Danas se obilježava Svjetski dan sjećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Hronika / Danas se obilježava Svjetski dan sjećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda\nDanas se obilježava Svjetski dan sjećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda\nRTPV 2 sedmice prije\tHronika Ostavite komentar 88 pregledi\nSamo za 10 mjeseci 2020. godine, u Crnoj Gori, u saobraćaju su smrtno stradale 43 osobe, saopšteno je iz Uprave policije povodom Svjetskog dana sjećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda.\n“Nepropisna i neprilagođena brzina kretanja vozila u saobraćaju, i dalje je jedan od najčešćih uzroka saobraćajnih nezgoda. Istraživanja i analize saobraćajnih nezgoda pokazuju, da je kod jedne trećine svih saobraćajnih nezgoda i kod više od 50 odsto nezgoda sa smrtnih ishodom, neprilagođena i velika brzina, glavni uzrok nastanka saobraćajne nezgode ( OECD/ ECMIT, 2006 )”, navode u Upravi policie.\nKao što je ranije najavljeno, u cilju obilježavanja Svjetskog dana sjećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda, Uprava policije – Odsjek za bezbjednost drumskog saobraćaja, u saradnji sa Nacionalnim biroom osiguravača Crne Gore i Mašinskim fakultetom – Centrom za edukaciju u drumskom saobraćaju, u periodu od 10.11. do 20.11.2020. godine, realizuje kampanju „Uspori, sačuvaj život“, koja ima, preventivno represivni karakter.\n“Cilj kampanje je, da se još jednom skrene pažnja javnosti i svim učesnicima u saobraćaju na posljedice saobraćajnih nezgoda i traume koje izazivaju iste, kako kod povrijeđenih osoba, njihovih porodica, kao i porodica čiji su najbliži stradali u istima, odnosno društvu u cjelini”, ističu u policiji.\nIz policije apeluju na sve učesnike u saobraćaju, da svojim odgovornim ponašanjem, prevenstveno poštujući saobraćajne propise, doprinesu svojoj, bezbjednosti svojih saputnika i ostalih učesnika u saobraćaju.\n“Policijski službenici Uprave policije, će i kao i do sada, prvenstveno proaktivnim djelovanjem, ali i sprovođenjem represivnih mjera i aktivnosti, u skladu sa zakonom i ovlašćenjima, nastojati da kroz partnerski odnos sa građanima, NVO, drugim organizacijama i instirucijama, utiču na podizanje svijesti o opasnostima i rizicima neodgovornog ponašanja u saobraćaju i na taj način, zajednički”, ističu u policiji.\nSvjetski dan sjećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda posvećen je sjećanju društva u cjelini, na sva smrtno stradala lica i povrijeđena lica u saobraćaju širom svijeta i izražavanju saosjećanja sa porodicama žrtava.\nUjedinjene nacije su 2005.godine usvojile Rezoluciju kojom pozivaju na obilježavanje ovog dana u trećoj nedjelji novembra, pa se ove godine on obilježava danas, 15.novembra 2020. godine\nSvakog dana u svijetu, od posledica saobraćajnih nezgoda, umire više od 3.500 učesnika u saobraćaju, a više od 50.000 ih bude povrijeđeno. Od ukupnog broja smrtno stradalih lica, 48 odsto je starosti između 15 i 44 godine. Gotovo polovina smrtno stradalih pripada rizičnim grupama, odnosno osjetljivim grupama učesnika u saobraćaju, a to su motociklisti, pješaci i biciklisti.\nPosljedice, povreda nastalih u drumskom saobraćaju, su osmi uzrok smrtnosti u svijetu, a vodeći su uzrok smrti mladih osoba, od 15 do 29 godina.\nPredhodno Od danas obavezne zimske gume\nSledeće Programska šema za ponedjeljak, 16. 11. 2020.


