Ostale stipendije | Obrazovanje\nBilateralni i međunarodni programi akademske mobilnosti\nStipendije Vlade Republike Austrije\nStipendije Savezne Republike Nemačke (DAAD)\nStipendije Velike Britanije\nNa osnovu međunarodnih ugovora o saradnji u domenu obrazovanja, svake akademske godine raspisuju se pozivi za stipendirane akademske razmene i studijske boravke studenata, istraživača, akademskog osoblja i drugih kandidata iz Republike Srbije na inostranim obrazovnim, naučnim i drugim institucijama. Po istom modelu, svake godine i određeni broj inostranih pojedinaca dobije priliku da u okviru svog stipendiranog boravka ostvari višemesečnu mobilnost, pohađa celokupne studije, kurseve jezika ili boravi u nekom drugom svojstvu predviđenim relevantnim ugovorom na institucijama u Republici Srbiji. Više desetina kandidata godišnje dobija priliku da ostvari stipendirani akademski boravak na nekoj partnerskoj ustanovi u inostranstvu i time unapredi svoja znanja i svoje mogućnosti daljeg razvoja.\nOtvoreni pozivi za svaku pojedinačnu stipendijsku mogućnost se objavljuju na zvaničnoj stranici Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, sa bližim informacijama o glavnim aspektima određenog konkursa poput uslova, rokova, načina apliciranja, stipendijskog obuhvata, potrebne dokumentacije, nadležne kontakt osobe i drugih formalnih podataka. Formalni i drugi aspekti konkursa variraju u zavisnosti od zemlje i od poziva, i odvijaju se na osnovu odgovarajućeg međunarodnog ugovora koji bliže uređuje domen saradnji sa određenom zemljom ili institucijom. Listi svih pojedinačnih poziva koje objavljuje Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja možete pristupiti na zvaničnoj stranici, u odeljku Stipendije stranih vlada i fondacija (odmah ispod odeljka Konkursi).\nFond za mlade talente Republike Srbije ima za cilj podsticanje i vrednovanje izuzetnih postignuća mladih talenata Republike Srbije. Njegov zadatak je pružanje finansijske podrške najboljim srednjoškolcima i studentima Republike Srbije kroz tri konkursa:\nKonkurs za nagrađivanje učenika srednjih škola za postignute uspehe na priznatim takmičenjima u zemlji i inostranstvu\nKonkurs za stipendiranje do 800 najboljih studenata završne godine osnovnih akademskih studija i do 400 studenata završne godine master akademskih studija sa visokoškolskih ustanova čiji je osnivač Republika Srbija\nKonkursi se raspisuju svake školke godine, a kada je u pitanju Konkurs za stipendiranje studija u inostranstvu, važno je znati da se on obično raspisuje tokom leta za narednu školsku godinu. Za ovu stipendiju se može konkurisati tek po upisu na master ili doktorske studije na nekom od univerziteta zemalja članica Evropske unije i Evropske asocijacije za slobodnu trgovinu (EFTA) ili na nekom od vodećih svetskih univerziteta. O ostalim uslovima konkursa i drugim važnim informacijama možete se informisati na sajtu Fonda za mlade talente Republike Srbije.\nStudenti i mladi stručnjaci koji su zainteresovani za studijski ili istraživački boravak u Republici Austriji mogu koristiti neku od stipendija iz širokog spektra koje nudi OeAD-GmbH – Austrijska agencija za međunarodnu mobilnost i saradnju u obrazovanju, nauci i istraživačkom radu.\nAmbasada Republike Francuske i Francuski institut u Srbiji svake godine dodeljuju sledeće stipendije za studente iz Srbije koji žele da nastave studije u Francuskoj:\nStipendije za master studije (sve oblasti)\nStipendije za master studije za bivše maturante Matematičke gimnazije u Beogradu\nStipendije ENSBA (likovna umetnost)\nVažno je istaći da su upis na željeni studijski program i prijavljivanje za stipendiju dve odvojene procedure.\nSve detaljne informacije možete pronaći na stranicama agencije Campus France u Srbiji i Francuskog instituta u Srbiji – kontakt osoba je Vesna Adamović – vesna.adamovic@institutfrancais.rs.\nDAAD (Deutcher Academischer Austausch Dientst – German Academic Exchange Service) najveća je nemačka organizacija koja se bavi finansijskom podrškom međunarodne saradnje visokoškolskih institucija, pre svega putem finansiranja razmena studenata i naučnika. DAAD nudi stipendije za studente, diplomce, doktorante, predavače na univerzitetu i nastavnike, a postoji mogućnost prijave za letnje kurseve nemačkog jezika, intenzivne kurseve nemačkog jezika i stipendije za studijske programe.\nVažno je znati da su odvojeni procesi prijave za stipendiju i na željeni univerzitet u Nemačkoj. Ukoliko kandidat ne dobije potvrdu o prijemu na univerzitet do roka za prijavu dokumenata za DAAD stipendije, neophodno je da taj dokument dostavi DAAD-u pre početka korišćenja stipendije. DAAD obezbeđuje stipendiju samo ukoliko kandidat dostavi potvrdu nemačkog univerziteta o prijemu na studije.\nIznosi stipendija se razlikuju u zavisnosti od toga na koji deo programa se odnose i koliko traju, pa tako stipendije za letnje kurseve iznose od 615 evra (+dodaci) mesečno, dok stipendije za istraživačke boravke profesora iznose 1990, a u izuzetnim slučajevima i do 2240 evra mesečno.\nStudijske programe za studije u Nemačkoj možete pretražiti putem internacionalnog DAAD sajta, a za više informacija možete pogledati sajt DAAD informativnog centra u Srbiji ili pisati na info@daad.rs ukoliko imate bilo kakvih pitanja u vezi sa ovim stipendijama.\nNemačka fondacija za životnu sredinu (Deutsche Bundesstiftung Umwelt – DBU) objavljuje konkurs za stipendije za praksu ili istraživački boravak u trajanju od 6 do 12 meseci u organizacijama u Nemačkoj (univerziteti, instituti, ministarstva, nevladine organizacije). Program stipendija obuhvata najširi spektar struka pri čemu predlog projekta mora biti u oblasti zaštite životne sredine, ekologije, održivog razvoja, klimatskih promena ili obnovljivih izvora energije. Ciljna grupa su mladi istraživači i profesionalci – master diplomci (a da je diploma stečena u poslednje tri godine ili master studenti pri kraju studija ili studenti doktorskih studija), građani Srbije, starosti do 30 godina, sa znanjem nemačkog jezika.\nDokumenta potrebna za online prijavu na konkurs su: CV, predlog projekta (do 3 strane sa opisom problema istraživanja, metodologijom rada i očekivanim rezultatima), kopija diplome, pismo preporuke od univerzitetskog profesora, sertifikat ili potvrda o znanju nemačkog jezika.\nZa više informacija dostupan je sajt ovog programa, a kontakt osoba je dr Ana M. Petrović, koordinator DBU programa stipendija za Srbiju, kojoj se možete obratiti na a.petrovic@gi.sanu.ac.rs.\nMinistarstvo spoljnih poslova Velike Britanije svake godine finansira Čivning (Chevening) stipendije za jednogodišnje master studije na britanskim univerzitetima.\nPrioritetne oblasti stipendija su usmerene na proces evropskih integracija: međunarodni odnosi i rešavanje konflikata, reforma pravnog sistema, reforma javne uprave, demokratizacija, ljudska i manjinska prava.\nPored državljanstva Republike Srbije i diplome visokog obrazovanja u trenutku podnošenja prijave, kandidat mora posedovati neki od zvaničnih sertifikata o znanju engleskog jezika (IELTS, TOEFL, PTE Academic test) ili da makar bude prijavljen za polaganje istog, kao i najmanje dve godine relevantnog radnog iskustva u svojoj oblasti (računajući i volontiranja).\nStipendija pokriva troškove školarine, potrebne literature, putnih troškova i britanske vize, kao i mesečnu nadoknadu za životne troškove. Prijavljivanje je tokom avgusta meseca za narednu školsku godinu.\nZa više informacija pogledajte sajt Čivning programa.\nCampus Europae je međunarodni program mobilnosti studenata koji se realizuje pod okriljem Evropske univerzitetske fondacije sa sedištem u Luksemburgu. Pravo učešća u programu imaju svi univerziteti iz Evrope, pod uslovom da prihvate Povelju Evropske Univerzitetske Fondacije. Univerzitet u Novom Sadu je jedini predstavnik Republike Srbije u ovom programu.\nProgram Campus Europae podrazumeva organizovanje razmene studenata osnovnih i master studija između univerziteta uključenih u CE mrežu, a u okviru sledećih oblasti: prirodne nauke, tehničke nauke, ekonomija, pravo, političke nauke, jezik i književnost, sociologija, pedagogija, filozofija, turizam.\nStudenti borave na partnerskom univerzitetu u inostranstvu 10-12 meseci, tj. jednu akademsku godinu, najčešće od septembra do jula. Svi konkursi za odlazak na jednogodišnji studijski boravak otvaraju se u periodu od januara do februara za akademsku godinu koja predstoji.\nViše informacija možete pronaći na sajtu programa Campus Europae, a možete se i obratiti Kancelariji za međunarodnu saradnju Univerziteta u Novom Sadu.


Izbori u Srbiji: Odbrojavanje do 3. aprila / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nIzbori u Srbiji: Odbrojavanje do 3. aprila\nSrbija: Politika čekanja 16.05.2022.\nIzborna kampanja traje u senci rata u Ukrajini i neravnopravnim uslovima koje diktira vlast predsednika Srbije Aleksandra Vučića\n16.03.2022. - Antonela Riha Beograd\nManje od tri nedelje ostalo je do 3. aprila kada će se u Srbiji održati redovni izbori za predsednika republike i gradsku vlast u Beogradu. Istog dana građani će na vanrednim izborima birati narodne poslanike za republički parlament kao i lokalne predstavnike u 12 opština i gradova širom zemlje . Pravo glasa ima oko 6,8 miliona građana u zemlji i dijaspori.\nDo nedelje 13. marta, kada je istekao rok, prijavljeno je osam kandidata za predsednika države i 16 lista stranaka i koalicija za republičke izbore. Istraživanja i procene za sada pokazuju da je glavni protivkandidat Vučiću na predsedničkim izborima Zdravko Ponoš , nekadašnji načelnik Generalštaba Vojske Srbije kojeg je kandidovala koalicija Ujedinjena Srbija koju predvode Dragan Đilas i Vuk Jeremić.\nMeđu 16 lista za parlamentarne , kao i za izbore za Beograd, osim stranaka vlasti, favoriti su već pomenuta Ujedinjena Srbija, zatim koalicije Moramo koja objedinjuje stranke i ekološke pokrete, koalicija Nada u kojoj su konzervativne stranke i udruženja građana, kao i koalicija stranaka koju predvodi bivši predsednik Srbije Boris Tadić. Od ukupnog broja lista šest pripada manjinskim strankama i koalicijama a većina ostalih, među kojima se ističu Zavetnici i Dveri, nalazi se na desnom političkom spektru.\nOd bojkota do izlaska na izbore\nVeliki broj opozicionih stranaka i koalicija bojkotovao je parlamentarne izbore 2020. zbog nepostojanja fer izbornih uslova. Razlozi za ovakvu odluku bili su brojni: od nesređenih biračkih spiskova, do apsolutne dominacije političara iz vlasti na najgledanijim medijima koji su pod njihovom kontrolom, stalne demonizacije političkih protivnika do pritiska na birače ucenama kroz totalnu kontrolu izbornog procesa.\nEvropski parlamentaci koji su pre tih izbora pokušali da posreduju, nastavili su medijaciju i posle njih. Sa delom opozicionih stranaka i vladajućom koalicijom postignut je dogovor o tome šta je neophodno da bi naredni izbori bili demokratski. Parlament je nakon izbora 2020. postao bukvalno jednoglasan, bez rasprava o zakonima i sa neometanim nastavljanjem kritike svakog oponiranja politici predsednika Vučića, bilo da dolazi od strane opozicionih stranaka koje su ostale van republičke skupštine ili od kritičke javnosti.\nI samom predsedniku je postalo jasno da ni međunarodni partneri poput EU ili SAD ne vide Srbiju kao zemlju demokratije i bio je prinuđen da pored redovnih, predsedničkih i lokalnih, raspiše vanredne parlamentarne izbore. Formalno je ispunio neke uslove iz međustranačkog dogovora ali suštinski sve je ostalo isto kao pre posredovanja evroparlamentaraca. I pored toga, opozicija je sada odlučila da ne bojkotuje, već da političku borbu nastavi na izborima a potom u institucijama.\nAutokratija i klijentelizam\nAleksandar Vučić vlada autokratski. I pored toga što zajedno sa koalicionim partnerima ima apsolutnu većinu u parlamentu i Vladi, sve odluke saopštava sam u gotovo svakodnevnim intervjuima i govorima koje prenose televizije. Prisutan je stalno i svuda, u kampanji je neumoran i van predizbornog perioda.\nVučić i njegova stranka kontrolišu najgledanije i najčitanije medije u Srbiji. Oko dve trećine građana informiše se putem televizije, pokazalo je istraživanje nevladine organizacije CRTA , a “nešto više od polovine građana veruje isključivo provladinim medijima, nešto manje od petine veruje kritičkim medijima”.\nOpoziciji su “odškrinuta vrata” javnog servisa Radio televizije Srbije i pojedinih privatnih prorežimskih televizija ali je to nedovoljno da bi mogli da predstave svoje programe i ideje.\nI pored toga što je dogovoreno da nema takozvane funkcionerske kampanje, predsednik i njegovi saradnici širom Srbije otvaraju fabrike, najavljuju brze vozove, strane investicije, daju obećanja o većem zapošljavanju i zaradama. Prema procenama Transparency Srbija, u prve tri nedelje kampanje ukupna vrednost reklamnih spotova Vučićeve Srpske napredne stranke (SNS) iznosi do 728.000 evra , što je nedostižno za druge učesnike u izborima.\nPopularnost Vučića je nesumnjiva. Osim prisilne nevidljivosti ostalih stranaka i kandidata, bitna odlika njegove vladavine je klijentelizam. Poslednjih deset godina, od kako je na vlasti, praksa je da njegovi birači, ucenjeni poslom, sitnim privilegijama, pa i strahom posebno u manjim sredinama, moraju da nakon glasanja pokažu i dokaz – snimak svog glasačkog listića. Armije botova rade za vladajuću stranku, postoje i insajderska svedočenja da dosta njih radi u javnim preduzećima i da im je pisanje pohvala Vučiću na društvenim mrežama deo posla.\nSve ovo stavlja opoziciju u krajnje neravnopravan položaj. Vodi se politička borba za svakog glasača, posebno za apstinente. Na parlamentarne izbore 2020, koje je deo opozicije bojkotovao, izašlo je 48,93% građana sa pravom glasa, a od izbora iz 2008. odziv nije bio veći od 60 odsto.\nIzbori u senci rata u Ukrajini\nNiz je argumenata koje opozicija može da koristi protiv vlasti i animira apstinente. Protesti proteklih godina, od kojih su neki trajali mesecima, nastajali su zbog neravnopravnih izbornih uslova, afera, korupcije vlasti i organizovanog kriminala povezanog sa vrhom države. Do sada je svaka takva kritika u prorežimskim medijima pa i u parlamentu i predsednikovim govorima označavana kao neprijateljstvo prema državi, izdaja i delovanje stranih agentura.\nSve ove teme potonule su poslednjih nedelja zbog rata u Ukrajini koji je centralna tema svih vesti a koju je predsednik Vučić vešto iskoristio za svoju predizbornu promociju. Srbija je podržala Rezoluciju UN kojom se osuđuje agresija Rusije ali nije uvela sankcije Moskvi. To se takođe ocenjuje kao deo Vučićeve kampanje jer je procena da bi takav potez i izričita osuda Putina negativno uticali na birače. Sećanje na NATO bombardovanje 1999, činjenica da Rusija sa pravom veta u Savetu bezbednosti UN “čuva” status Kosova kao dela Srbije i tradicionalne veze sa Rusijom daju zamah desničarskim i konzervativnim strankama koje su otvoreno pro-ruske.\nVučić, iako se tako javno ne izjašnjava, kroz svoje medije promoviše Putinove “ratne uspehe”. S druge strane, stalnim obaveštavanjem javnosti kako ima dovoljno robnih rezervi, od pirinča i pšenice do energenata, sebe nameće kao nekoga ko jedini uspeva da drži sve pod kontrolom i spašava građane od kataklizme koja zbog rata u Ukrajini navodno preti Evropi.\nProcene su da opozicija ima najviše šansi u Beogradu i da bi eventualna pobeda bila ozbiljan udarac režimu. Iako se u ovom trenutku čini da je Vučić kao predsednik nepobediv, mogućnost drugog kruga predsedničkih izbora bio bi dodatni “udarac u kolena”. Vučićevi oponenti će svako odborničko i poslaničko mesto meriti kao uspeh. Vučićev ulog je mnogo veći, apsolutnu vlast, kakva je sada, posle izbora neće imati, ali učiniće sve da je u najvećoj meri zadrži.


