelj njegove Fondacije Novak Đoković, koja gradi predškolske ustanove i podržava obuku nastavnika u Srbiji kako bi „deci iz siromašnih krajeva pružila šansu da uče i igraju se u bezbednom, kreativnom i negovanom okruženju“.\nNavijači Đokovića – a potrebno je samo da budete na mečevima Dejvis kupa Srbije da biste znali da ih ima mnogo i da su veoma glasni – slave činjenicu da je postigao ogroman uspeh u eri u kojoj su igrala još dva velikana – Federer i Nadal.\nIako je često zanemarivao zvižduke, nije mogao da sakrije suze na prošlogodišnjem finalu US Opena kada je rekao da je, iako je izgubio finale, „najsrećniji čovek na svetu“ zbog ljubavi koju je osećao od publike.\nSrpski novinar Saša Ozmo rekao je za BBC Radio da je bilo „nepravednog tretmana“ prema Đokoviću tokom godina i da je „često pravio greške koje su davale municiju za kritiku“.\n„Ali ponekad, pozitivne stvari koje uradio nisu pominjane dovoljno često“, rekao je on.\nAustralijanci su morali da izdrže neka od najstrožih svetskih ograničenja – mnogi i dalje ne mogu da putuju između država ili u inistranstvo – i na slučaj Đoković su gledali kao na poseban tretman.\nDobio je i nadimak Novaks – reč izvedena iz njegovog imena i engleske reči za vakcinu (vah – vaks). No vaks znači ne vakcinama.\nFA kup: Junajted dobio prvu rundu sa Vilom i Džerardom – B92


Mini Šengen će pomoći celom regionu da napreduje i privuče dodatne strane investicije jer je pozitivan svaki korak koji može doprineti razvoju ekonomije i poboljšanju uslova i kvaliteta života građana regiona, kaže bivši šef grčke diplomatije Dimitrios Drukas.\nDrukas u intervjuu za Kosovo onlajn napominje da bliža saradnja može samo da dovede do boljeg razumevanja, veće stabilnosti, jačanju dobrosusedskih odnosa i ekonomske saradnje i uticati pozitivno na sve zemlje u regionu.\n- To povećava atraktivnost zapadnog Balkana u celosti. Uveren sam da se unapređenje dodataka za regionalnu saradnju kreće ka EU. Ali to ne bi trebalo smatrati bilo kakvom alternativom u odnosu na proces pridruživanja EU. Potpuno clanstvo u EU, uprkos svim poteškoćama i nedavnim razočaranjima, trebalo bi da ostane krajni cilj - naglašava Drukas.\nOn je istakao da je Zapadni Balkan sastavni deo Evrope i da bi njegova budućnost trebalo da bude u EU.\nMAČ SA DVE OŠTRICE Ruski analitičar: Kosovski problem odigrao presudnu ulogu u jačanju odnosa Srbije i Rusije, ali bi isto tako mogao i da ih URUŠI\n- Postoje odlaganja, prepreke. Ipak, uveren sam da će se to dogoditi - poručuje Drukas.\n- EU nije slala pravu poruku zemljama regiona već duže vreme, stekao se utisak da EU ne poštuje svoje obaveze i, što je još gore, nastaviće da to čini i dalje - navodi Drukas.\nOcenjuje da se građani osećaju razočarano i da takva osećanja mogu da dovedu do nerazumnih reakcija.\n- Mnogo toga će zavisiti od narednih poteza EU i država članica EU. Želeo bih da neke od država članica s jakim istorijskim vezama s regionom preduzmu neophodne korake kako bi proces ponovo krenuo u pravom smeru - kaže Drukas i dodaje da će mnogo toga zavisiti od političkog liderstva u zemljama kandidatima i kako će se oni nositi sa situacijom.\n- Politički poeni i konkurentne ideje možda su neophodne i normalne u demokratiji, ali ne smeju da osakate zemlju u razvoju - navodi Drukas i naglašava da je od presudnog značaja da zemlje u regionu nastave s reformama i napreduju u budućnosti.