Anti-rasistički koncert u Chemnitzu, Njemačka, 3. septembar\nBerlinski politički establišment nema namjeru da ustupi budućnost Evrope nacionalistima iako su svjesni da je pred njima teška borba, pišu svjetski mediji, uz ocjenu da je porast populističkog raspoloženja dio šire promjene u svijetu. Ankete pokazuju kako je veliki dio javnosti uz njemačke vlasti koje su najavile da će pojačati nadzor nad ultradesničarskom Alternativom za Njemačku, zbog zabrinutosti da sarađuju s ekstremističkim grupama.\nPorast populističkog raspoloženja je dio šire promjene u međunarodnoj politici, smatra kolumnista Financial Timesa Gideon Rachman.\nRachman podsjeća kako je 1989. godine slogan "mi smo narod" bio slogan demonstracija u Istočnoj Njemačkoj koje su srušile Berlinski zid i okončale hladni rat, a skoro trideset godina kasnije, isti povici čuju se na ulicama istočne Njemačke - ali u novom i uznemirujućem kontekstu, navodi on, jer je . postao poziv za okupljanje protuimigrantskih demonstranata, povezanih s krajnjom desnicom.\n"Prevrat u Istočnoj Nemačkoj tada je bio izazvan dubokim promjenama izvan zemlje - prije svega u Sovjetskom Savezu. Na sličan način, trenutna struja nacionalističkog i populističkog raspoloženja u Njemačkoj predstavlja dio šireg pomaka u međunarodnoj politici," navodi Rachman.\nUrednici Wal street Journala pišu da su Nijemci prošle sedmice bili potreseni zbog nasilnih protesta u gradu Chmenitz u istočnoj Saksoniji, i ocjenjuju da je ova epizoda još jedno upozorenje da glavni političari gube kontrolu nad debatom o migracijama.\nO dešavanjima u Njemačkoj za portal Politico piše Konstantin Richter koji navodi da u vrijeme kada je desničarski populizam u porastu u Njemačkoj, istočna država Saksonija je posebno na lošem glasu.\n"Kemnic je samo najnoviji u nizu napada. Gradovi Heidenau, Freital i Bautzen svi su postali ozloglašeni iz sličnih razloga...Tri decenije nakon pada Berlinskog zida, razdor između istočne i zapadne Njemačke je i dalje jasan - i nastavlja da se širi. Istočni Nijemci koji su se borili nakon 1989. dugo su oplakivali kraj socijalističke Njemačke Demokratske Republike. Ali u posljednje vrijeme Ostalgija, istočna nostalgija za životom pod socijalizmom, našla je zamjenu u novoj varijanti Vestalgije, zapadne nostalgije za Njemačkom bez istoka,“ tvrdi Richter.\nRichter dodaje i da pojam dobre i loše Njemačke je prilično star.\nStranka Alternativa za Njemačku (AfD) se suočava s rastućim pozivima da bude stavljena pod nadzor države zbog rastućih dokaza o njhovoj povezanosti s neonacističkim grupama, nakon desničarskih demonstracija u istočnom gradu Chemnitzu, piše Guardian.\nReprezentativna anketa pokazala je da većina Nijemaca podržava taj potez, uz podršku vodećih političara, uključujući ministricu pravde Katarinu Barley i lidera socijaldemokrata Andreu Nahlesa.\nGuardian također navodi da je njemačka kancelarka Angela Merkel pozvala Nijemce da se aktiviraju protiv mržnje nakon talasa neonacističkih demonstracija.\nDesetine hiljada ljudi se pridružilo antirasističkom koncertu u Chemnitzu, koji je imao za cilj da se odupre nedavnim desničarskim protestima i nasilju u istočnonjemačkom gradu.