Ekskluzivno: Prvi kadrovi sa vojnih vežbi u Batajnici (video) - 25.10.2019, Sputnik Srbija\nUživo: Medvedev i Cicipas, ko će na megdan Nadalu?\nEkskluzivno: Prvi kadrovi sa vojnih vežbi u Batajnici (video)\nU okviru zajedničkih vojnih vežbi na vojnom aerodromu u Batajnici formirana je i raspoređena zajednička rusko-srpska grupa snaga i sredstava... 25.10.2019, Sputnik Srbija\n11:59 25.10.2019 (Osveženo: 12:29 25.10.2019)\n© Foto : Ministarstvo odbraneVežbe ruske i srpske vojske u Batajnici\nU okviru zajedničkih vojnih vežbi na vojnom aerodromu u Batajnici formirana je i raspoređena zajednička rusko-srpska grupa snaga i sredstava protivvazduhoplovne odbrane.\nU manevrima prvi put učestvuju jedinice protivvazduhoplovnog raketnog kompleksa S-400 i kompleksa „Pancir-S“ Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije i jedinice protivvazduhoplovnih raketnih sistema „Neva-M1T“ i „Kub-M“ Ratnog vazduhoplovstva Srbije.\nZajedničke rusko-srpske vojne vežbe PVO „Slovenski štit 2019“ se održavaju prvi put u dve faze. Prva faza je održana u septembru ove godine u Astrahanskoj oblasti.\nCilj tih vežbi je obrazovanje i upotreba zajedničke grupacije PVO Vojske Srbije i Vazdušno-kosmičkih snaga Ruske Federacije u protivvazduhoplovnoj odbrani teritorije, kao i upotreba snaga vojske u odbrani od izviđanja i dejstva neprijatelja iz vazdušnog prostora i obučavanje i uvežbavanje komandi i jedinica za pripremu i izvođenje operacije PVO.


Aleksić: Verujem da će biti postignut dogovor o izborima, u suprotnom nemiri i blokada | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 30.08.2021 19:55 > 30.08 19:55\nPotpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić izjavio je danas da veruje da će biti postignut dogovor vlasti i opozicije o izbornim uslovima, jer je "režimu potrebna opozicija koje nema u parlamentu zbog bojkota" i da vlast zato mora da stvori uslove da opozicione stranke i pokreti učestvuju na izborima.\n"U suprotnom, alternativa izborima bili bi revolucija ili protesti i nemiri. Ne verujem u dva ciklusa bojkota, jer bi sledeći put bila blokada izbora. Ima mnogo više ljudi koji su protiv vlasti nego za nju. Vlast će biti odgovorna ako se ne normalizuje politički život u Srbiji", rekao je Aleksić televiziji N1.\n"Predsednik parlamenta Ivica Dačić jutros kaže da će razmisliti šta će dati. Šta će dati kome? Šta ima oni da daju bilo kome? Nije reč o opoziciji, nego o gradjanima Srbije koji bi trebalo da žive u normalnoj i demokratski uredjenoj državi i da slobodno biraju i da budu blagovremeno i istinito informisani, a vlast kao da sada nekome daje milostinju", dodao je Aleksić.\n"U tom predlogu teme će biti sloboda medija, kao i pritisci na birače u javnim preduzećima i državnim ustanovama. Posle pregovora bi trebalo da dodjemo do konačnog dokumenta koji će biti obavezujući i za vlast i za opoziciju, a mora postojati i telo koje će kontrolisati dogovoreno u periodu od šest meseci pre održavanja izbora", rekao je Aleksić.\n"Najkritičnija tačka u pregovorima biće zastupljenost opozicije u medijima, a prvenstveno na Radio-televiziji Srbije, potom i funkcionerska kampanja i pritisci na birače. Oko toga se mora postići dogovor", dodao je Aleksić.\nUpitan o kriminalnim aferama, Aleksić je odgovorio da Srbijom "vlada mafija" i da se nijedan veliki slučaj nije dogodio bez umešanosti "režima ogrezlog u kriminal i korupciju".\n"U slučaju 'Jovanjica' uhapšen optuženi su državni službenici, u slučaju 'Belivuk' hapšeni su policajci poput Gorana Papića, a tabloidno je optužena i Dijana Hrkalović. Zašto ne uhapse i Dijanu Hrkalović? Plaše se, jer ona ima mnogo da kaže o predsedniku države Aleksandru Vučiću i o vlasti", rekao je Aleksić.\nAleksić je naveo da Vučić nije sposoban da upravlja državom, jer država ne može da procesuira Dijanu Hrkalović i Slavišu Kokezu, za koga su tabloidi naveli da je "ukrao 640 miliona evra".\n"Da je Vučić sposoban da upravlja državom, onda bi na sudu završili ljudi koje oni provlače kroz tabloide, ali se režim očigledno plaši šta bi se saznalo bilo kada bi svi oni došlo do suda. Plaše se da će biti otkrivene veze političara sa Belivukovim klanom, 'Jovanjicom' i drugim slučajevima", dodao je Aleksić.\nAleksić je naveo da poslanik SNS-a Vladimir Djukanović napada policiju kao advokat prvooptuženog u predmetu "Jovanjica" Predraga Koluvije.\n"Niko istovremeno ne pominje Mirka Škera iz BIA, za koga sam nekoliko puta pitao da li je on bio organizator ljudi iz bezbednosnih struktura umešanih u 'Jovanjicu' i da li je on bio spona izmedju politike i državnih bezbednosnih struktura", rekao je Aleksić.\nAleksić je dodao da je tužilaštvo "čuva ledja Vučićevom režimu" umesto da se bori protiv kriminala.


Arhitektonske barijere kao prepreka za radno angažovanje osoba sa invaliditetom - Ozonpress :: internet portal\nTag: angažovanje, arhitektonske, barijere, OSI, prepreka\nArhitektonske barijere, odnosno neprilagodjenost pristupa ustanovama, državnim organima i svim drugim lokacijama koje su neophodne za svakodnevno funkcionisanje OSI, oduvek su veliki problem našeg grada. Potrebu njegovog rešavanja dugo naglašavamo, lokalna samouprava stalno obećava da će na tome raditi, ali to u najvećoj meri ostaje samo obećanje. Postojanje arhitektonskih barijera utiče negativno i na radno angažovanje OSI.\nNaime u slučaju da se i dogodi da neka osoba sa invaliditetom dobije mogućnost da bude radno angažovana, prvo će se javiti problem njenog nesmetanog pristupa radnom mestu – kako samom objektu u kome treba da radi, tako i prostoru u okviru njega koji će biti njen radni prostor. Navedeno se odnosi na OSI koji imaju lakši ili srednje težak oblik invalidnosti i za kretanje koriste štap, štake ili hodalicu. Lica koja za kretanje koriste kolica, bez preterivanja u našoj konstataciji, skoro ni jednom prostoru u njegovoj celosti nemaju adekvatan pristup. Objekti koji imaju takozvane rampe, daju mogućnost korisnicima kolica da pristupe samo prizemlju. Na spratove objekata može se samo stepenicama, jer liftova nema, a to znači da njima korisnik kolica ne može ni pristupiti. Nema razloga da bilo koji prostor posebno navodimo, jer je većina nepristupačna.\nZato ćemo se ovde zapitati kako bi, recimo, naša lokalna samouprava radno angažovala korisnika kolica, kad ni osobe koje se kreću uz pomoć korektivnih pomagala tu ne mogu ništa obaviti bez pomoći drugih, jer svuda ima puno stepenica. Isti slučaj je i sa gradskim centrom za socijalni rad, čija zgrada na samom ulasku ima dve visoke stepenice. Dakle pored nedostataka volje nadležnih kao poslodavaca da ispoštuju obavezu zapošljavanja OSI, sve i kad bi to hteli oni nemaju arhitektonsku mogućnost da radno angažuju lica iz ove populacije.\nSmatramo da nema razloga da po ko zna koji put govorimo o tome, od kada postoji obaveza da svi javni objekti imaju prilazne rampe i ostale uslove za pristup OSI. Znamo da većina objekata nema čak ni stepenične držače na ulazima, a kamo li rampe, a tamo gore rampe i postoje, većinom su strme ravni, a ne kose ravni kakve treba da budu, pa je kretanje po njima nebezbedno po lica koja ih koriste. Ove činjenice znamo kako mi gradjani, tako i nadležni koji vode grad, ali znamo da će, kao i uvek, reći da u budžetu nema novca, da rade sve što mogu u okviru raspoloživih sredstava i da će učiniti sve da se ovaj problem u budućnosti reši. Ovu rečenicu kao paravan i odbrambeni mehanizam slušamo ko zna od kada, a u našem gradu se po navedenom pitanju baš ništa ne menja.\nIz svega navedenog može se zaključiti da osobe sa invaliditetom, zbog arhitektonskih prepreka, ne mogu pristupiti svom radnom mestu. Medjutim moramo reći, iako primećujemo da se broj oborenih ivičnjaka u našem gradu neznatno povećava, da osobe sa invaliditetom koje koriste kolica, ne mogu lako doći do objekata gde rade. Ovo iz razloga što se gotovo svuda automobili parkiraju sa obe strane ulice i često zauzimaju veliki deo prostora. Tačno je da pojedine OSI na posao idu svojim automobilom ili taksijem, ali ne mora uvek biti tako.\nŠto se tiče osoba sa invaliditetom koje imaju automobi, primetićemo da na svakom drugom mestu koje je obeleženo kao parking prostor za ova lica, vidimo parkirano vozilo bez nalepnice koja označava da se njime prevozi osoba sa invaliditetom. Ova činjenica govori o tome da naši sugradjani vide prazno parking mesto predvidjeno za osobe sa invaliditetom i tu se parkiraju iako znaju da ne smeju i kažu: „ pa ja ću samo kratko da obavim nešto, a to je ionako čitav dan prazno…“. Tako se razmišlja – to je nekom trenutno potrebno i nema veze što za njega nije predvidjeno. Znamo da osobe sa invaliditetom, kada primete da je parking mesto zauzelo vozilo koje nema adekvatnu oznaku, mogu pozvati policiju, ali i one kažu da to retko rade, jer zahteva puno vremena , koje često nemaju, jer negde zbog nečeg žure.\nNaveli smo i opisali u koliko velikoj meri i iz kojih razloga, arhitektonske barijere jesu jedna od osnovnih prepreka za radno angažovanje OSI, a jedino što zaista ne znamo je podatak kada će i u kojoj meri naša gradska vlast taj problem ozbiljno početi da rešava.