\nNa pitanje kako gleda na borbu EU za uticaj na Balkanu s Rusijom i SAD, Drukas kaže da ne bi voleo da, kao neko ko je na strani EU, to doživljava kao "borbu" za uticaj na Balkanu.\n- Iako postoje i druge zemlje, osim SAD i Rusije, koje ste pomenuli, koje su aktivne u regionu, poput Kine ili Turske, svaka od njih ima svoje razloge i specijalne interese. Što se tiče Rusije, morate poštovati i razumeti da je veoma važno održavati dobre odnose i tesne kulturne veze koje su stvarane godinama. Ali nije i ne bi trebalo da bude izbor između toga i članstva u EU - ištiče Drukas.\nOsim što je, kako napominje, EU najvažniji donator u regionu sa svojim milijardama evra pomoći i brojnim savetodavnim instrumentima podrške, ona predstavlja perspektivu života u slobodi, bezbednosti i relativnom prosperitetu.\n- Niko više ne može ponuditi tako nešto. Na kraju, Balkan je deo Evrope, pa je EU prirodno okruženje kojem bi Balkan trebalo da pripada - poručuje Drukas.\nNa pitanje kolika je opasnost od povratka boraca Islamske države (ID)za sigurnost Balkana, pogotovo KiM, kaže da je to nesumnjivo opasnost koja ne sme biti potcenjena.\n- Vraćanje boraca ID i njihovih pristalica izaziva niz problema. Neki bi pojedinci i dalje mogli da predstavljaju pretnju, mogli bi pobeći i ponovo se pridružiti ID ili se uključiti u nove napade i regrutovanja, bilo na Bliskom istoku ili u Evropi. Možda će biti i teško procesuirati povratnike u nekim slučajevima. Iznad svega, vraćanje članova ID politički je nepopularno - ocenio je bivši šef grčke diplomatije.\nNapominje i da EU, nekoliko meseci posle pada poslednjeg bastiona ID u Siriji, nije uspela da osmisli koherentnu politiku o tome kako da postupa sa stotinama građana koji su putovali da bi se pridružili terorističkoj grupi i sada su u rukama kurdskih Sirijskih demokratska snaga.


Pristup e-porukama i dokumentima projekta sa jednog mesta - Office podrška\nPristup e-porukama i dokumentima projekta sa jednog mesta\nOffice za preduzeća Outlook 2013 Office 365 Small Business Još... Manje\nPoštansko sanduče na veb lokaciji, nova funkcija u programima Outlook 2013, Exchange 2013 i SharePoint 2013, slično je centralnoj kartoteci i služi za arhiviranje Exchange e-pošte i SharePoint dokumenata u vezi sa projektima. Pomoću poštanskih sandučića na veb lokacijama možete pristupiti dokumentima projekata i poslati ih e-poštom, ne napuštajući pri tom Outlook, sakupiti na jednom mestu važne diskusije i deliti poštansko sanduče lokacije sa svakim kome je potrebno.\nVažno: Ta funkcija nije dostupna u Office 2013 RT aplikacijama. Želite da vidite koju verziju sistema Office koristite?\nVažno: Funkcija poštansko sanduče lokacije u SharePoint Online je koji se ukinut u martu 2017. Ova funkcija će biti uklonjen u potpunosti u budućem izdanju. Nove SharePoint Online organizacije neće imati pristup funkciju poštansko sanduče lokacije. Postojeće SharePoint Online organizacijama više ne možete da kreirate nove Poštanske sandučiće lokacije. Poštansko sanduče bilo koje lokacije koji je podešavanje i raspoređen mart 2017 će nastaviti da funkcioniše.\nĆe pružamo proces će vam pomoći da prelaz na postojećim lokacijama poštansko sanduče lokacije u Office 365 grupu u septembra 2017. Ako trenutno koristite funkciju poštansko sanduče lokacije u SharePoint Online, trebalo bi da razmotrite promena na Office 365 grupama umesto toga da podrži scenarija za saradnju na e-pošte. Više informacija potražite u članku Korišćenje Office 365 grupama umesto poštanskim sandučićima na lokaciji.