Donžon kula na Tvrđavi u Baču okićena bronzanom plaketom Evropske unije za kulturno nasleđe\nHomeVestiDonžon kula na Tvrđavi u Baču okićena bronzanom plaketom Evropske unije za kulturno nasleđe\n„Kao što je nacionalna šarolikost Vojvodine spojena u sklad, kojim se ponosimo, tako i čuvanje svega što su nam ostavili vekovi, koji su za nama i generacije koje su u njima živele, bez obzira kojoj civilizaciji, naciji ili konfesiji pripadali, smatramo prvorazrednom obavezom i zadatkom“, rekla je na današnjoj nacionalnoj svečanosti povodom otkrivanja bronzane plakete na Donžon kuli Tvrđave Bač u Baču, pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević.\nProjekat rehabilitacije Tvrđave Bač, istakla je Miloševićeva, dobitnika Velike nagrade (GrandPrix), nagrade Evropske unije za kulturno nasleđe – Evropa nostra, kao najprestižnije evropske nagrade u oblasti konzervacije kulturnog nasleđa, jeste tim veća što je dobijena u godini, koja je u Evropi proglašena godinom kulturnog nasleđa i zbog toga još jednom čestitam Pokrajinskom zavodu za zaštitu spomenika kulture, koji su doprineli da Evropa dođe kod nas.\n„Koristim ovu priliku da u ime Pokrajinske vlade i resornog sekretarijata istaknem činjenicu, da ćemo kao i kao do sada, i ubuduće biti podrška i partneri u daljim projektima u Baču, a tu pre svega mislim na rehabilitaciju Franjevačkog samostana, turskog hamama i drugim poslovima“, rekla je sekretar Milošević i dodala da je to obaveza svih nas prema onima, koji su sve ovo stvorili, kao i prema onima koji će doći posle nas.\nBronzanu plaketu na Donžon kuli Tvrđave Bač svečano su otkrili Tibor Navračič, evropski komesar za obrazovanje, kulturu, omladinu i sport i Snežana Kvadvlih Mihailović, generalni sekretar Evrope nostre.\nČestitajući svim akterima na ovom prestižnom priznanju i nagradi, Navračič je rekao da mu je posebno zadovoljstvo što danas delimo zajedno ovaj nacionalni događaj, koji je dokaz vrednog truda i rada ljudi, struke i znanja.\nOn je istakao da je od 2006. godine počela priča o projektu „Vekovi Bača“ i u okviru njega rehabiltacija Tvrđave Bač, ovog impozantnog zdanja, koja čuva tragove daleke istorije na ovim prostorima. Današnji dan je kruna saradnje i ujedno i primer, kako sinhrono mogu da rade nacionalne i evropske institucije i da za krajnji cilj dobiju jednu kulturno-turistički atraktivnu lokaciju, kao što je danas ovaj lokalitet. Zato, smatra Navračič, investiranje u kulturu nije trošak, već ulaganje u ono što treba da se vrati i stoga će to i Novi Sad dobijanjem titule Evropske prestonice kulture postati.\nSnežana Kvadvlih Mihailović je u ime Evrope Nostre i predsednika te organizacije maestra Plasida Dominga još jednom čestitala na prestižnoj evropskoj nagradi i istakla da vekovna baština bačkog podunavlja raznovrsnog kulturnog materijalnog i nematerijalnog nasleđa jeste retko bogatstvo ove zemlje, čija istorija je jako daleka i bogata.\nIspred Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije pozdravne reči uputila je Asja Drača Muntean, pomoćnica ministra kulture za međunarodnu saradnju, koja je između ostalog naglasila da Srbija ima oko 200 aktivnih agendi kulturnog nasleđa i podsetila da je, kako ovaj projekat „Vekovi Bača“, tako i svi drugi vezani za opštinu Bač, deo projekta Evropske unije i svih nivoa vlasti naše zemlje pod nazivom „Ljubljanski proces II“.\nU ime nosioca nagrađenog projekta direktor Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture – Petrovaradin, Zoran Vapa zajedno sa dr Slavicom Vujović, autorkom projekta dodelili su kopije nagrade partnerima u projektu: Muzeju Vojvodine, Tehnološkom fakultetu i Opštini Bač.\nVapa je ovom prilikom istakao da institucija na čijem je čelu zajedno sa saradnicima imaju želju i nameru, da do 2020. godine ovaj lokalitet bude upisan na listu Svetske kulturne baštine – UNESCO, u čemu će upornim radom i ostvarenim rezultatima, kako on sam kaže, i uspeti.\nKao domaćin prisutne je pozdravio i predsednik opštine Bač Borislav Antonić, a današnjoj svečanosti prisustvovao je i Sem Fabrici, ambasador EU u Republici Srbiji, kao i potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam Ivan Đoković.\nPored projekta rehabilitacije Tvrđave Bač, dva druga projekta iz Republike Srbije su takođe dobila priznanje. U kategoriji konzervacije, nagrađen je Paviljon knjaza Miloša iz Bukovičke banje kod Aranđelovca, a u oblasti istraživanja je prepoznato istraživanje Državne umetničke kolekcije Dvorskog kompleksa na Dedinju, čiji predstavnici su danas bili na svečanosti u opštini Bač.