Pull & Bear najavljuje novu urbanu kolekciju - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nPull & Bear brend je poznat po stvarima koje su moderne i koje čine da se muškarci osećaju življim i mlađim. Nova urbana kolekcija nije drugačija i donosi nam prelepe majice, dukseve, jakne, pantalone, trenerke i aksesoare.\nOva kolekcija biće poslednja u ovoj godini i kreirana je sa ciljem da muškarcima pruži još noviteta koje će muškarci moći da nose tokom hladnih i vlažnih dana, ali i u periodu sunca i toplijih temperatura.\nZa sada imamo fotografije koje prikazuju samo delić kolekcije, ali se nadamo da ćemo uskoro videti i sve stvari koje nas u njoj čekaju.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Šta obući za Novu godinu


Proces grafičkog ilustrovanja “Youth, Education, EU Integration“\nNa osnovu poziva koji je uputio DAAD – program Njemačke akademske razmjene i DAAD Alumni kluba u Crnoj Gori, a koji je bio upućen predavaču predmeta Teorije boje i forme FDM-UDG, doc. dr Ireni Lagator Pejović, studenti Fakulteta za dizajn i multimediju FDM-a, Unverziteta Donja Gorica, učestvovali su danas, 06. marta, u procesu grafičkog ilustrovanja debate pod nazivom “Youth, Education, EU Integration“ u organizaciji i pod pokroviteljstvom gradonačelnika glavnog grada Crne Gore, Podgorice, i Info centra Evropske Unije, i na taj način učinili vidljivim odnos primjene teorije i prakse.\nU pomenutoj debati su učestvovali dr Robert Weber, ambasador federalne republike Njemačke u Crnoj Gori, dr Anna Janković, ambasadorka Austrije u Crnoj Gori, dr Ivan Vuković, gradonačelnik Podgorice, mr Herman Spitz, predsjednik sektora Delegacije Evropske Unije u Crnoj Gori, mr Nenad Koprivica, direktor direktorata za omladinu Ministarstva Sporta, kao i crnogorski studenti i alumni njemačkog DAAD programa akademske razmjene u Crnoj Gori.\nDeset studenta FDM-a, koji pohađaju predmet Ilustracija, su na zidnim panelima radeći u paru, razmjenjujući svoje utiske i mišljenja o debati, ilustrovali temu i probleme o kojima se diskutovalo. Razgovarali su i o perspektivi i mogućnostima trenutnih i budućih prilika za crnogorsku omladinu u procesu evropskih integracija a tokom predstojećeg perioda predsjedavanja Njemačke.\nNa taj način interaktivnosti kao i direktnog učešća, te zainteresovanosti za društvene i političke procese koji oblikuju javni diskurs, studenti su pokazali spremnost i kompetentnost da grafičkim jezikom i sredstvima reprezentacije vizualizuju ključne koncepte i ciljeve debate te ih tako približe široj zainteresovanoj javnosti.\nU post produkciji, pripravnici FDM-a će na sektoru za audiovizuelnu produkciju proizvesti video zapis u trajanju od 4 minuta.\nNadležni iz Info Centra Evropske Unije su predložili da se na kraju kalendarske godine organizuje izložba radova studenata Fakulteta za dizajn i multimediju-UDG, koju bi činile ilustracije određenih događaja koji će se održati u EUIC.\nPredmetni predavač Svetlana Dragojević, kao i dekan doc. dr Tatjana Burzanović su usmjeravali povremenim sugestijama svoje studente koji su pokazali visok akademski stepen organizacije, profesionalnosti, kvalitetne komunikacije, talenta, kao i spremnosti pristupa tematskoj cjelini koja je bila aktuelna na pomenutom događaju, dok su pripravnici FDM-a napravili video zapis debate i grafičke reakcije studenata na istu.\nAmbasador federalne republike Njemačke u Crnoj Gori, gospodin dr Robert Weber je iskazao oduševljenje kvalitetom studentskog grafičkog pravovremenog reagovanja na određene pojmove kroz debate, njihovom likovnošću i osobenim stilskim izražajem, kao i filozofskim načinom razmišljanja uz primjetan sofisticiran kritički stav u grafičkim elementima.\nDrugi upisni rok: Konkurs za upis u prvu godinu osnovnih studija


Udruženje za terapijsko jahanje "HipoteNS" Novi Sad, formirano 06. juna 2007. godine, kao prvo udruženje takve vrste u Republici Srbiji. Formiranje udruženja je proisteklo iz potrebe da se terapijsko jahanje uvede u redovne programe zbrinjavanja osoba sa invaliditetom.\nU vreme osnivanja i nakon toga, udruženje je usmerilo svoje aktivnosti na informisanje, a one su ostvarene kroz edukativne seminare o terapijskom jahanju "Terapijsko jahanje - mogućnosti i izazovi" i "Višestruka ometenost" (Veternik, mart i maj 2007. godine), kao i seminar "Multidisciplinarni pristup habilitaciji i rehabilitaciji osoba sa invaliditetom kroz program terapijskog jahanja" (Veternik, april 2008. godine).\nSeminari su u organizaciji Doma za decu i omladinu u Veterniku i Udruženja za terapijsko jahanje "HipoteNS" obezbedili informacije o terapijskom jahanju i njegovim mogućnostima u zbrinjavanju pojedinih kategorija invalidnosi i hendikepiranosti.\nSem istorijskih, teorijskih i praktičnih aspekata na Seminaru je naglašeno da je terapijsko jahanje program koji se ostvaruje kroz stručni koordinisan i timski rad. Naglašeno je da je u razvijenim zemljama odavno prepoznati benefit terapijskog jahanja kao svojevrsno "osveženje" u odnosu na ostale terapijske postupke uz druženje sa životinjama i boravak u prirodnom okruženju i da nema dileme o potrebi uvođenje terapijskog jahanja i u naše sredine.\nSve aktivnosti oko terapijskog jahanja koje se tiču stručnog rada, prezentacije, edukacije kao i promocije terapijskog jahanju, od strane lekara, psihologa, defektologa, poznavalaca konja, instruktora terapijskog jahanja i sportista preponskih jahača, bile su volonterske, nadahnute entuzijazmom i potrebom da se na ovaj način pomogne slabijim, kao i željom da se terapijsko jahanje sistematično, koordinisano i kvalitetno sprovodi na području Novog Sada.


Projekat Užine - Pomozi.ba\nI ove godine nastavljamo projekat Užine, koji smo prvi put počeli u martu 2014. godine. Uz pomoć donacija kompanija i dobrih ljudi obezbjeđujemo trenutno užine za 907 djece iz socijalno ugroženih porodica u Bosni i Hercegovini. Prošle godine obezbijedili smo užine za 1.000 djece i cilj nam je i ove godine doći barem do tog broja.\nU saradnji sa školama osiguravamo da niko od roditelja i djece ne zna da djeca koja su korisnici ovog projekta zapravo dobivaju te užine besplatno, kako bismo ih dodatno zaštitili.\nSvoj doprinos možete dati na naredne načine:


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Poskupljenje vode u Podgorici neprihvatljivo\nURA PORUČILA 15. 10. 2018. 14:38 >> 14:16 1\nPoskupljenje vode u Podgorici neprihvatljivo\nZahtjev preduzeća "Vodovod i kanalizacija" da voda u Podgorici poskupi za oko 23 odsto, neprihvatljiv je i predstavlja novi udar na kućne budžete i standard građana, saopštio je odbornik Građanskog pokreta URA u Skupštini Glavnog grada Zoran Mikić.\nOn je na konferenciji za novinare kazao da bi u praksi to značilo da će voda biti skuplja šest puta nego što je bila 2000. godine.\n"Ono što su aerodromi na nivou države, Vodovod je na nivou Glavnog grada - simbol partijskog zapošljavanja", rekao je Mikić i dodao da je najbolja potvrda toj tezi porast broja zaposlenih u tom preduzeću koji drastično raste iz godine u godinu.\nOn je naglasio da je neprimjereno govoriti o povećanju cijene vode, a zanemarivati činjenicu da gubici na mreži iznose skoro 50 odsto.\n"Od početka 2000. godine, u hidrotehničke instalacije na teritoriji Glavnog grada uloženo je preko 40 miliona eura, a gubici na mreži su godinama unazad visoki i kreću se iznad 48 odsto", saopštio je Mikić.\nTo, kako je objasnio, znači da se, zbog gubitaka na mreži, svake godine prosipa voda u tržišnoj vrijednosti od oko sedam miliona eura.\nMikić je predstavnike medija upoznao sa Projekcijom dugoročnog snadbijevanja vodom Crne Gore, koja posebno tretira Glavni grad, a koju je uradio Građevinski fakultet u Podgorici krajem 1998. godine.\nOn je naveo da u toj projekciji stoji da je do 2020. godine potrebno uložiti više od 30 miliona eura u mrežu i hidrotehničke instalacije kako bi se gubici na mreži sa nekih 38 odsto sveli do 2020. godine na 25 odsto.\nOn je kazao da su ukupna nenaplaćena potraživanja preduzeća "Vodovod i kanalizacija" na kraju prošle godine iznosila 8,1 miliona eura, a da su gubici na mreže iznosili skoro 50 odsto.\nIz URA-e su pozvali direktora Vodovoda i kanalizacija, Vladana Vučelića da, kao znak brige o građanima i javnom novcu, predloži smanjenje zarada menadžmentu preduzeća za isti procenat kao što predlažu povećanje cijene vode, odnosno 23 odsto.\n"Na taj način bi pokazali da neće samo građani ispaštati već da su i sami spremni da snose posljedice lošeg menadžmenta, jer su oni direktno odgovorni za neracionalno poslovanje najvećeg preduzeća na nivou Glavnog grada", dodao je Mikić.\nOn je poručio da će odbornici Građanskog pokreta URA u lokalnom parlamentu glasati protiv predloženog povećanja cijene vode kada taj prijedlog bude na dnevnom redu.


Grad koji na dan oživi zbog mrtvih: Negiranje genocida u Srebrenici je još jedan zločin!\nčetvrtak, 11 jul 2019 08:20\nU Memorijalnom centru u Potočarima u Srebrenici komemoracijom žrtvama danas će biti obilježena 24. godišnjica tog zločina. Prema optužnicama Haškog tribunala, vojnici pod komandom generala Ratka Mladića su do 19. jula organizovano i sistematski ubili oko osam hiljada muslimanskih muškaraca i dječaka. Oko 30 hiljada žena i djece deportovano je za dva dana.\nZa ovaj zločin tužilaštvo Međunarodnog suda za zločine počinjene na teritoriji bivše Jugoslavije vodilo je procesa protiv 20 ljudi.\nBivši ratni komandant Republike Srpske, general Ratko Mladić osuđen je prvostepenom presudom po više tačaka optužnice, između ostalog i za genocid u Srebrenici, na kaznu doživotnog zatvora.\nBivšem predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću izrečena je pravosnažna presuda 20. marta 2019. i izrečena kazna doživotnog zatvora za genocid u Srebrenici.\nSkupština Republike Srbije je 2010. usvojila Deklaraciju o Srebrenici kojom je osuđen ovaj zločin, ali nije nazvan genocidom.\nSrpski zvaničnici i dalje odbijaju da događanja iz jula 1995. nazovu tom riječju.\nOrganizacija "Žene u crnom" u Beogradu odala je počast žrtvama genocida u Srebrenici.\nNosili su crne transparente na kojima je pisalo "Srebrenica, nikada nećemo zaboraviti", "Odgovornost, Srebrenica i solidarnost", kao i srebrene table s brojem 8.372, što ukazuje na broj žrtava.\nPredsjednica "Žena u crnom" Staša Zajević izjavila je da ta organizacija želi izraziti solidarnost prema žrtvama i tražiti da vlast uvaži sudske činjenice, da proglasi 11. juli Danom sjećanja na genocid u Srebrenici i zakonski sankcioniše negiranje genocida.\nOna je ocijenila da Vladi Srbije nije stalo do poštovanja dostojanstva žrtava i da je situacija danas gora nego prije godinu. Neprekidno odbijanje predsjednika Srbije Aleksandra Vučića da nazove zločin u Srebrenici genocidom slijede svi političari, uključujući i opozicione, i to pokazuje da nikada nisu prekinuli sponu s režimom koji je počinio, organizovao i planirao zločin, rekla je Zajević novinarima na Trgu Republike.\nSrbija jedina država na svijetu koja je presudom proglašena odgovornom za genocid u Srebrenici\nPodsjećamo da je država Srbija prva i do sada jedina država na svijetu koja je presudom Međunarodnog suda pravde (2007.) proglašena odgovornom za kršenje Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida zbog toga što što su njeni državni organi imali informacije o genocidu ali ništa nijesu uradili da spriječe genocid u Srebrenici.\nViše organizacija u Srbiji je tražilo od državnih organa da:\nDa se negiranje genocida u Srebrenici kvalifikuje kao krivično djelo, bez ograničavajućih kriterijuma;\nDa javne politike koje Srbija kreira i unapređuje u okviru procesa pristupanja Evropskoj uniji zaista odražavaju namjeru kažnjavanja ratnih zločina;\nTradicionalnim „Mimohodom 8372“ gradskim ulicama i Rivom te bacanjem 24 ruže u more Split je obilježio 24. godišnjicu genocida koji su u Srebrenici počinile vojska i policija RS.\nSudionici mimohoda, koji su organizovala bošnjačka udruženja sa splitskog područja, nosili su višemetarski transparent s natpisom „Mimohod 8372; 24 godine – ne zaboravi Srebrenicu", kojim se podsjeća na 8.372 žrtve genocida.\n"Stradanja Srebreničana u genocidu za nas Bošnjake je nešto neshvatljivo i to se nikad ne smije zaboraviti, jer ako bi se to zlo zaboravilo, onda bi se moglo i ponoviti", rekao je Kadro Kulašin, predsjednik Vijeća bošnjačke nacionalne manjine u Splitsko-dalmatinskoj županiji.\n"Mi u Hrvatskoj možemo najbolje razumjeti to što se dogodilo u BiH, jer smo, takođe, doživjeli stravičan rat i velika stradanja", poručio je Vela.\nBerton: Negiranje genocida je neprihvatljivo\n"Negiranje genocida je neprihvatljivo i Misija OSCE-a u Bosni i Hercegovini najoštrije osuđuje zapaljive izjave javnih zvaničnika koji negiraju potvrđene zločine, uključujući genocid", kazao je šef Misije OSCE-a u BiH, ambasador Brus Berton.\nAmbasador Berton je u izjavi Feni istakao kako se Deklaracijom BiH obavezuje na priznavanje i poštivanje presuda međunarodnih i domaćih sudova u vezi s ratnim i drugim najtežim međunarodnim zločinima te suzbijanje govora mržnje i veličanje ratnih zločinaca.\n"Političari bi se trebali fokusirati na budućnost BiH, na promoviranje uzajamnog razumijevanja, tolerancije i dijaloga, te da se suzdrže od interpretiranja i manipuliranja prošlošću u svrhu političke dobiti", naglasio je ambasador Berton.\nViše iz ove kategorije « Mugoša: Doktori mogu da odbiju liječenje pacijenta koji ih vrijeđa i prijeti im Luka Bar zatvorena za saobraćaj »


Asocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije (NKSS), u želji da pomogne Ministarstvu kulture i informisanja Republike Srbije u izvršenju zakonske obaveze nadzora nad sprovođenjem Zakona o kulturi, podseća da više od 40 dana kasni raspisivanje godišnjeg javnog konkursa za finansiranje ili sufinansiranje programa i projekata u kulturi, kao i umetničkih, odnosno stručnih i naučnih istraživanja u kulturi za 2014. godinu.\nPrema članu 11. Zakona o kulturi (Službeni glasnik RS, broj 72/09), finansiranje ili sufinansiranje kulturnih programa i projekata, kao i umetničkih, odnosno stručnih i naučnih istraživanja u kulturi, vrši se na osnovu javnog konkursa, koji Ministarstvo kulture i informisanja treba da raspiše za svaku narednu budžetsku godinu najkasnije do 1. oktobra tekuće godine.\nU odnosu na član 76. Zakona o kulturi, istu obavezu najmanje jednom godišnje, osim Ministarstva kulture i informisanja, imaju i organ autonomne pokrajine, odnosno organ jedinice lokalne samouprave.\nAsocijacija NKSS podseća Ministarstvo kulture i informisanja i na član 79. prema kojem je upravo ono zaduženo da vrši nadzor nad sprovođenjem Zakona o kulturi i propisa donetih na osnovu njega.\nImajući u vidu tvrdnju Ministarstva kulture i informisanja o istinskoj opredeljenosti ka transparentnoj izgradnji institucija kulture na načelima profesionalizma - kako je navelo u nedavnom dopisu Asocijaciji NKSS o raskidu Protokola o saradnji, na ovaj propust ukazujemo ne samo zbog više od 90 članova Asocijacije NKSS iz više od 20 gradova širom Srbije, već izbog svih ostalih aktera kulturne i umetničke scene, uključujući i institucije kulture.\nNa kašnjenje raspisivanja godišnjeg konkursa podsećamo i uvažavajući želju Ministarstva kulture i informisanja da doprinesemo daljem promišljanju i implementaciji kulturne politike Republike Srbije, kako na strateškom, tako i na zakonodavnom i organizacionom nivou, a iznad i pre svega kroz oblast stvaralaštva, koju je Ministarstvo kulture i informisanja takođe izrazilo u dopisu Asocijaciji NKSS o raskidu Protokola o saradnji iz 2011. godine.\nIzbegavanje raspisivanja konkursa već više od 40 dana vidimo kao najavu nastavka pogubne prakse koja se već godinama ponavlja, a očigledno je da kulturnom sektoru, koji je na ivici opstanka, predstoji i u 2014. godini. Posebno ukazujemo na celokupnu problematičnu proceduru konkursa, počev od netransparentnog izbora članova komisije, preko arhaične kategorizacije oblasti stvaralaštva, nejasnih kriterijuma raspodele sredstava, do kašnjenja objavljivanja rezultata konkursa i isplate odobrenih sredstava, koja se ove godine protegla do jesenjih meseci.\nOvo je samo jedan od mnogobrojnih pokazatelja uslova rada organizacija i umetnika sa nezavisne kulturne scene, o čemu će biti više reči i na konferenciji “Mesto i uloga civilnog sektora u savremenoj kulturi Srbije i regiona”, koju Asocijacija NKSS organizuje 19. novembra u Kulturnom centru Rex u Beogradu.\nAsocijacija NKSS spremna je da pruži dodatni doprinos razvoju kulture u Srbiji u vidu analize problema konkursne procedure i predloga mera i mehanizama za uspostavljanje istinski transparentnog procesa raspodele sredstava predviđenih budžetom za projekte i programe. U tom smislu još jednom pozivamo Ministarstvo kulture i informisanja na razgovor, koji smo zvanično zatražili već više puta.\nU Beogradu, 13. novembar 2013.godine\nZa UO Asocijacije NKSS


Transparency International u BiH (TI BiH) podnio je Tužilaštvu BiH i okružnim tužilaštvima krivične prijave protiv predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika zbog prijetnji građanima i govora mržnje na predizbornim skupovima.\n"U Dodikovim izjavama na javnim skupovima održanim u Ugljeviku, Banjaluci i Gackom od 18. do 22. septembra postoje elementi krivičnih djela definiranih Krivičnim zakonikom RS, koja se odnose na prinudu, povredu ravnopravnosti građana, javno izazivanje i podsticanje nasilja i mržnje, podmićivanje pri izborima i glasanju, te povreda slobode opredjeljenja birača", navodi se u saopčenju TI BiH.\nZakoni u BiH zabranjuje upotrebu sile, pretnje, prinude, podmićivanja ili korištenje nečijeg teškog ekonomskog stanja kako bi se uticalo na birače, pa je TI BiH, kako se navodi, osim okružnim tužilaštvima u Banjaluci, Bijeljini i Trebinju, podnio prijavu i Tužilaštvu BiH.\nDodik je na predstojećim oktobarskim izborima kandidat Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) i vladajuće koalicije u RS za srpskog člana Predsjedništva BiH.\n"Dodik je, koristeći uticaj koji ima kao predjsednik RS, na javnim skupovima u prethodnom periodu prijetio penzionerima da će im biti oduzeta jednokratna pomoć ukoliko ne budu glasali za SNSD, te u isto vrijeme i tvrdio da je pomoć i isplaćena kako bi penzioneri mogli izaći na izbore i glasati za SNSD", naveo je TI BiH.\nNa otvaranju izgrađenog dijela Unverzitetsko-kliničkog centra RS u Banjaluci, dodaje se, Dodik je rekao da zdravstveni radnici, koji su iskazali podršku Miodragu Femiću, predsjedniku Strukovnog sindikata doktora medicine RS, neće dobiti najavljeno povećanje plaće.\nTI BiH je naveo da je na predizbornom skupu SNSD-a u Gackom zaprijećeno radnicima Rudnika i termoelektrane Gacko da će dobiti otkaz svi oni koji budu glasali za opozicionu Srpsku demokratsku stranku (SDS) i kandidata za predsjednika RS Vukotu Govedaricu.\nOsim krivičnih prijava, Ti BiH je uputila prijavu Centralnoj izbornoj komisiji BiH zbog kršenja Izbornog zakona koji zabranjuje obećavanje novčane nagrade ili druge materijalne koristi radidobijanja podrške birača ili prijetnje pristalicama drugih političkih stranaka.


NS: Peticija za Spens - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » NS: Peticija za Spens\nNS: Peticija za Spens\nNarodna stranka (NS) pozvala je danas građane Novog Sada da se potpisivanjem peticije za odbranu centra SPENS usprotive nameri vlasti da sruše ovo zdanje, koje je jedan od simbola glavnog grada Vojvodine.\n4Piše: FoNet 19. septembra 2018. 14.52\n„Pozivamo građane da javno i glasno iskažu svoje neslaganje sa najavom aktuelnog režima da će srušiti SPENS i potpišu peticiju protiv njegovog rušenja, ispred Katedrale, na uglu Zmaj Jovine ulice i Modene danas od 18 sati do 21 sat“, navodi se u saopštenju NS.\nNovosadaska organizacija stranke ocenjuje da je „SPENS biser“ i „neodvojivi deo urbanog i sportskog identiteta Novog Sada“ i podseća da je, u vreme kad je SPENS građen Novi Sad imao 150.000 stanovnika, a sada ima trostruko više.\n„Zato je imperativ naše generacije da sačuva SPENS i da izgradimo nove sportske objekte koje ćemo ostaviti u nasleđe budućim generacijama“, poručuje NS i naglašava da SPENS pripada Novosađanima koji su ga „za samo dve godine izgradili odvajanjem iz svojih samodoprinosa“.\n„Obaveštavamo javnost da borba za SPENS počinje, jer ko ruši SPENS – ruši Novi Sad“, naglašava u saopštenju Narodna stranka.\nnarodna st, peticija, spensNovi Sad\n19. septembra 2018. u 16.14\nU svetu sporta kao u svemu ostaloga,postoje propisi.I ako treba da se srusi Spens,da bi s e izgradio novi sportski objekat po svetskim normama podrzavam.Stace objekat,ako na primer kroz dve tri godine neispunjava uslove,za evropske ili reprezentativne utakmice.\nMarko Limanac kaže:\n19. septembra 2018. u 17.13\nSlatki su ovi što govore o svetskim normama, ali im je pravopisna norma maternjeg jezika totalna nepoznanica.\n19. septembra 2018. u 23.47\nte sto su samo za rusenje i svetske norme..Niste ga sagradili pa nemate pravo ni da ga rusite.\nSpens uz pomoc odredjenih struktura,\nmoze da se preuredi i postane funkcionalniji za znatno manje para.Tako da mozete ostatak novca da preusmerite i u druge investicije!Ako nemate ideja ja cu vam nabrojati bar 50.\nNece grad dati 25 miliona evra vec mi kroz razne poreze i namete.Onda da mi odlucimo!\nA dotle dok Vi zelite da rusite Spens,nema dovoljno aparata za magnetnu,rtg stalno u kvaru, na mamografiju po tri meseca…\nOd bericeta i lepog zivota opustele nam skole pa se sada spajaju, unuci nam postadose Ameri, Nemci Italijani.,Svedjani…\nKo ce uzivati u novom sportskom centru po svetskim normama???\n19. septembra 2018. u 22.17\nOvi ljudi stvarno nemaju gram mozga, pa sto da ne rusi, ako sluzi samo za iznajmljivanje termina za fucu. Rusi nego sta.


Uspešno, "Zdravo, domaće, prirodno" | Turistička Organizacija Bor\nUspešno, „Zdravo, domaće, prirodno“\nDatum04 октобар, 2017 KategorijaAktuelnosti, Događaji, Uncategorized, Vesti Komentari0\nNa, zaječarskom Trgu Oslobođenja, 29. i 30. septembra, Grad Zaječar i Privredna komora Srbije – RPK Zaječarskog i Borskog upravnog okruga, organizovali su, 6. Sajam „Zdravo, domaće, prirodno“, 3. Sajam finansiranja i 2. Sajam turizma.\nCiljevi održavanja ove manifestacije koja je vremenom objedinila tri različita, a opet povezana segmenta, su promocija i prilika za širenje tržišta tradicionalnih domaćih, prirodnih proizvoda, povećanje proizvodnje i plasmana, ali i razmena znanja i iskustava proizvođača. Potom, ovo je i prilika da se na Sajmu finansiranja okupe predstavnici banaka i osiguravajućih kuća iz regiona i šire i predstave svoje ponude privrednicima i građanima.\nCilј Sajma turizma je predstavlјanje turistističke ponude, potencijala, prirodnih resursa, kulturnog bogatstva i turističkih destinacija sa raznovrsnim sadržajima za odmor, zabavu, zdravstveni oporavak, sport i rekreaciju.\nNa svečanom otvaranju ovogodišnje manifestacije prisutne izlagače i posetioce je najpre pozdravio Dejan Tošić, predsednik Regionalne privredne komore Zaječar, između ostalog rekavši:\n“ Naš Sajam nastavlja da živi, a ove godine, prvenstveno zahvaljujući Gradu Zaječaru, koji je prepoznao značaj ove manifestacije, ne samo za grad, već i za čitav region, i prihvatio da finansira troškove organizacije sajma.\n“Prošle godine je sajam posetilo oko 5 hiljada ljudi, ove godine verujem da će ih biti i više. Ponosni smo na veliki broj izlagača i naših gostiju koji dolaze iz gotovo svih krajeva Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Bugarske“.\nEpiskop Timočki Ilarion poželeo je dobrodošlicu svim prisutnima i uspešan početak sajma, dok je Vesna Stanković iz Gradskog veća Zaječara istakla da se Grad uključio i podržao realizaciju ovakve manifestacije, koja polako prerasta u brend Zaječara, te da će uvek podržati ovakve manifestacije koje nam svima vraćaju osmeh na lice.\nSvečano otvaranje Sajma su svojim nastupom “obogatili” i članovi Centra za tradicionalnu umetnost „Koreni“ iz Zaječara.\nTuristička organizacija “Bor” je i ove godine u okviru Sajma turizma prezentovala sveukupnu turističku ponudu, kao i prirodne, kulturne i ostale potencijale pogodne za dalji razvoj ove privredne grane u borskoj opštini.\ndomaće, manifestacija, prirodno, sajam, turizam, zdravo\nPod kupolama Novosadskog sajma od 3. do 7. oktobra organizovani…\nPovodom obeležavanja Svetskog dana čistih planina i Svetskog dana turizma,…\nZoo vrt već godinama unazad tradicionalno obeležava Svetski dan zaštite…\nGrad Zaječar i Privredna komora Srbije – RPK Zaječarskog i…


Žene u crnom: Genocid u Srebrenici je problem čovječanstva | Autonomija\nBorba protiv negiranja genocida je borba za univerzalne vrijednosti, poručuju iz Beograda 'Žene u crnom'\nNevladina organizacija „Žene u crnom“ tokom sedmice uoči obilježavanja 20. godišnjice genocida u Srebrenici, svakodnevno u Beogradu održava akcije kojima poziva da se taj zločin nikada ne zaboravi.\nPrva akcija u nizu, pod motom „Srebrenica svijetom hodi“, čin je, kažu, saosjećanja i empatije, i poziv da se Srebrenica nikada, nikom i nigdje ne ponovi.\n„Žene u crnom“ ističu da je genocid u Srebrenici najveći zločin posije Drugog svjetskog rata i da je, kao takav, problem cijelog čovječanstva.\n„Za nas iz Srbije je posebna odgovornost zato što mislimo da ukoliko mi se sećamo, pamtimo, usađujemo u kolektivno sećanje žrtve zločina počinjenog u naše ime, pre svega genocida u Srebrenici, onda možemo da od drugih takođe zahtevamo da poštuju žrtve unutar srpskog naroda. To je jako važno za kulturu prekida mržnje, nasilja i to je veoma važno za mnoge druge buduće generacije“, rekla je čelnica organizacije „Žene u crnom“, Staša Zajović.\n„Žene u crnom“ su pozvale zvaničnike Srbije i premijera Aleksandra Vučića, da ukoliko odluče da idu na komemoraciju u Srebrenicu, „tiho, bez pompe, propagadnih i marketinških kalkulacija, odaju poštovanje žrtvama“, jer će, kako navode, tako pokazati da mijenjaju odnos prema žrtvama i dati doprinos dobrosusjedskim odnosima.