\nNapomena: Funkcija poštansko sanduče lokacije će ostati podržane, ali je ukinut u sistemu SharePoint Server 2019, SharePoint Server 2016, SharePoint 2013 i SharePoint 2010 proizvodima. Klijenti preporučuje se da biste istražili deljenih poštanskih sandučića alternativu poštanskim sandučićima na lokaciji.\nDa biste koristili poštansko sanduče na veb lokaciji, potrebno je dodati ga na SharePoint lokaciju.\nOtvorite poštansko sanduče lokacije u Outlook oknu za navigaciju. Ono će se tu automatski pojaviti kada kreirate poštansko sanduče u sistemu SharePoint.\nAko ste primili poziv da se pridružite poštanskom sandučetu na veb lokaciji koje je neko drugi kreirao, poziv ćete naći u prijemnom poštanskom sandučetu, a poštansko sanduče na veb lokaciji automatski će se dodati u Outlook okno za navigaciju.\nRecimo da Ana kreira poštansko sanduče na lokaciji za projekat koji se zove NorthWind Traders. Sve vezane za projekat komunikacije je u NorthWind Traders > Prijemno poštansko sanduče i dokumentima projekta – iako uskladištene u SharePoint – dostupne su sa NorthWind Traders > dokumente. Ana mogu da odobre dozvole drugim članovima projekta da koristite iste fascikle projekta iz svoje Outlook klijenta.\nUmesto da se prebacujete u SharePoint kako biste pronašli dokumente i poslali ih kao priloge, u fascikliDokumenti možete brzo pronaći tražene dokumente i kopirati ih u e-poruku da biste ih poslali. Veze ka dokumentima na SharePoint lokaciji biće automatski dodate u e-poruku.\nNapomena: Poštansko sanduče lokacije ima sopstvenu e-adresu i zato dodajte tu e-adresu u primaoce pošte da biste zadržali važne diskusije u poštanskom sandučetu na veb lokaciji tako da ih svi mogu videti.\nUklanjanje poštanskog sandučeta lokacije iz programa Outlook\nKada se projekat završi, možda nećete želeti da se poštansko sanduče na veb lokaciji prikazuje u programu Outlook. Uklanlanjanje poštanskog sandučeta lokacije iz Outlook prikaza možete izvršiti na dva načina:\nKliknite desnim tasterom miša na okno za navigaciju i zatvorite „poštansko sanduče lokacije”poštansko sanduče lokacije.\nKliknite desnim tasterom miša na ime svog naloga u oknu za navigaciju i izaberite stavku Upravljajte svim poštanskim sandučićima lokacije. Bićete upućeni na spisak svih vaših poštanskih sandučića lokacija. U ovom prikazu možete zakačiti poštanske sandučiće lokacija za Outlook prikaz ili ih otkačiti sa njega.


U prostorijama je dugi niz godina bilo sjedište Odbojkaškog kluba “Budvanska rivijera”, a u vlasništvu su ofšor kompanije “Victoria Enterprises LTD” sa Maršalskih ostrva\n40865 pregleda\t7 komentar(a)\nOpština Budva blokirala je tri poslovna prostora od 82, 29 i 47 kvadrata na prvom spratu Mediteranskog sportskog centra, vlasništvo ofšor kompanije “Victoria Enterprises LTD” sa Maršalskih ostrva zbog poreskog duga od oko 2.600 eura.\nTo piše u listu nepokretnosti u koje su “Vijesti” imale uvid.\n”Hipoteka u ukupnom iznosu od 2.596 eura u korist Opštine Budva, rješenje o obezbjeđenju poreskog potraživanja Uprave lokalnih javnih prihoda Opštine Budva”, piše u katastarskoj evidenciji kao teret na te nekretnine.\nRiječ je o kompaniji koja nije registrovana u Centralnom registru privrednih subjekata, a koja je na sumnjiv način, po tvrdnjama opštinske firme Mediteranski sportski centar, koja gazduje poslovno sportskim kompleksom, došla u posjed tih nekretnina.