Najtopliji junski dan u poslednjih 100 godina, RHMZ izdao upozorenje - JuGmedia\nNi noćas se nije moglo spavati zbog vrućine, a već u 10 sati u Leskovcu je temperatura dostigla 31 stepen. Republički hidrometeorološki zavod izdao je upozorenje da nas danas i sutra očekuju ekstremno visoke temeperature i do 40 stepeni. Zato budite oprezni svuda, u saobraćaju, na radnom mestu, na kupalištima i poštujte savete lekara.\nZnačajno je da je ekstremno toplo za jun mesec“, rekao je Todorović i rekao da podaci pokazaju da su temperature pre sto godina bile slične današnjim. Očekuje da će u Beogradu biti oboren rekord najtoplijeg dana u junu mesecu iz 1918. godine, kada je 18. juna izmerena temperatura 38 stepeni.\nUveren da je da će se danas oboriti dnevni rekord i da će danas svakako biti najtopliji 24. jun, jer je do sada na ovaj dan najviša temperatura bila 37,4 stepeni.\nTodorović je rekao da je u tropskim krajevima temperatura temperatura ujednačena i da kod nas, u našim krajevima zna da bude dosta toplije.\n„Noćne temperature u tropskim krajevima su od 18 do 22, a dnevne do 32 stepena. U našim širinam a zna da bude mnogo toplije zbog subtropskog pojasa“, naglašava Todorović.\nNajavljuje da će za viken biti nešto manje temperature, ali da se tokom leta može očekivati još jedan ili dva talasa sa ovako visokim temperaturama i da će ovo leto biti toplije od uobičajenog.


Senzacionalizam o pandemiji Kovida-19 | NNŠ\nSenzacionalizam o pandemiji Kovida-19\nTabloidni mediji u Srbiji imaju naviku da od mnogih velikih događaja u zemlji i svetu naprave senzaciju i da svaku temu eksploatišu dok neka druga bitna dešavanja ne preuzmu njeno mesto. Takva je situacija i sa trenutnom pandemijom virusa Kovid-19 koju štampana izdanja i portali bez prestanka koriste od početka 2020. da popune svoje stranice. Gotovo svi mediji su na svojim portalima uveli podstranicu „Kovid-19“ i posebne stranice u štampi posvećene samo vestima iz te oblasti i, kako se čini, tako će ostati još nekoliko meseci.\nU početku su se vesti sastojale samo iz saopštenja stranih (Svetska zdravstvena organizacija, Evropska unija, Rusija, Kina…) i domaćih zvaničnika (članovi Kriznog štaba, premijerka Srbije Ana Brnabić, predsednik Aleksandar Vučić), ali to tabloide nije sprečavalo da tekstove ukrašavaju senzacionalističkim naslovima od prvog pojavljivanja kao na primer „Iz Kine nam stiže nova opasnost“, a po proglašenju pandemije „Masovne grobnice u Americi“ ili „Čeka nas najtežih 15 dana“ i brendiranje vanredne situacije kao „rat protiv nevidljivog protivnika“. Takođe su u različitim brojevima zapaženi kontradiktorni naslovi u „Informeru“ kada su 14. marta napisali „Korona u Srbiji pod punom kontrolom“ samo da bi dva dana kasnije 16. marta naslov glasio „Vanredno stanje zbog korone“ nakon čega se svakodnevno senzacionalistički izveštavalo o svakoj sitnici u vezi sa ovom temom u cilju zastrašivanja publike i podrške merama koje je vlast donela kako bi se virus suzbio.\nOd uvođenja vanrednog stanja, a pogotovo policijskog časa, tabloidi bliski vlasti su prebacili gotovo svu koncentraciju na izveštavanje o stanju u Srbiji i svetu, ali na način da zastraše svoje čitaoce kako bi oni ostajali kod kuće ističući u prvi plan neodgovornost pojedinih poznatih ličnosti kao što je fudbaler Real Madrida Luka Jović koji je napustio Španiju da dođe u Srbiju i poseti svoju devojku ili pevač Darko Lazić koji je uhapšen jer se vozio gradom nakon policijskog časa. Neodgovorne poznate ličnosti uvek su bile u novinama više dana nakon što su počinili prekršaj.