"Presušile" pare za zelene površine u Banjaluci\n28. Jul 2021 726\nTrenutno su sredstva za održavanje zelenih površina pri kraju, te ćemo biti primorani da kroz realokacije i rebalans budžeta obezbijedimo dovoljno novca za ovu namjenu, rekli su za "Nezavisne" u Odjeljenju za komunalne poslove Gradske uprave.\nPrema njihovim riječima, sredstva za održavanje javnih zelenih površina za 2021. godinu u odnosu na prethodnu 2020. godinu su umanjena usvajanjem budžeta u aprilu za iznos od preko 750.000 KM.\n"Zelene površine se održavaju u skladu s planom i programom po naseljima, a koji se izrađuje na osnovu sredstava izdvojenih u budžetu grada za tu namjenu", naveli su u resornom odjeljenju.\nDodali su da će iznos koji će biti izdvojen realokacijom i rebalansom zavisiti od vremenskih prilika, odnosno situacije na terenu koja će diktirati dinamiku košenja.\n"Dodatna sredstva je potrebno obezbijediti i za poslove održavanja živih ograda, drvoreda, blokovskog zelenila, grmlja i tako dalje", kažu u Odjeljenju za komunalne poslove.\nŠto se tiče podizanja novih i popunjavanja postojećih drvoreda, sredstva koja su prethodnih godina bila na raspolaganju za sadnju umanjena su za 80.000 KM, kažu iz Odjeljenja za komunalne poslove.\n"Bićemo prinuđeni da realokacijama obezbijedimo dodatna sredstva kako bismo obavili poslove jesenje sadnje stabala i popunjavanja drvoreda. Nakon podizanja novog parka u naselju Rosulje raspisana je javna nabavka za izgradnju dijela novog gradskog parka pored tržnog centra 'Delta planet'", pojasnili su u ovom odjeljenju.\nIz Gradske uprave su istakli da je u saradnji sa OEBS-om planirano podizanje novog drvoreda koji bi predstavljao donaciju od strane ove organizacije.\n"Ovom prilikom pozivamo i sve ostale društveno odgovorne kompanije, organizacije ili pojedince da nam se priključe u realizaciji sličnih projekata kako bismo se svi zajedno potrudili da naš grad sačuva epitet grada zelenila", kazali su u Gradskoj upravi.\nIz kompanije "Tamaris", koja se bavi održavanjem zelenih površina na području grada, kazali su da je ugovorom ostalo još sredstava za košenje u nekim naseljima, kao i košenje ambrozije.\n"Takođe, ostalo je sredstava za još jedno košenje parkova. Mi još čekamo odgovor Gradske uprave da li ćemo nastaviti sa održavanjem zelenih površina ili nećemo", naglasili su iz ove kompanije.\nTagovi: zelene povrsine


Zaječar među najboljima za ulaganje u Evropi\nČuveni "Financial Times" objavio je listu najboljih opština i gradova za ulaganje u Evropi 2012/13. u konkurenciji od 253 evropska grada i 110 regiona.\nMeđu top 10 investicionih destinacija u kategoriji cenovne efektivnosti i FDI strategije za regione i gradove ispod 250.000 stanovnika našlo se čak 5 lokalnih samouprava iz Srbije, od kojih svih 5 poseduje Sertifikat o povoljnom poslovnom okruženju - Inđija, Sremska Mitrovica, Vranje, Zaječar i Subotica, saopštio je NALED.\nOvo je prva svetska rang lista u kojoj je Srbija ispred svih zemalja u regionu po konkurentnosti, uključujući i Sloveniju. Naime, Srbija se pojavljuje 7 puta u ovom izveštaju, Slovenija 5, Hrvatska 2, a ostale zemlje iz regiona nisu ušle na listu. Priznanje "Financial Timesa", kao najuticajnijih poslovnih novina na svetu, znači da zalaganja naših opština da unaprede poslovnu klimu i pruže što bolje uslove investitorima nisu prošla neprimećena, i to u svetskim razmerama, i da je ovih 5 opština zasijalo punim sjajem na investicionom nebu Evrope, navedeno je u saopštenju.\nZa NALED, ovo priznanje je samo još jedna potvrda kvaliteta i značaja Programa sertifikacije opština sa povoljnim poslovnim okruženjem, koji će od ove godine kao redak primer regionalne saradnje zaživeti i izvan granica Srbije - u Hrvatskoj, Makedoniji i Bosni i Hercegovini.


Ministar Luka primio je šefa češke diplomatije na Kosovu Pavela Bileka - Vesti - Ministarstvo Ekonomskog Razvoja\nMinistar Luka primio je šefa češke diplomatije na Kosovu Pavela Bileka\nPriština, 09.08.2019 - Ministar ekonomskog razvoja Valdrin Lluka imao je sastanak sa ambasadorom Češke Republike na Kosovu Pavel Bilek sa kojim su razgovarali o političkoj situaciji u zemlji i tekucÌim ekonomskim projektima.\nOvom prilikom ministra Lluka informisao je šef češke ambasade, g. Bilek, da su ulaganja i uvoz iz Češke povecÌani u poslednje dve godine, zahvaljujucÌi boljoj saradnji preduzecÌa sa Kosova i Češke.\nGde, između ostalog, g. Bilek je naglasio da se očekuju da cÌe se neke investicije iz ove zemlje uskoro završiti, uglavnom u oblasti informacione tehnologije i energetike.\nMinistar Luka je takođe upoznao češkog ambasadora sa sektorima koji pokrivaju MER, odnosno energetskim projektima, uključujucÌi zakonodavstvo pogodno za strane investitore.\nInače, Češka je poslednjih godina imala ogroman ekonomski rast i smanjila nezaposlenost na 2,9%, što je najniža stopa nezaposlenosti ikada.


Hrvatska: Povećanje penzija od avgusta 2019. - Penzin\nU Hrvatskoj će 253 hiljade penzionera sa najnižim penzijama u avgustu 2019. godine dobiti prvo vanredno povećanje od 3,13 odsto, što u proseku iznosi oko 50 kuna (oko 790 dinara).\nZagarantovana najniža penzija u Hrvatskoj\nOd 253 hiljade penzionera sa najnižim primanjima, 207 hiljada je onih penzionera koji se u našem, srpskom sistemu penzijskog osiguranja nazivaju bivšim zaposlenima, oko 34 hiljade je poljoprivrednih penzionera i blizu 13 hiljada tzv. samostalnih delatnosti.\nLjubica Gatarić u Večernjem listu objašnjava da niko od njih ne prima penziju koja proizlazi iz staža i plate ostvarene tokom radnog veka. Njima se, naime, isplaćuje za njih povoljnija najniža penzija.\nIznos najniže penzije se određuje svake godine. Osobama koje u Hrvatskoj odlaze starosnu penziju, Hrvatska garantuje 64,34 kune penzije po godini staža. Za starosnu penziju je u Hrvatskoj potrebno, baš kao i u Srbiji, najmanje 15 godina staža. Za 15 godina staža, hrvatska država, nezavisno od visine plate, u 2019. godini garantuje visinu penzije od 965 kuna.\nZa 35 godina staža, najniža zagarantovana penzija iznosi 2.251 kunu (oko 35.750 dinara). Taj iznos se, međutim, kod prevremenih penzija umanjuje 0,3 posto za svaki mesec ranijeg penzionisanja.\nPrimera radi, prema statističkim podacima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, oko 34 hiljada poljoprivrednih penzionera u Hrvatskoj bi na osnovu sopstvenih uplata i staža primalo svega 561 kunu (oko 8.910 dinara) penzije. Država im, međutim, doplaćuje svaki mjesec 864 kune, te bivši poljoprivrednici mesečno primaju 1.425 kuna (oko 22.630 dinara) penzije.\nPovećanja penzija u Hrvatskoj\nPored ovog vanrednog povećanja od 3,13 odsto koje će biti isplaćeno u avgustu, penzioneri u Hrvatskoj će primiti i povećanje na osnovu redovnog usklađivanja penzija. Redovno usklađivanje se u ovoj državi vrši prema rastu cena i plata. Oni će iznositi oko dva odsto i obično se isplaćuje u septembru.\nVanredno povećanje najnižih penzija za 3,13 posto godišnje državni budžet ove zemlje će koštati 150 milijuna kuna. Neki smatraju da je Vlada taj novac mogla iskoristiti korisnije. Poreski obveznici u Hrvatskoj već i sada uveliko solidarno potpomažu korisnike najnižih penzija.\nStručnjaci su predlagali da se kod određivanja najniže penzije uvede imovinski cenzus. Međutim, nijedna hrvatska vlada nije bila spremna da sprovede ovu ideju. Naime, imovinski cenzus bi se primenjivao samo na nezarađene penzije bivših zaposlenih. Sve ostale povlaštene grupe penzionera, sa znatno većim penzijama, bile bi isključene iz ovog cenzusa.\nPenzije u Hrvatskoj jesu u proseku veoma male, ali analize pokazuju da skoro četiri petine penzija nije u celosti pokriveno uplatama doprinosa. Najsolidarniji deo radničke populacije čini srednji sloj koji uredno plaća doprinose na sva svoja primanja, tvdi se u Večernjem listu.\nFotografija: Krka, Skradin, Hrvatska, Pika Žvan za Unsplash\nTags:HrvatskaHrvatski zavod za mirovinsko osiguranjeminimalna zagarantovana penzijamirovinepovećanje penzija


Otvoren Drugi Letnji šahovski festival u Šumicama - IndeksOnline.rs\nNaslovna Sport Otvoren Drugi Letnji šahovski festival u Šumicama\nOtvoren Drugi Letnji šahovski festival u Šumicama\nBEOGRAD – Drugi međunarodni Letnji festival u šahu, koji organizuje “Šahovska akademija šampiona”, pod pokroviteljstvom opštine Voždovac, svečano je otvoren danas u Sportskom centru “Šumice”.\nPredsednik “Šahovske akademije šampiona” Ivan Ivanišević, jedan od organizatora turnira, istakao je da će turnir biti zanimljiv za sve kategorije.\n“S obzirom da smo mi profesionalni šahisti, trebalo bi da znamo kakve poteze vučemo i u organizaciji. Veoma sam zadovoljan, jer ovako nešto Beograd nije imao godinama. Ovaj turnir značajan je i za šah i za Beograd jer su ovde takmičari iz 20 zemalja sveta, a na turniru nam igra i ambasador Švedske. Na amaterskom turniru prijavljeno je oko 190 učesnika i 32 takmičara na velemajstorskom turniru”, rekao je Ivanišević Tanjugu.