\nU tim poslovnim prostorima dugi niz godina bilo je sjedište Odbojkaškog kluba “Budvanska rivijera”, dok je na njegovom čelu bio Miloš Marović. Rukovodstvo Mediteranskog sporstkog centra sumnja da iza firme sa Maršalskih ostrava, kojoj se ne zna vlasnička struktura, stoje ljudi bliski tom ugašenom klubu, koji je za sobom ostavio samo dugovanja.\nDirektor Mediteranskog sportskog centra Nikola Vučićević je nedavno u razgovoru za “Vijesti” kazao da tužilaštvo treba da se pozabavi cijelim slučajem, te da su pokrenuli sudski proces da se poslovni prostori fantomske kompanije vrate u vlasništvo MSC.\n”To su poslovni prostori koje je odbojkaški klub prisvojio i koristio kao ličnu svojinu, a koji su zapravo uknjiženi na firmu ‘Victoria Enterprises LTD’, koja je osnovana na Maršalskim ostrvima i to sve u vrijeme kada je gradom upravljao DPS. Naime, tu se radi o istim ljudima koji su osnivači i Odbojkaškog kluba ‘Budvanska rivijera’ i firme ‘Victoria Enterprises LTD’ sa Maršalskih ostrva. Kako smo smatrali da je prenos i uknjižba ovih poslovnih prostora na firmu sa Maršalskih ostrva nezakonit, u tom pravcu smo pokrenuli sudski proces koji traje već pune četiri godine, a čemu se uskoro i nazire kraj”, kazao je Vučićević.\nMiloš MarovićBudvaMediteranski sportski centarMaršalska ostrvaVictoria Enterprises LTD


Prijave nezaposlenih za stručnu praksu do 30. oktobra - East Side portal\nPrijave nezaposlenih za stručnu praksu do 30. oktobra\nObjavljeno: 21. jun 2017.\nOd 19. juna zainteresovana nezaposlena lica koja se nalaze na evidenciji NSZ, mogu da se prijave za učešće u programu stručne prakse u 2017. godini. Prijavom Ispostavi NSZ u Negotinu mogli bi da iskoriste ovu meru predviđenu Lokalnim akcionim planom zapošljavanja, prema Sporazumu o uređivanju međusobnih prava i obaveza u realizaciji programa ili mera aktivne politike zapošljavanja, koji su zaključili Nacionalna služba za zapošljavanje i opština Negotin\nIstoga dana kada i Javni poziv za dodelu subvencija za samozapošljavanje u 2017. godini, dakle 19. juna, Nacionalna služba za zapošljavanje i Opština Negotin, raspisali su i Javni poziv za realizaciju programa stručne prakse u 2017. godini, koji će biti finansiran isključivo sredsvima iz opštinskog budžeta u planiranom izosu od jednog miliona dinara.\nKroz program stručne prakse, koji se realizuje bez zasnivanja radnog odnosa, finansiraju se nezaposlena lica koja se prvi put stručno osposobljavaju za zanimanje za koje su stekla određenu vrstu i nivo obrazovanja. Finansiranje programa stručne prakse traje 6 meseci, osim u slučaju kada se sprovodi i traje u skladu sa opštim, odnosno posebnim zakonom u cilju polaganja stručnog ispita, a najduže 12 meseci.\nTokom trajanja programa stručne prakse Nacionalna služba za zapošljavanje angažovanim licima na ime novčane pomoći i troškova prevoza isplaćuje sredstva u ukupnom mesečnom iznosu od 12.000 dinara za lica sa srednjim obrazovanjem, 14.000 dinara za lica sa višim ili visokim trogodišnjim obrazovanjem i 16.000 dinara za lica sa najmanje četvorogodišnjim visokim obrazovanjem. NSZ će tokom trajanja programa stručne prakse vršiti i obračun i uplatu doprinosa za slučaj povrede na radu i profesionalne bolesti, u skladu sa zakonom.\nPravo učešća u realizaciji programa stručne prakse mogu ostvariti poslodavci koji pripadaju privatnom sektoru (udeo privatnog kapitala u vlasničkoj strukturi 100%), odnosno kategoriji udruženja koja imaju status pravnog lica bez vremenskog ograničenja, odnosno upisana su u registar koji vodi Agencija za privredne registre. Između ostalog važno je da svi oni izmiruju obaveze po osnovu poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje u zakonskim rokovima i da osposobljavaju nezaposleno lice koje se vodi na evidenciji Nacionalne službe, Ispostave u Negotinu.