\nNajveći tekstovi su se uvek ticali povećanja broja zaraženih i fokus je bio na tome da virus ne popušta. Iako su podaci bili isti oni koje su zvaničnici iznosili tokom dnevnih konferencija Kriznog štaba, tabloidi nisu propustili da naslovima koji su isticali opasnost Kovida-19 preuveličaju stanje u Srbiji i privuku što veću publiku.\nŠto se tiče gradova koja su proglašena kao žarišta, o njima je pisano kao da su u opštem haosu i da je život u njima gotovo nemoguć. Često se tražio krivac za širenje virusa u takvim mestima, a nakon što je „pronađen“ danima je bio meta javnih osuda od strane tabloida koji su ili samostalno ili preko izjava političara kritikovali neodgovorno ponašanje građana koji su navodno doveli do toga da se virus korona raširi na određenoj lokaciji.\nKorišćenje pandemije u političke svrhe\nSenzacionalističko izveštavanje pogotovo je bilo korisno za promociju vladajućih političara i Kriznog štaba ocenjujući svaku njihovu odluku pozitivnom i najboljom za datu situaciju, ali takođe i za pokretanje kampanje protiv opozicionih političara i medija koji su dublje zalazili u stanje u državi tokom pandemije.\nOd početka, kako su je oni nazvali, borbe protiv koronavirusa u prvi plan je iznošeno zalaganje predsednika Srbije Aleksandra Vučića i njemu bliskih političara ističući kako se oni „svim snagama bore za dobrobit građana“. U stopu su praćene aktivnosti predsednika koji je posećivao bolnice i lokacije na kojima su smeštani bolesnici i koji je lično dostavljao pomoć gradovima koja su bila proglašena žarištima. Vučićeve izjave bile su prikazivane kao govori generala pred bitku u kojima on uverava da će protivnik biti pobeđen.\nSa druge strane, herojima su proglašavani i članovi Kriznog štaba i direktori zdravstvenih institucija neprestano ističući kako oni „neumorno rade“ da bi regulisali stanje što se tiče virusa.\nTabloidi i vladajući političari su takođe u virusu videli šansu da neprestano napadaju i kritikuju sve izjave opozicionih političara i svako izveštavanje medija koji su pisali analitičke i istraživačke tekstove ili kao izvore koristili druge stručnjake koji nisu bili deo vlasti.\nPre nego što je uočena opasnost i uvedeno vanredno stanje u zemlji, u vreme kada se hvalio šaljivi nastup doktora Branimira Nestorovića da je ovo „najsmešniji virus“ i da „možemo slobodno da idemo u šoping u Milano“, opozicija je ismevana jer je tražila odlaganje izbora. I predsednik i drugi političari, a sa njima i mnogi mediji, odmah su iskoristili taj predlog kao navodni pokazatelj straha političkih partija koje su svesne da će izgubiti na predstojećim izborima, te da zbog toga neće da se oni održe. Ta retorika, sa tekstovima preko kojih im se neprestano podsmevaju, nastavljena je sve do ukidanja vanrednog stanja, pogotovo kada su pojedinci predložili da se još ne ukida vanredno stanje.\nDodatna „hrana“ tabloidnim medijima bio je tekst Ane Lalić na portalu „Nova S“ o stanju u Kliničkom centru Vojvodine, nakon čega je pokrenuta kampanja protiv nje, portala za koji radi, televizije „N1“ i opozicije koja „laže“ da srpske bolnice nisu obezbeđene. „Kurir“ je ovu temu u svojim novinama razvlačio duže od nedelju dana.