Ima li razloga za optimizam? | Макроекономија\nHome » Međunarodno okruženje\t» Ima li razloga za optimizam?\nOctober 2, 2012 Posted by Administrator under Međunarodno okruženje\nEvropska unija već godinama ima tradiciju da sudbonosne odluke donosi uz pojačane tenzije između zemalja članica. Ova tradicija nije izneverena ni zadnjih meseci, kada su tenzije i teške reči uz koje se odluke prelamaju, umesto iza zatvorenih vrata, bile u javnm domenu globalne audijencije. No, ipak, Evropska tradicija je i to da rešenja konačno iznađena, zadiru dublje i dalje nego što i najveći optimisti očekuju, što je i sada bio slučaj.\nDok je većina sveta zadnjih meseci, u strahu, isčekivala Evropljane da srede vlastitu kuću, u pozadini su se manje primećivali problemi u drugim globalnim ekonomijama.\nJedan od problema kojem pažnja jeste posvećivana je tzv američki fiskalni cliff gde američki politički ćorsokak između Republikanaca i Demokrata po fiskalnim pitanjima riskira ekonomski oporavak i duboku recesiju. Elasticitet ostatka sveta na performansu američke ekonomije je jednostavno takav da američki rizici su automatski i globalni. Trenutni ekonomski koncenzus predviđa benigno razrešenje američkog političkog ćorsokaka i fiskalnog cliff-a, međutim i ovaj scenario neminovno podrazumjeva fiskalno stezanje što će imati određeni negativan impakt po globalni ekonomski rast.\nZemlje rastućih (emerging) ekonomija, pokazuju sve više signala koji indiciraju da bi ove zemlje mogle imati daleko više ekonomskih poteškoća u budućnosti. Zajednička karakteristika gotovo svih rastućih ekonomija je da su „zakovane“ u ekonomski model koji neminovno dugoročno vodi ka strukturnom padu produktivnosti. U zemljama sa kineskim tipom problema, pad produktivnosti je uslovljen rapidnim starenjem populacije, kombinovano sa ubrzanijim rastom realnih prihoda i rastom potrošnje. Iako su kineska pomeranje ka potrošačkoj ekonomiji i rast realnih prihoda poželjni, oni neminovno indiciraju pad produktivnosti, ali što je i jedan od znakova ekonomskog sazrevanja zemlje.\nDrugi veliki deo rastućih zemalja, zemlje bogate sirovinama, pokazuju sve više simptoma takozvane „holandske bolesti. Globalni rast cena sirovina u ovim zemljama dovodi do poremećaja u alokaciji radne snage i kapitala, gde sektori sirovina isisavaju radnu snagu i kapital iz ostalih ekonomskih sektora ka sebi. Visoke cene sirovina na globalnom tržištu prouzrokuju rast prihoda „uzduž“ čitave ekonomije, što dalje prouzrokuje eskalaciju neproizvodnih uslužnih delatnosti a čitav problem je prvobitno maskiran rapidnim ekonomskim rastom. Nakon prvobitne faze u sledećim etapama ekonomskog ciklusa nesirovinski realni sektori su devastirani sa negativnim posledicama po čitavu ekonomiju, propraćeno padom produktivnosti.\nDakle uprkos evropskim poboljšanjima problem u globalnim ekonomijama i dalje dosta ima.\nOno što je zadnjih meseci svakako postalo jasno je da insistiranje na razrešenju jednog izdvojenog ekonomskog problema osim što je besmisleno je i kontraproduktivno. Sagledavane prirode budućeg oporavka zahteva sposobnosti spoznaje kompletne slike u čitavoj svojoj kompleksnosti. Dakle, temeljitije spoznavanje zahteva sinhronizovano sagledavanje mnoštvo parametara koje su determinante ekonomskog rasta (dug, fiskalna disciplina, demografija, finansijski i bankarski sistem…). U funkciji poboljšanja ovakvog sagledavanja bitno je izvući određene lekcije iz globalnih ekonomskih dešavanja iz zadnjih par godina.\nNajvažnija lekcija, a što je Evropa zadnjih godina imala tendenciju da zaboravlja, je da ekonomski rast nije bogom dano pravo, već da svaki narod, država ili monetarna unija moraju da porade da bi se stvorili socijalni, društveni i makroekonomske uslovi, koji promoviše ekonomki razvoj i rast. Evropa je zadnjih par godina često znala da smetne sa uma da demografska perspektiva, politička i socijalna stabilnost, mehanizmi socijalnih transfera su pored fiskalne discipline, također elementarni delovi neophodnog mozaika koji stvara optimalan ambijent, potreban za ekonomski rast. Verovatno je naučena i lekcija da nivo dugovanja svakako jeste ozbiljan problem ali da ekscesivna fiskalna disciplina sama po sebi nije rešenje problemu dugovanja. Iako fiskalne disciplina svakako jeste važna stavka i jedan od mehanizama kojima se minimiziraju i kontrolišu problemi tipa „moralnog hazarda“, njena implementacija mora biti propraćena merama koje promovišu ekonomski oporavak i rast i koje sprečavaju destrukciju zdravih tkiva društva, koji su također važne premise ekonomskog oporavka i rasta.\nBitna lekcija koje Evropa tek treba da nauči je da ekonomski rast neće razrešiti problem sa dugovima. Ekonomski rast je neohodan ali ne i dovoljan preduslov za razrešenje, koje će zahtevati određenu „mutualizaciju“ dugovanja. Naprimer, jedan od rješenja može biti naprimjer da će određena suverena dugovanja biti „mutualizovana“ ECB mehanizmima a određena bankarska dugovanje će bit „mutualizovana“ i ECB, i suverenim dostupnim mehanizmima.\nIako put ka potpunom ekonomskom oporavku je dug, evropska dešavanja nakon dužeg vremena, daju razloge za određeni optimizam. Nedavna dešavanja u EZ (ECB-jev OMT kao i mišljenje Njemačkog Ustavnog Suda) su definitivno umanjili devastirajući tail rizik, što je preliminarni preduslov za postizanje makroekonomske stabilnosti.\nDelimična normalizacija tail rizika je pogotovo bitna za kešom bogat korporacijski sektor koji zbog povećanja nivoa rizičnosti već mesecima unazad odlaže sprovođenje bitnih korporacijskih planova.\nZadnjih meseci veliki dio cikličnih sektora realne ekonomije su operativno na donjim granicama potencijalnog output-a, obzirom da i potrošači i firme su izuzetno oprezni po pitanjima potrošnje, odlažući je kolikogod i gdjegod mogu do boljih, stabilnijih vremena. No ovo po svemu sudeći ima i pozitivnu stranu jer odlaganje odluka stvara kumulativnu odloženu potražnju koja će sa sa stabilnijim ekonomskim uslovima u većoj meri biti realizovana.\nJoš bitnije od ovoga je da ciklični relni sektor pokazuje izuzetnu izdržljivost u odnosu na negativne efekte makro-šokova.\nOd 2009 godine finansijski marketi imaju relativno dobru performansu. Skeptici će svakako primetiti da je solidna performansa ostvarena uz monumentalnu proviziju likvidnosti od strane centralnih banaka, i slabašan ekonomski rast, međutim, performansa finansijkih tržišta je historijski najpouzdaniji pokazatelj buduće ekonomske performance. Moja pretpostavka je da zbog velike likvidnosti i umanjenja “tail” rizika solidna performansa finansijkih marketa bi mogla da se očekuje i u narednim periodima. Čak štaviše centralni bankari šalju nedvosmislene konkretne signale o spremnosti na daljnu gotovo nelimitovanu proviziju likvidnosti, ako to ustreba.\nŠta ovo govori o obliku i vrsti ekonomkog oporavka na koju kreatori makroekonomske politike implicitno računaju i kojem se nadaju? Obzirom da je monetarna politika iscrpila mogućnosti daljneg stimulisanja ekonomije interesnim ratama, ekonomski oporavak bi, računica je, u sledećoj fazi trebala da bude manifestovana kroz rast vrednosti imovine, što bi investitorima učinilo lakše podnošljivim buduće mere socijalnih transfera, koje će biti sprovedene rastom porezovanja. Rast poreza je neminovna i neizbježna mera za suzbijanje sadašnjih nivoa suverenih dugovanja i za oporavak državnih finansija, međutim ako ekonomija stvara dovoljno novih vrednosti, promena porezne politike je lakše podnošljiva i podržana od širih slojeva društva, zaposlenih i poslovnih entiteta.\nKarika koja trenutno još uvijek nedostaje za nastavak rasta cena imovine (nekretnina, akcija…) je nedostatak ekonomskog dinamizma.\nCiklična faza ekonomskog oporavka je vreme kad najjednostavnije poređenje elementarnih ekonomskih podataka može da se posmatra iz više perspektiva sa raznim tumačenjima.\nČak jednostavna vizualna inspekcija grafikona momentalno otkriva daleko bolju performancu potrošnje u USA nego u EZ, i to u 11 od zadnjih 13 kvartala. Pitanje glasi, da li je ovo dobra vest za Ameriku i loša za Evropu ili pak loša vest za Ameriku a dobra za Evropljanje? Odgovor na ovo pitanje u stvari nije jednostavan, nekoliko mogućih interpretacija su moguće, od kojih sve mogu sadržati elemente tačne analitike. Iz grafikona je očito da je američki potrošač pružio veću podršku ekonomskom oporavku Amerike, nego što je to učinio evropski potrošač.\nDruga, manje očita, strana medalje koju ovaj grafikon takođe sugeriše je, da se evropki potrošač razdužuje mnogo brže i više nego američki potrošač. Iz perspektive buduće Evropske potrošnje, ovo bi svakako trebala biti dobra vest. Oba potrošača su otpočeli ovaj “deleverage” iz tačke gdje je američki potrošač već bio više zadužen od evropskoga .\nU ovoj dilemi dakle ne postoji tačan ili netačan odgovor obzirom da se radi o različitim perspektivama, Austrijske i Kejnezijanske ekonomske doktrine. U konkretnoj situaciji Kejnezijanska doktrina mi se čini daleko više socijalno optimalna baš zbog svoje centralne “ideologije”, da smo u dugom roku svi mrtvi. Smatramo da austrijska Šumpeterijanska doktrina kreativne destrukcije, sa sobom nosi preteško socijalno breme, uglavnom preko leđa onih koji su i onako najugroženiji segment populacije. Jedna od implikacija Kejnezijanske doktrine je da bi razrešenje problema dugovanja se odvijalo godinama u postepenim fazama.\nDakle iz perspektive Kejnezijanske doktrine, američki potrošači su u pravu gdje svojom potrošnjom pružaju podršku ekonomiji. Istovremeno Evropska katastrofalno vođena politika je previše podigla averziju na rizika što je prekomerno narušilo potrošnju i otežala ekonomski oporavak. Pozitivni mogući efekti po buduću potrošnju su mala uteha u situaciji gde se rizikuje da sadašnjost bude devastirana.\nTakođer je potrebno ukazati i na činjenicu da evropski ekonomski model pored svih problema nije toliko polomljen kako se to ponekad možda čini. Najtrivijalniji grafikon normalizovanog GDP rasta selekcije evropskih zemalja, osim što ukazuje na očitu sever-jug segmentaciju, također sugestira da delovi realne ekonomije imaju solidnu performansu. Da smo na grafikon postavili performanse komponenti GDP-a za bilo koju pojedinačnu zemlju, dobili bi još veći veći raspon.\nStavljajući rečeno u perspektivu, razloga za optimizam ima ali je nerelno očekivati brzi oporavak ekonomskog rasta u Evropi još neko vreme. Oporavak kad otpočne odvijaće se sporim tempom. Međutim svakako postaje izvesnije da deakceleracija ekonomskog rasta je ili zaustavljena ili će uskoro biti, verovatno još u ovom kvartalu, nakon čega slijedi oporavak. Najbitnije od svega je da se adekvatni uslovi za oporavak ekonomije suštinski konstruišu. Dok je sasvim izvesno da će rast GDP-a u sljedećim kvartalima biti slabašan ne treba smetnuti sa uma da je GDP agregatna vrednost. Ovo znači da će zvanične cifre GDP-a podjednako kriti zastrašujući loše kao i izvrsne ekonomske performanse. Bit će veoma važno znati na vreme rano prepoznati ove dobre performanse a naša je pretpostavka da će njihovo otkrivanje će zahtevati da se osim sektora razmotre i performanse regiona i gradova.\nTreba također reći da nikako ne treba potceniti Evropku sklonost ka tenzijama koje uvijek imaju potencijal da protresu postojeće stanje. U pozadini evropskih dešavanja tenzije još uvek postoje kao npr. nedavno franko-nemačko neslaganje o ulozi ECB kao budućeg “cross-boarder” supervizora.\nDok se Nemačka protivi formi cross-border kontrole kakvu je predložila Evropska Komisija, ista šema ima jaku podršku Francuske. Razlog nemačkom otporu eksterne kontrole je u činjenici da bi se se ona odnosila i na kontrolu nemačkih regionalnih i lokalnih banaka, koje su često instrument lokalne regionalne nemačke politike. Centralna vlada Nemačke ne želi sebi da stvara politički rizik temom koja preti da joj stvori konflikt sa lokalnim regionalnim političarima.\nNažalost, potencijalni razlozi za globalni optimizam ne moraju puno da znače za Srbiju ili mogu čak izazvati negativan šok, ako bi globalno poboljšanje dovelo da znatnijeg monetarnog stezanja.\nTags: Kejnzijanizam, Međunarodna ekonomija, Svetska ekonomska kriza\n2 Komentara na Ima li razloga za optimizam?\nBokiOctober 2, 2012 at 9:08 pm\nProblem koji i Krugman ocigledno ne razume je da Amerika moze da “mjutualizuje” (socijalizuje) dugove stampajuci dolare, ali Evropa to ne moze. Zasto je to trako. Nosilac Merkantilne ekonomije u postratnom okruzenju postala je Amerika. Amerika je ipak (mislim na SAD) unitarna drzava sa jasnom fiskalnom i monetarnom regulativom. Nece biti fiskalne litice u SAD to je samo marketing za stimulisanje javnog mnjenja koje je takodje vec naviklo da zivi na grbaci celog sveta. Sa druge strane Evropa je bipolarna. Socijalizacija dugova na nivou EU znacila bi nista drugo nego da Nemacka mora da plati dugove prezaduzenih zemalja. Nemacka vodi Merkantilnu ekonomiju jos od Bizmarka i trenutno je njeno ponasanje u EU podredjena takvoj strategiji. Posledicno, cak i da Nemacka odustane od te svoje strategije i pristane na mutualizaciju dugova to nece resiti niti jedan strukturni problem Evrope. Naprosto razlike su u socijoloskom, kulturoloskom, jezickom,…. smislu prevelike da bi se jednostavno “poravnale”. Dodajte celoj prici i multinacionalke kojima je EU samo “uzletiste”. Ko ce naterati Folksvagen da poskupi 30% da bi ispravljao strukturne “neravnine” u EU. Dakle monetizacija EU dugova bi posledicno smanjila konkurentnost ( iako to zvuci paradoksalno) vodecih evropskih ekonomija, pa se meni cini da cemo mi tek slusati vesti iz Europe.\nekonomista u pokusajuOctober 2, 2012 at 10:15 pm\nSamo Evropa i SAD su na tapetu, a gde je ostali ceo svet?\n« MONOPOLI U SRPSKOJ PRIVREDI\nTanjug: Pol Krugman i srpska ekonomija »


KOMŠIJE NEUMOLJIVE, VODA IZ CISTERNI - LAJKOVAC NA DLANU\nKOMŠIJE NEUMOLJIVE, VODA IZ CISTERNI\nDec 24, 2016 Snežana Bilić\nNezadovoljan dinamikom dogovorenih uplata od strane Lajkovca, Milisav Krstović direktor lazerevačkog komunalnog preduzeća je juče od 16 sati ponovo oborio pritisak i ostavio građane Lajkovca bez vode. To je učinjeno, uprkos Privremenoj meri, koja je na snazi, a koja podrazumeva i penale u iznosu od pola miliona dinara za svako nepoštovanje sudske zabrane samovojlnog isključenja vode.\nSinoć, već u ranim večernjim satima, viši delovi Lajkovca bili su bez vode, a postepeno su bez vode ostajali i ostali niži delovi, kojima je pritisak vode prvobitno bio znatno oslabljen.\nIako je potpuno izvesno, da će mu dogovorena isplata leći u ponedeljak, direktor Krstović ne popušta u pregovorima. Sve i da je uplata legla u petak, tim novcem preko vikenda svakako ne bi raspolagao, pa je očigledno da je u pitanju samovolja i neobjašnjiva “principijelnost”, sve na štetu građana Lajkovca.\nA dok se problem ne reši, snabdevanje građana pijaćom vodom biće obezbeđeno cisternama, koje će kružiti sledećim redosledom:\n-potez na brdu oko Doma zdravlja\n-ulice: Svetog Save, Vuka Karadžića, Izviđačka\n-Selo Lajkovac (ulica Puće i Vuke, Branka Radičevića)\ni sve poprečne ulice i delovi Lajkovca koji nemaju vodu\nZa građane u centralnoj zoni Lajkovca, danas od 15 sati cisterna sa vodom biće na uglu ulica Kralja Petra Prvoga i Nikole Aćevca.\nPostavlja se pitanje, ima li kraja punjenju komšijske vreće bez dna i nazire li se trajno rešenje problema vodosnabdevanja Lajkovca, po primerenoj ceni vode koja neće iči na štetu građana Lajkovca i opštinskog budžeta!?