\nU skladu sa važećim aktima Nacionalne službe za stručnu praksu mogu se prijaviti lica do 30 godina starosti, dok za osobe sa invaliditetom ta starosna granica nije bitna.\nNezaposlena lica treba da imaju srednje, više ili visoko trogodišnje obrazovanje ili najmanje četvorogodišnje visoko obrazovanje, da nemaju radnog iskustva u struci, da nisu koristila istu ili drugu meru u cilju osposobljavanja za samostalan rad u struci, kao i da nezaposleno lice, u periodu od šest meseci pre podnošenja zahteva nije bilo u radnom odnosu kod tog poslodavca.\nPoslodavac treba da ima tehničke, prostorne i druge kapacitete za stručno osposobljavanje lica, odnosno da radni prostor, tehnička sredstva i oprema po funkcionalnosti odgovaraju broju lica koja se stručno osposobljavaju, kao i da obezbedi sve uslove u skladu sa propisima o bezbednosti i zaštiti na radu.\nPoslodavac koji ima do 5 zaposlenih ima pravo da u program stručne prakse uključi jedno nezaposleno lice, poslodavac koji ima od 6 do 14 zaposlenih ima pravo da u program stručne prakse uključi najviše dva nezaposlena, a poslodavac koji ima 15 i više zaposlenih ima pravo da u program stručne prakse uključi nezaposlene čiji broj ne može biti veći od 20% ukupnog broja zaposlenih.\nPotrebna dokumentacija koja je objavljena na sajtu NSZ podnosi se Ispostavi Nacionalne službe, prema mestu angažovanja lica ili prema sedištu poslodavca, neposredno ili poštom, na propisanom obrascu koji se može dobiti u Opštini Negotin, u negotinskoj Ispostavi Nacionalne službe ili se preuzima sa sajta www.nsz.gov.rs.\nOdluka o sprovođenju programa stručne prakse donosi se u roku od 45 dana od dana podnošenja zahteva. Javni poziv objavljen u sredstvima javnog informisanja 19. juna, ostaće otvoren do utroška raspoloživih sredstava izdvojenih za ovu namenu, a najkasnije do 30. oktobra ove godine. Program stručne prakse finansira se isključivo sredstvima iz budžeta Opštine Negotin, koja je za ovu meru aktivne politike zapošljavanja izdvojila milion dinara.


HUMANI STUDENTI TF „MIHAJLO PUPIN“: Dar deci sa Kosmeta – Zrenjanin\nHUMANI STUDENTI TF „MIHAJLO PUPIN“: Dar deci sa Kosmeta\n30/12/2017 08/01/2018 List Zrenjanin\nStudentski parlament i studenti Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin” su, već treću godinu za redom, podržali humanitarnu akciju “Kosmetu na poklon” mnogobrojnim akcijama. Cilj akcije jeste da se mališani sa Kosova i Metohije obraduju novogodišnjim paketićima. Studenti su sakupili slatkiše i grickalice, školski pribor, odeću i obuću u vrednosti od preko 50.000 dinara, koji će tokom predstojećih praznika uručeni mališanima na Kosovo. Studenti su večeras odneli paketiće u Novi Sad,odakle će, zajedno sa poklonima studenata sa drugih fakulteta Univerziteta u Novom Sadu biti poslati mališanima.\nAkciju „Kosmetu na poklon” pokrenuo je Pravni fakultet u Novom Sadu, zajedno sa beogradskim i niškim univerzitetima, a trenutno u prikupljanju pomoći učestvuje 14 visokoobrazovnih institucija širom Srbije.\n– Zahvaljujem se svim studentima, profesorima i zaposlenima fakulteta koji su podržali humanitarnu akciju kojom ćemo obradovati mališane sa Kosova i Metohije 13. januara. Studentski parlament je i ove godine bio na visini zadatka i uz brojne aktivnosti podržao humanitarnu akciju – izjavio je Velibor Premčevski, student prodekan.\nStudenti TF „Mihajlo Pupin“ organizovali su više humanitarnih akcija, uključujući i akcije dobrovoljnog davanja krvi.\n← МОNTAŽNE KUĆE ZA DVE IZBEGLIČKE PORODICE: Najlepši poklon pred Novu godinu\nNOVOGODIŠNJE SLAVLJE NA TRGU SLOBODE: Uz „Atomsko sklonište“ i vatromet →