Republika Srpska dobija 150 miliona evra kredita za koridor "5C" | BL Portal\nRepublika Srpska dobija 150 miliona evra kredita za koridor “5C”\n10. Maja 2019. 19:37\nSve će biti spremno za izgradnju druge faze izgradnje koridora 5C kroz Republiku Srpsku do ljeta sljedeće godine – stižu najave iz Republike Srpske, dan nakon što su ministar finansija i trezora u Savjetu ministara u tehničkom mandatu, Vjekoslav Bevanda i predsjednik Evropske banke za obnovu i razvoj Suma Čakrabarti, potpisali Ugovor o kreditu od 210 miliona evra.\nRepublika Srpska od kredita dobija 150 miliona, za izgradnju 5,3 kilometra obilaznice oko Doboja, koja će spajati Rudanku i Putnikovo brdo na entitetskoj granici.\n“Šta nas čeka nakon potpisivanja ovog sporazuma je da mi provedemo proceduru u Republici Srpskoj, i donesemo odluku o zaduživanju. U međuvremenu, glavni projekat za tu dionicu autoputa postoji, mi treba da provedemo postupak eksproprijacije, da završimo to i naravno tendersku proceduru”, kaže Nataša Kostić, pomoćnik ministra saobraćaja i veza Republike Srpske.\nDionica u Republici Srpskoj bi se spojila sa dionicom u Federaciji BiH, čija izgradnja bi trebalo da počne u isto vrijeme. Devet kilometara autoputa u Federaciji bi išlo od Putnikovog brda, preko Usore, do Medakova. Koliko sutra bi trebalo da krenemo sa eksproprijacijom, da bismo stigli da sve uradimo na vrijeme, ocjenjuju u Autoputevima Republike Srpske. Kažu da cijena jeste visoka, ali da se radi o složenom projektu.\n“150 miliona za šest kilometara izgleda možda mnogo, ali treba naglasiti da tu imamo dva tunela, jedan veliki zasjek sa veoma visokim potpornim zidom, imamo jedan vijadukt između dva tunela. Dva tunela – jedan je 700 metara, a drugi 1.600 metara”, kaže Dušan Topić, direktor JP “Autoputevi Republike Srpske”.\nRok za izgradnju 14 kilometara autoputa kroz Republiku Srpsku i Federaciju BiH je 2022. godina. U martu ove godine, potpisan je ugovor za izgradnju prve faze koridora 5C, od Johovca do Rudanke, vrijedan 62,5 miliona evra. Za ovaj projekat se još čeka građevinska dozvola.\nFK Borac: Stojan Vranješ pauzira tri sedmice\nRadnički univerzitet Banja Luka: Konkurs za upis polaznika u program obrazovanja odraslih i programe osposobljavanja\nMuškarac ubio ženu, pa pokušao samoubistvo skokom s mosta\n24. Septembra 2020. 9:53\nSaobraćajke kod Gradiške: Povrijeđena dva vozača\n24. Septembra 2020. 9:37\n24. Septembra 2020. 9:31\n18+ oblak iznad Pule nasmijao Facebook: “Vrijeme za ku*ac”\n24. Septembra 2020. 9:29\n„Fejsbuk“ i „Rej ban“ razvijaju pametne naočare\n24. Septembra 2020. 9:15\nAlarmantno: Više od 2.000 zaraženih u ovoj zemlji\n24. Septembra 2020. 8:55\nNisu ni svjesni koliko su sebični: Od ova tri znaka horoskopa bježite što dalje\n24. Septembra 2020. 6:45\nDnevna doza humora: Dvije bake u kineskom restoranu\n24. Septembra 2020. 7:00\n“Tržište rada u Srpskoj polako se oporavlja”: Vlada za zapošljavanje obezbijedila 16,9 miliona KM\n23. Septembra 2020. 19:24\nVisoka moda “ode” na internet! “Ralf Loran” smanjuje broj zaposlenih širom svijeta\n23. Septembra 2020. 18:59\n“Ušli smo pomalo ‘na mišiće'”: Objelodanjeno koji će biti kurs kune za prelazak na evro\n23. Septembra 2020. 18:46\nMuke cijelog svijeta zbog korone! Prihod od rada smanjen za 3,5 biliona dolara\n23. Septembra 2020. 17:58\nOdličan kvalitet i rod: Trebinjski “Agrofin” prodao skoro kompletnu berbu grožđa\n23. Septembra 2020. 17:38\nKorona kriza i posljedice! Bruto domaći proizvod Crne Gore pao za više od 20 odsto\n23. Septembra 2020. 15:23


Bajatović uzima kredit od 30 miliona evra! - Jutarnji GLASnik\nDirektor Srbijagasa Dušan Bajatović potvrdio je u izjavi za Blic da Srbijagas uzima kredit za nabavku gasa i da je raspisan tender za kredit od 30 miliona evra.\nOn je i ocenio da kompanija još nije toliko finansijski jaka da bez pozajmica obezbeđuje potrebne količine energenata.\nU javnoj nabavci koju je direktor „Srbijagasa“ Dušan Bajatović raspisao pre desetak dana, navodi se da je kredit potreban da bi kompanija obezbedila tekuću likvidnost. Pravi razlog za zaduživanje u vreme kada se nabavljaju energenti jeste obezbeđivanje novca za kupovinu gasa i punjenje rezervoara u Banatskom Dvoru za predstojeću zimsku sezonu, piše „Blic“.\nTagged dušan bajatović, KREDIT, SRBIJA GAS


Lečić predstavio program i kandidate za potpredsednike DS\nBranislav Lečić, kandidat za predsednika DS koga je predložila frakcija unutar stranke koja organizuje unutarstranačke izbore, predstavio je danas kandidate za potpredsednike, među kojima su Dragoslav Šumarac, Jovana Jovanović, Milica Slijepčević, general Petar Radojičić, ali i program za koji će se kao budući predsednik zalagati.\nLečić je na prvo mestu istako beskompromisnu borbu za Evropsku uniju, koja podrazumeva decentralizaciju i demokratizaciju u svakom segmentu društva, usaglašavanje politike sa EU, kao drugu tačku - rešavanje nacionalnog pitanja koje vidi u okviru EU, a kao treću jednakost, odnosno slobodu i jednake šanse za sve.\nUpitan da prokomentariše izjavu predsednika stranke Zorana Lutovca da taj deo DS želi na silu da preotme stranku i pretvori je u koalicionog partnera Aleksandra Vučića, Lečić je kazao:\n- Ako se Lutovac odluči da ove tačke koje smo rekli sprovede u delo, dobrodošao je u ovaj tim. Ako se Vučić odluči da isto to sprovede u delo, onda ne da sam 'Vučićevac' nego sam apsolutno - za - rekao je on, uz opasku da sumnja da će Vučić učiniti i dodao da se DS bori protiv toga da vlast čini jedan čovek.\nUnutastranački izbori koje aktuelno rukovodstvo ne priznaje najavljeni su za 26. septembar.\nSLS: Opstanak srpske zajednice na Kosovu nema alternativu\nČAGLAVICA - Predsednik Samostalne liberalne stranke Slobodan Petrović izjavio je da je evropska perspektiva Kosova izvesna i da će se SLS, kao deo Evropske liberalne internacionale, angažovati po pitanju ulaska Kosova u Evropsku uniju.


2 Mps / 38%\nPoslednja izmena 14:08\n„Leteće” kontrole zdravstva i tokom proleća\nLekarski timovi koje je Ministarstvo zdravlja formiralo sa zadatkom da u zdravstvenim ustanovama u unutrašnjosti Srbije, prepoznaju nedostatke u lečenju i predlože mere poboljšanja, nastaviće sa nenajavljenim „vizitama” i tokom proleća. Dr Meho Mahmutović, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja, za „Politiku” navodi kako ove kontrole, započete sredinom oktobra prošle godine nijednog trenutka nisu prestale. On dodaje da gotovo više nema bolnice ili doma zdravlja do kojih nisu stigle „patrole” naših najboljih lekara. Za ove kontrole angažovani su svi direktori beogradskih kliničko-bolničkih centara, čelnici kliničkih centara iz Beograda, Niša, Novog Sada i Kragujevca četiri državna sekretara Ministarstva zdravlja, kao i neki od najuglednijih profesora medicinskih fakulteta. OPŠIRNIJE U\nDa li savremeni čovek živi ili se, zapravo, samo takmiči? Kada je društvo u tranziciji, a političke prilike nestabilne, pitanja čiji je posao važniji, funkcija značajnija, doprinos presudniji – postaju svakodnevica i u privatnom i u javnom životu. Psiholozi i psihijatri objašnjavaju da je takmičenje sasvim normalna ljudska karakteristika. Međutim, nadmetanje u kojem se prekrše pravila igre, kada se nastupa agresivno ili bez poštovanja rivala, može da otruje zajedništvo, prijateljstvo i posao. Lord Robert Vinston, britanski lekar, u svetu poznat kao prezenter medicinskih tema na Bi-Bi-Siju upozorava da smo stvoreni da se takmičimo, ali da neprestano takmičenje iscrpljuje. Prof. dr Aleksandar Damjanović, psihijatar i direktor Klinike za psihijatriju Kliničkog centra Srbije, podseća da\n18.02.2017 u 12:00\nNaša medicina na sajmovima u Moskvi i Berlinu\nNa javni poziv Ministarstva zdravlja za promociju zdravstvenog turizma do sada se prijavilo 95 stomatoloških i devet klinika za plastičnu i estetsku hirurgiju. Dr Meho Mahmutović, državni sekretar u ovom ministarstvu, kaže za „Politiku” da ovo nije konačan broj, jer je javni poziv, prvobitno oročen do 14. decembra – produžen. Pravo da konkurišu imaju stomatološke ordinacije koje postoje najmanje pet godina, odnosno privatne klinike koje su članice Udruženja za plastičnu, rekonstruktivnu i estetsku hirurgiju Srbije. Posebne komisije Ministarstva zdravlja proveriće da li ispunjavaju uslove u pogledu opremljenosti i stručnog kadra. Dr Mahmutović najavljuje da komisije već 20. februara počinju ovaj posao, kako bi prve promocije zdravstvenog turizma bile već u martu na velikim\n09.02.2017 u 22:00\nHomeopatija između vere i sumnje\nRuska akademija nauka je proglasila homeopatiju za lažnu nauku, tvrdeći da homeopatsko lečenje nema naučnog osnova. Akademija je preporučila Ministarstvu zdravlja da homeopatske preparate povuče iz upotrebe u državnim zdravstvenim ustanovama, kao i da na njihovim pakovanjima ubuduće piše da nemaju dokazanu kliničku efikasnost i namenu. Presuda homeopatiji doneta je na osnovu analize objavljenih naučnih publikacija istraživanja i studija. Gotovo istovetna tvrdnja – da homeopatija nije efikasna metoda lečenja ni za jedno zdravstveno stanje ili bolest – objavljena u martu 2015. godine. Bio je to stav Nacionalnog saveta za zdravlje i medicinska istraživanja, najvišeg zdravstvenog tela Australije. Međutim, to tada nije pokolebalo ovdašnje poklonike homeopatije, koja je u Srbiji počela da hvata\n07.02.2017 u 22:00\nDa u Srbiji uskoro neće imati ko da nas leči prvi put smo ozbiljno shvatili pre tri godine. Tada smo se suočili sa činjenicom da lekar specijalista u Srbiji ima u proseku oko 50 godina i da ćemo se suočiti s nedostatkom visokospecijalizovanog medicinskog kadra već u narednih pet do 10 godina, kada masovno krenu u penziju. Zbog svega toga su poslanici skupštine po hitnom postupku, 31. avgusta 2014, usvojili izmene Zakona o zdravstvenoj zaštiti kojim je ukinut uslov da lekar ima dve godine obaveznog radnog staža pre nego što konkuriše za medicinsku specijalizaciju. Time je skraćeno vreme potrebno da mladi doktori otpočnu specijalističko usavršavanje. Određene su i deficitarne specijalizacije: radiologija, patologija, anesteziologija, pedijatrija, neurologija... Od tada je ovu priliku\nSkeneri stižu, radiolozi odlaze\nDočekati red za pregled na skeneru ili magnetnoj rezonanci u Srbiji konačno nije više „nemoguće misija”, barem u najvećim kliničkim centrima. Hitni pacijenti se na ova snimanja upućuju odmah, primljeni na bolničko lečenje budu snimljeni u roku od 48 sati, a svi kojima je skener neophodan, pregled se zakazuje u roku od 30 dana. Ovo za „Politiku” tvrdi prof. dr Dragan Mašulović, direktor Centra za radioterapiju i magnetnu rezonancu KCS u Beogradu i donedavno koordinator za oblast radiologije pri Ministarstvu zdravlja. On dodaje da više ne postoji lista čekanja, već samo lista zakazivanja pregleda. U ovoj ustanovi, koja inače pruža 40 odsto svih usluga lečenja u Srbiji, u funkciji je svih sedam skenera i\n03.02.2017 u 21:25\nU Srbiji pola miliona pregrmelo grip, a još nije kraj\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut”, od oktobra prošle godine do 3. februara 2017. u Srbiji je od gripa obolelo 132.860 građana, što je više nego u istom periodu prošle sezone. U poređenju sa prethodnom nedeljom, broj prijavljenih slučajeva opada, pa su posete pacijentima u mnogim bolnicama i kliničkim centrima ponovo dozvoljene. Takođe, odjavljene su epidemije lokalnog tipa u Omoljici, mačvanskom okrugu i Beogradu. Na osnovu statistike moglo bi se zaključiti da je grip u povlačenju. Ali, stručnjaci ne misle tako. Profesor epidemiologije na niškom Medicinskom fakultetu, dr Branislav Tiodorović kaže da sa gripom, ove sezone, nažalost još nismo završili. – Virus je samo „napravio pauzu”, a otopljavanje i poboljšanje vremenskih prilika stvara\n04.02.2017 u 14:00\nInfuzija kao modni trend\nInfuzija „po narudžbini” nova je medicinska moda koja se širi Srbijom. Ona je potisnula ranije popularna „osvežavanja” u hiperbaričnoj komori ili slanoj sobi, što su ne tako davno bile metode za koje su javne i slavne ličnosti tvrdile da su ključni faktor njihovog dobrog zdravlja. Javna je tajna da poslovni ljudi, političari i državni funkcioneri u svojim kabinetima primaju infuzije kada imaju virusnu infekciju, pad imuniteta ili kada su premoreni, zbog mnoštva obaveza i putovanja. Brojne ličnosti sa estrade postale su promotori ovog novog trenda. Fotografišu se dok primaju infuziju na nekoj od privatnih beogradskih klinika, a te slike preko društvenih mreža pokazuju svojim fanovima. Tako daju još jedan prilog uvreženom verovanju da je infuzija svemoguća. Anesteziolozi i infektolozi od\n01.02.2017 u 22:05\nEvropa pohvalila mere „lečenja” zdravstva Srbije\nRangiranje zdravstva Srbije na 24. mesto u konkurenciji 35 evropskih država možda će neko oceniti kao ne naročito dobar rezultat, ali se ne može poreći da je nastavljen trend rasta. U poređenju sa 2015, Srbija je u 2016. godini zavredela 116 bodova više i tako se sa 30. mesta pomerila bliže zlatnoj sredini. Od Srbije je gore rangirano zdravstvo čak devet članica Evropske unije: Bugarske, Poljske, Mađarske, Letonije, Litvanije, Grčke, Kipra i Malte, a samo začelje, na kome smo bili 2012. i 2013. godine, sada drži Rumunija. Da je upravo srpsko zdravstvo napravilo najveći pomak na rang-listi evropskih zdravstvenih sistema, istakao je i Arne Bjornberg, direktor Evropskog zdravstvenog potrošačkog indeksa (EHCI), koje sprovodi ovo istraživanje već čitavu deceniju.\n31.01.2017 u 11:05\nNaše zdravstvo bolje od mađarskog i poljskog, gore od makedonskog\nZdravstvo Srbije zauzelo je 24. mesto među 35 rangiranih država u poslednjem Evropskom zdravstvenom potrošačkom indeksu, „Euro Health Consumer Index” (EHCI) za 2016. godinu. Srbija je sakupila 670 od 1.000 maksimalnih bodova (prošle godine smo sa 554 boda završili na 30. poziciji). Iza nas su ostali zdravstveni sistemi nekoliko članica Evropske unije: Rumunija, Bugarska, Poljska, Mađarska, Letonija, Litvanija i Grčka, kao i zdravstvo Crne Gore, Malte i Kipra. Pohvale zdravstvenom sistemu Srbije stigle su i od dr Arnea Bjornberga, predsedavajućeg EHCI i vođe istraživanja, koji je u izveštaju istakao da je sa „prikupljenih 116 bodova više nego prošle godine naša država napravila najveći pomak u odnosu na sve zemlje obuhvaćene ispitivanjem”. Podsećamo, Srbija je 2012, prvi put\n17.02.2020 u 14:08\nKurti provocira - služenje vojske biće obavezno\n17.02.2020 u 14:07\nĐukanović: Problem Zakona o slobodi veroispovesti nije isključivo crnogorski\n17.02.2020 u 13:49\nReorganizacija ruske avioindustrije - spajaju se MiG i Suhoj\n17.02.2020 u 13:42\nKina dezinfikuje i uništava novac zbog koronavirusa\n17.02.2020 u 13:27\nKasni izgradnja autoputa u Crnoj Gori