Na sednici Vlade Srbije usvojena je nova uredba o primeni kovid propusnica.\nKao što je i najavljeno, od večeras će važiti od 20 časova i to ne samo u ugostiteljskim objektima, već i u kladionicama, kockarnicama, slot klubovima i drugim objektima u kojima se organizuju igre na sreću, saopšteno je iz Vlade.\nDodaje se da na osnovu iste uredbe radno vreme tih objekata više nije ograničeno.\nNovom uredbom propisano je da nakon 20 časova neće biti moguće boraviti u ovim objektima bez kovid propusnice, a ukoliko ugostiteljski objekti ili kladionice rade non-stop, ulazak bez kovid sertifikata moguć je tek od šest časova ujutru narednog dana.\nIz Vlade objašnjavaju da je kovid propusnica u stvari digitalni zeleni sertifikat, koji svaki građanin dobije kada se vakciniše protiv koronavirusa ili kada dobije rezultate testiranja na kovid. Digitalni zeleni sertifikat se može dobiti imejlom preko eUprave, što je lakši način, a može se izvaditi i u najbližoj poslovnici Pošte Srbije.\nUlazak u ugostiteljski objekat, kockarnicu ili kladionicu nakon 20 časa u narednom periodu omogućiće vam digitalni zeleni sertifikat koji sadrži najmanje jedno od navedenog:\n• Dokaz o primljenoj drugoj, odnosno trećoj dozi vakcine protiv kovida 19, kojim se potvrđuje da vakcinacija nije starija od 210 dana,\n• Negativan pi-si-ar test ne stariji od 72 sata,\n• Dokaz o preležanom kovidu u prethodnih 7 meseci, koji se potvrđuje pozitivnim pi-si-ar ili antigenskim testom,\nDigitalni zeleni sertifikat – kovid sertifikat možete imati na telefonu ili odštampan na papiru i on će se proveravati skeniranjem jedinstvenog kju-ar koda.\n“Vlada Republike Srbije se nada da će stopa vakcinacije u našoj zemlji dodatno rasti, s obzirom na to da je masovna vakcinacija jedini put do pobede nad pandemijom korona virusa. Ukoliko ove mere ne budu dale rezultat, Vlada se neće ustručavati od pojačavanja postojećih i uvođenja novih epidemijskih mera”, navodi se u saopštenju.


Sberbanka Srbije donirala hranu i sredstva za higijenu\nBeograd, 21.05. 2014. - Sberbanka Srbije je za stanovništvo sa poplavljenih područja obezbedila, hranu za bebe, konzerviranu hranu i sredstva za higijenu u vrednosti od 2,5 miliona dinara. Ovaj kontigent robe će biti isporučen Crvenom krstu na lokaciju na kojoj je trenutno najpotrebniji.\nTakođe, Sberbanka Srbije je ukinula naknadu na sve uplate i prenose sredstava na račune za pomoć nastradalima u poplavama i otklanjanja posledica poplava. Građani svoja sredstva mogu da uplate na račun Crvenog krsta Srbije: 20520581839, poziv na broj 60033550000 i na namenski račun Vlade Republike Srbije: 840354672189, sa svrhom uplate: za otklanjanje vanrednih okolnosti poplave kao i na račun grada Beograda i Sekretarijata za finansije: 840-744141843-14, model 97, poziv na broj: 39-501-04.\nOve akcije za pomoć su prve od niza aktivnosti banke koje će biti preduzete kako bi se pomoglo onima kojima je to sada najpotrebnije. Sberbanka Srbije izražava svoju punu solidarnost i saosećanje sa građanima sa poplavljenih područja i želi uspeh svih učesnicima akcije pružanja pomoći nastradalima.


Niniste: Odluka o članstvu u NATO najkasnije 12. maja\nTanjug 30. aprila 2022. 20:41\nHELSINKI – Finski predsednik Sauli Niniste rekao je danas da uskoro namerava da saopšti stav u pogledu mogućeg članstva ove zemlje u NATO.\nNemački Bild piše da je prvi ičovek te nordijske zemlje istakao u intervjuu finskom listu da će svoje mišljenje o pristupanju NATO-u izneti najkasnije do 12. maja, a dva dana kasnije izjasniće se i Socijaldemokratska partija premijerke Sane Marin.\nNavodi se da će nakon toga predsednik i vlada doneti zajedničku odluku o mogućoj kandidaturi Finske za ulazak u evroatlansku vojnu alijansu.\nNiiniste i Marin, dodaje se, još nisu otkrili svoj stav u polemici o pristupanju NATO-u, koja je pokrenuta događajima u Ukrajini, ali postoje mnoge indicije da bi zvanični Helsinki narednih nedelja mogao da se odluči za uključivanje u taj savez.\nKako se navodi, baltička država blisko sarađuje sa susednom Švedskom, koja je takođe partner NATO, ali ne i njegova članica.\nS tim u vezi, ministar spoljnih poslova Finske Peka Havisto juče je ugostio švedsku koleginicu En Linde i tom prilikom istakao da dve zemlje donose odluke „sa istim ciljem i u istom vremenu”.\nAustralija: Napad krokodila na udaljenom vodopadu Kvinslenda


Časopis Industrija :: Ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović - Zelena agenda i zelena ekonomija treba da budu naš model rasta\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović - Zelena agenda i zelena ekonomija treba da budu naš model rasta\n11.06.2021 Komentari: 0\nFotografija od: Ministarstvo rudarstva i energetike\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka rudarstva i energetike, prof. dr Zorana Mihajlović, rekla je danas da zelena agenda i zelena ekonomija treba da budu model rasta i da svi projekti koje realizuje država, kao i lokalne samouprave i društveno odgovorne kompanije, treba da doprinesu da Srbija ide putem održivog razvoja.\n”Niko od nas ne može sam da napravi tako velike korake u zaštiti životne sredine, održivom razvoju, energetskoj tranziciji, ne može samo jedno ministarstvo, jedan grad, vlada, jedna kompanija. Ali, možemo ako smo svi u tome zajedno, kao što smo zajedno kad se donose odluke u energetici, rudarstvu i zaštiti životne sredine i kao što zajedno radimo na ovom projektu ”, rekla je Mihajlovićeva nakon potpisivanja Memoranduma o saradnji u okviru programa društvene odgovornosti ”Zajednici zajedno 2021” koje realizuje NIS.\nOna je rekla da je država tu da napravi uslove, što je i uradila donoseći pre svega zakone, prvenstveno Zakon o korišćenju obnovljivih izvora energije i Zakon o energetskoj efikasnosti i racionalnoj upotrebi energije.\n”Zelena Srbija znači održivi razvoj, kao što znači da do 2040. i 2050. imamo mnogo više električne i toplotne energije dobijene iz obnovljivih izvora. Verujem da je danas samo početak nečega što ćemo raditi svih narednih godina u oblasti energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije. Povratka na staro nema, promene su ispred nas i naš uspeh zavisiće od toga koliko smo sposobni da se udružimo”, navela je Mihajlovićeva.\nNa svečanosti u Palati „Srbija“ Memorandum o saradnji u okviru programa društvene odgovornosti ”Zajednici zajedno 2021” potpisali su generalni direktor kompanije NIS Kiril Tjurdenjev, potpredsednica Vlade Srbije i ministarka energetike i rudarstva Zorana Mihajlović i ministarka zaštite životne sredine Irena Vujović. Manifestaciji su prisustvovali i predstavnici lokalnih zajednica, učesnica programa „Zajednici zajedno“.\nVujovićeva je rekla da će 12 gradova i opština imati priliku da konkuriše sa ekološkim projektima u oblastima koje je NIS prepoznao kao prioritet, a to su, između ostalog, zamena kotlarnica, ozelenjavanje i pošumljavanje javnih površina. Ona je dodala da se nada da će i druge društveno odgovorne kompanije slediti primer NIS-a, jer je borba za bolju životnu sredinu zajednička.\nTjupdenjev je rekao da kompanija NIS nastoji da bude primer u biznisu, kao i u efikasnoj zaštiti životne sredine. On je istakao da je u ekološke projekte ova kompanija uložila gotovo 120 miliona evra, a da su efekti zahvaljujući kapitalnim projektima, u kojima se vodi računa o zaštiti životne sredine, višestruko veći.