Evropski parlament traži što skorije uvođenje univerzalnog punjača za mobilne telefone – Bankar.me\nJanuary 14, 2020 BIZNIS, SVE VIJESTI, TEHNO Leave a comment\nZastupnici u Evropskom parlamentu u ponedjeljak su pozvali Komisiju da u interesu potrošača i zaštite životne sredine ubrza uvođenje univerzalnog punjača za sve mobilne telefone i druge prenosne elektronske uređaje.\nU Direktivi o radijskoj opremi iz 2014. zakonodavci EU pozvali su na osmišljavanje univerzalnog punjača te su dali ovlašćenja Komisiji da nastavi raditi na tome putem delegiranog akta.\nZastupnici su na raspravi na plenarnoj sjednici u Strazburu u ponedjeljak velikom većinom zagovarali što skorije uvođenje univerzalnih punjača, kompatibilnih sa svim mobilnim telefonima, tabletima, čitačima, e-knjiga i ostalim prenosnim uređajima\nViše zastupnika je u raspravi kritikovalo sporost i neučinkovitost Komisije u sprovođenju direktive, a neki su izrazili sumnju da se možda bojala zamjeriti korporacijama koji se protive takvoj mjeri, kao Apple-u.\nPrema procjenama, stari punjači stvaraju više od 51 000 tona elektronskog otpada godišnje.\nParlament bi o rezoluciji trebao glasati na nekoj od plenarnih sjednica tokom proljeća.\nPOJMOVIEvropski parlament punjači za telefone univerzalni punjac\nPrevious SAD više ne smatraju Kinu “manipulatorom valuta”\nSljedeći Rekordna godina za “Porše”


Otkrivena grobnica Tutankamona – Veliki Park\nOtkrivena grobnica Tutankamona\nNa današnji dan, 4 novembra 1650, rođen engleski kralj Vilijam III Oranski, koji je tokom vladavine od 1689. do 1702. učvrstio kraljevsku vlast, a pobedom nad katoličkim kraljem Džejmsom II 1690. ponovo uspostavio vlast u Irskoj. Po njemu kasnije nazvan protestantski pokret oranžista koji svečanim marševima u Irskoj obeležava datum te pobede i izaziva proteste irskih katolika.\nNemački kompozitor i dirigent Feliks Mendelson, osnivač konzervatorijuma u Lajpcigu, istaknut predstavnik muzičkog romantizma, umro 4 novembra 1847. Kao pijanista debitovao u devetoj godini, u 15. napisao prvu simfoniju, u 16. majstorsko delo, scensku muziku za „San letnje noći“.\nU Londonu 4 novembra 1890 otvorena prva linija podzemne električne železnice u svetu.\nNedelju dana pred završetak Prvog svetskog rata, 4 novembra 1918, poginuo engleski pisac Vilfred Oven, čija poezija sadrži snažnu osudu rata. Znatno uticao na posleratnu generaciju engleskih pesnika, a Bendžamin Britn na njegove stihove komponovao muziku koju je uvrstio u svoj monumentalan „Ratni rekvijem“.\nU dolini kraljeva, kod Luksora u Egiptu, engleski arheolog Hauard Karter otkrio grob faraona Tutankamona 4 novembra 1922.\nSrpski arheolog Miloje Vasić, koji je vršio iskopavanja preistorijskog naselja Vinča, umro 4 novembra 1956. Jedan od osnivača arheologije u Srbiji, bio je profesor Beogradskog univerziteta i član Srpske akademije nauka i umetnosti.\nCategories:\tDruštvo, Srbija, Svet, Vesti\t/ No Responses / by Olivera Ilic новембар 4, 2020


Institut Alternativa: 21 prijedlog za transparentnost i odgovornost na lokalnom nivou | Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona – UL – Info\nInstitut Alternativa: 21 prijedlog za transparentnost i odgovornost na lokalnom nivou\nPosted by: Admin on October 5, 2018 in Antikorupcija Leave a comment\nSuštinska reforma finansiranja lokalnih samouprava zahtijeva da se česće polažu računi, kroz izvještavanje odbornika o izvršenju budžeta, redovno objavljivanje analitičkih kartica, revizorskih izvještaja i kroz strožije kaznene odredbe.\nInstitut alternativa je u okviru javne rasprave uputio pisane komentare i prijedloge Ministarstvu finansija, koji imaju za cilj da unaprijede Nacrt zakona o finansiranju lokalne samouprave.\nKljučni problemi Nacrta zakona odnose se na nedostatak rješenja, kojima bi se povećala transparentnost i odgovornost loklanih samouprava u upravljanju novcem građana.\nIzmeđu ostalog, predložili smo unapređenje korišćenja sredstava iz tekuće i stalne budžetske rezerve, uz propisivanje limita u kojima se ove diskrecione budžetske linije mogu kretati, kao i obavezno izvještavanje javnosti o svim transakcijama.\nPoseban problem je privremeno finansiranje, koje je dozvoljeno tokom prva tri mjeseca u godini, ukoliko lokalna samuprava ne usvoji odluku o budžetu na vrijeme. Međutim, mnoge opštine “probijaju” ovaj tromjesečni rok, zbog čega smo predložili obavezu izvještavanja o potrošnji u periodu kada opština nema usvojenu odluku o budžetu. Neophodno je uvesti i posebna ograničenja u pogledu zaduživanja i korišćenja budžetske rezerve u ovom periodu.\nPredložena zakonska rješenja predviđaju formiranje “revolving” fonda, čija je svrha stvaranje mogućnosti da se opštinama u vidu pozajmice opredijele sredstva neophodna za predfinansiranje projekata koji se finansiraju iz donatorskih sredstava. Međutim, obaveze opština da izvještavaju o utrošku ovih sredstava nijesu propisane, niti je propisana zaštita u slučajevima nenamjenske potrošnje donatorskih sredstava ili zastoja u sprovođenju podržanih aktivnosti. Država ne smije doći u situaciju da pokriva greške u sprovođenju projekata i mora osigurati povraćaj svojih sredstava.\nIzvještaj eksterne revizije mora biti dostavljen, osim skupštini opštine, i Ministarstvu finansija koje vrši nadzor zakonitosti rada organa lokalne samouprave u sprovođenju Zakona o finansiranju lokalne samouprave, kao i Državnoj revizorskoj instituciji, koja prema uzorku vrši reviziju završnih računa budžeta lokalnih samouprava.\nNacrt zakona ne previđa bilo koji vid obavještavanja skupštine opštine o izvršenju budžeta u toku fiskalne godine na koju se budžet odnosi, što znači da ni odbornici ni javnost nemaju informaciju o izvršenju budžeta tokom cijele godine.\nKako bi se podstakao razvoj unutrašnje revizije i povećao njen uticaj na nivou opštine, predlažemo uvođenje obaveze dostavljanja izvještaja o radu unutrašnje revizije skupštini opštine.\nPosebnu pažnju posvetili smo kaznenim odredbama, koje su znatno niže od maksimalnog iznosa koji predviđa Zakon o prekršajima. Dodatno, kaznene odredbe uopšte ne obuhvataju oblasti usvajanja rebalansa, preusmjeravanja, korišćenja tekuće i stalne budžetske rezerve, izvještavanje javnih preduzeća i javnih ustanova, kao ni sve vrste zaduživanja.\nOpštine moraju biti obavezane da svoje internet stranice koriste, između ostalog, kako bi važna budžetska dokumenta učinila jednostavno dostupnim svojim građanima. U tom smislu, neophodno je obavezati opštine da kontinuirano objavljuju analitičke kartice, a ne samo u periodima održavanja izbora.\nInstitut alternativa u okviru projekta “Money Watch: Civilno društvo, čuvar budžeta!”, podržanog od strane Evropske unije, u saradnji sa partnerima, priprema i poseban izvještaj o upravljanju javnim finansijama na lokalnom nivou, sa posebnim fokusom na otvorenost lokalnih buždeta.\nNaši komentari na Nacrt zakona o finansiranju lokalne samouprave dostupni su u prilogu.\nPrevious: G.Redza: PRVO TACNE INFORMACIJE, PA POMOC MASLINARIMA\nNext: Karisma Hotels Adriatic – najbrze rastuca turisticka kompanija na jugoistoku Evrope: URUCENA NAGRADA BRAND LEADER AWARD\n“Smjestimo korupciju u muzej“: U PONEDJELJAK NACIONALNA KONFERENCIJA


Dodik: Deklaracija neće biti uperena ni protiv koga - IndeksOnline.rs\nNaslovna REGION Bosna i Hercegovina Dodik: Deklaracija neće biti uperena ni protiv koga\nBEOGRAD, 13. avgusta (Tanjug) – Najavljena deklaracija za opstanak srpskog naroda neće biti uperena ni protiv koga, niti na bilo čiju štetu, već je želja ove generacije političara u Republici Srpskoj (RS) i Srbiji da napokon poboljšaju nezavidan položaj Srba, pre svega u zemljama bivše Jugoslavije, navodi predsednik RS Milorad Dodik u autorskom tekstu koji danas objavljuje “Politika”.\n“Zašto evropske institucije i Evropska zajednica bagatelišu tešku poziciju našeg naroda gde je on postao manjina, a njegova kultura ostala većina, i zašto se principi na kojima počiva moderna država, a to su poštovanje manjinskih prava, ne primenjuje na Srbe?!” pita Dodik.\n“Deklaracija nema nikakve aspiracije za preuređenje država, ali ima aspiraciju da upozori da evropska konvencija dozvoljava da se, recimo, Srbima u Sloveniji da status nacionalne manjine, da se u Hrvatskoj reše oteta imovinska prava, gde je Srbima oduzeto 40,000 stanova, gde im se duguje 50,000 penzija, dinarska i devizna štednja, onemogućena naknada štete za uništenu i nestalu imovinu… i omogući korišćenje ćirilice. Da se u Crnoj Gori spreči ugrožavanje statusa Srba i anuliranje srpskog jezika”, ističe predsednik RS u tekstu.\n“Hiljadu je razloga da RS postoji jer bez nje u BiH nema slobode za srpski narod. Ona štiti i svoje kulturno nasleđe, jezik, a ponajviše ćirilicu,” ističe predsednik RS.\nDok Srbi pokušavaju da zaštite svoju kulturu, jezik, pravo na očuvanje identiteta, “s raznih strana, pa i iz EU, olako nas optužuju za nacionalističke aspiracije”, navodi on.\n“Na tim osnovama biće definisana i razrađena deklaracija za opstanak srpskog naroda. Ona neće biti puko slovo na papiru, već program za dugoročno sistematsko delovanje u korist našeg naroda”, ističe Dodik.\n“RS i Srbija daće sve od sebe da tako bude. Da dođemo do racionalno utemeljene deklaracije i da onda energično radimo na njenoj realizaciji”, zaključuje Dodik u tekstu za beogradski dnevnik.