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, koji se obratio prisutnima u ime lokalnih samouprava, zahvalio je NIS-u na 11 godina iskrene i kvalitetne saradnje sa lokalnim samoupravama u borbi za čistiju i uredniju Srbiju. On je naglasio da je Srbija danas dovoljno ojačala i sazrela da povede računa o svakom aspektu života svojih građana i da zaštita životne sredine zahteva zajednički rad.\nPotpisivanjem sporazuma o saradnji između NIS-a i 12 lokalnih zajednica započeo je ovogodišnji konkurs „Zajednici zajedno“.\nKonkurs je otvoren do 5. jula 2021. godine, a rezultati konkursa biće objavljeni do 15. septembra 2021.\nO izboru projekata odlučivaće komisija sastavljena od predstavnika kompanije NIS, lokalnih samouprava, Ministarstva zaštite životne sredine i Ministarstva rudarstva i energetike.\nIzvor: Ministarstvo rudarstva i energetike Republike Srbije


- Vozačima koji traže mesto za parkiranje na teritoriji ove opštine od danas će biti potrebno manje vremena da pronađu slobodno mesto - izjavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić, koji je obišao lokaciju na uglu ulica Studentski trg i Braće Jugovića, na kojem je postavljena jedna od tabli sa informacijama o broju slobodnih mesta u okolini.\nparking mesta sa senzorima\nKako je Vesić istakao, danas je završeno postavljanje 1.800 parking-senzora na teritoriji opštine Stari grad, a do sada je u Beogradu postojalo 3.700 parking mesta sa ugrađenim senzorima.\nNaime, do sada su parking mesta sa senzorima imale opštine Vračar i Savski venac, a od danas i Stari grad.\n- Sada Beograd ima 5.500 parking mesta sa senzorima, čija je osnovna namena da pomognu građanima da lakše pronađu slobodno mesto za parkiranje. Postavljeno je 85 tabli na raskrsnicama pa će vozači lako doći do informacije o slobodnim mestima u određenim ulicama - rekao je Vesić.\nPored toga, preko aplikacije JKP „Parking servis”, koja je dostupna besplatno, korisnici mogu da izaberu parking mesto do kojeg će ga aplikacija navoditi. Na ovaj način ne pokazujemo samo da Beograd postaje „pametni grad”, već građanima omogućujemo usluge koje se ne mogu dobiti u mnogim evropskim gradovima. Ipak, pre svega želimo da građani provedu što manje vremena u automobilu tražeći mesto za parking – rekao je Vesić.\nOn je dodao da je iz Sekretarijata za saobraćaj stigla informacija da se parking-mesto u najužem centru grada u proseku traži oko 30 minuta.\n– Instalacijom senzora to vreme će značajno biti skraćeno, a osim toga biće smanjena potrošnja goriva i zagađenje. Iako ova investicija ne spada u red velikih, na ovaj način pokazujemo da vodimo računa o komforu građana i kvalitetu života. Kao što su važni parkovi i uređeni ulazi, tako je važno da obezbedimo građanima i senzore za parking i tako im skratimo vreme koje provode u automobilu tražeći mesto za parkiranje. Ovakvim projektima pokazujemo da Beograd postaje uređen evropski grad – poručio je Vesić.\nPanama je otišla u noćnu avanturu, pa se izgubila, a onda je došala na pravu adresu: Marijela i Ana iz "Parking servisa" uradile su pravu stvar i ovaj rotvajler je vraćen kući\nPredsednik opštine Stari grad Radoslav Marjanović zahvalio je Gradu Beogradu i zameniku gradonačelnika na podržanoj inicijativi koja je stigla iz ove opštine.\n– Izuzetno smo zadovoljni što je naša opština dobila parking senzore. U narednom periodu ćemo se potruditi da proširimo područja koja su pokrivena senzorima. Svaki vozač može da se informiše o slobodnim mestima preko aplikacije „Parking servisa”, a naravno i na postavljenim tablama. Važno je da u budućnosti budu završeni i projekti podzemnih garaža, koje Grad takođe planira, jer je problem sa parkiranjem najintenzivniji u centralnim delovima Beograda – rekao je Marjanović i dodatno zahvalio Javnom komunalnom preduzeću „Parking servis”, koje je, kako je rekao, završilo sa postavljanjem servisa bez dana kašnjenja u odnosu na obećani termin.\nVaterpolisti „Partizana” na Banjici narednih pedeset godina bez nadoknade