\nPoslednji talas napada na opoziciju desio se nakon što je posle izbora odlučeno da se vrate neke mere koje su bile aktuelne tokom vanrednog stanja zbog čega su nastali nasilni protesti u više gradova. Tabloidi su „zaključili“ da je do novog talasa širenja virusa došlo upravo usled demonstracija jer su ljudi bili preblizu jedni drugih bez adekvatne zaštitne opreme.\nTako je od ismevanja „uplašene opozicije“ prešlo u naslove koji su najčešće glasili „Preuzimanje vlasti im je preče od zdravlja ljudi“ ili „ne mare za građane“, dok je između te dve teme bila umetnuta kritika da oni „virus koriste radi nastavka političke kampanje i promocije“.\nPandemija virusa Kovid-19 bilo je očigledno oruđe vlasti za promociju za vreme kada je predizborna kampanja bila pauzirana. U tome su jako veliku ulogu imali tabloidi koji su putem senzacionalističkog izveštavanja svakodnevno pomagali političare u tom cilju. Zastrašivanje naroda, a potom isticanje „heroja“ predsednika, premijerke i zdravstvenih zvaničnika, kao i kritika opozicije uveliko su pomogli u jačanju slike o političarima i medijima u javnosti s obzirom da su u pitanju najčitanije novine u Srbiji.\nOsim u političke svrhe, koronavirus je korišćen za popunjavanje stranica pošto su se tabloidni novinari hvatali za svaku sitnicu i preuveličavali je kako bi od nje mogli da stvore tekstove za više izdanja svojih listova.\nMarko Apostolović, novinar\nPrethodni članakKo ima prava da govori o pandemiji? Sledeći članakKako se publika informisala o Kovidu-19


► Nije svejedno\nProblemi su uvek na vidiku ako se "uniformisani" navijač nađe na pogrešnoj tribini. To se desilo u Maleziji, kada se navijač Mančester Junajteda pojavio u dresu svog voljenog kluba na tribini gde se nalaze vatreni navijači Liverpula.\nNa pripremnom meču Liverpula sa selekcijom Malezije tokom turneje po Aziji, jedan malezijski navijač Mančester Junajteda, verovatno greškom, našao se na tribini gde su bili smešteni navijači Liverpula.\nMomak se pojavio sa crvenim dresom na kome je ime Vejna Runija, a to se nije nimalo dopalo navijačima Liverpula. Morao je odmah da skine dres Mančestera, ali je ipak hrabro odbio da obuče dres Liverpula.\nSrećna okolnost za navijača Mančestera bila je što na tribinama nije bilo Engleza, stanovnika Liverpula, koji gaje veliku netrpeljivost prema rivalima iz Mančestera, posebno od prošle sezone, u kojoj je Mančester Junajted osvojio 19. trofej u Premijer ligi i prestigao Liverpul po broju osvojenih titula.


Dvocifreni brojevi preminulih od COVIDA-19, i u Srbiji i na KiM GracanicaOnline.Info\n25. januara 2021. 1 min read\nJoš 19 osoba je preminulo u Srbiji u poslednja 24 sata, a od 8.779 testiranih uzoraka su registrovane 1.523 osobe zaražene korona virusom,\nJoš 19 osoba je preminulo u Srbiji u poslednja 24 sata, a od 8.779 testiranih uzoraka su registrovane 1.523 osobe zaražene korona virusom, saopšteno je na sajtu Ministarstva zdravlja Republike Srbije covid19.rs.\nU bolnicama širom Srbije se nalazi 4.512, na respiratorima 176 pacijenata, a od početka pandemije je testirano 2.553.276 uzoraka, registrovano je 385.126 obolelih, od kojih je 3.905 osoba preminulo.\nJoš 10 osoba je preminulo u većinski albanskim sredinama na Kosovu, od 1.903 testirana uzorka je registrovano 311 obolelih, dok je 128 osoba izlečeno, saopšteno je iz Instituta za javno zdravlje u Prištini.\nU većinski albanskim sredinama na Kosovu su od početka epidemije testirana 221.663 uzorka, registrovano je 58.399 obolelih, od kojih je 1.466 osoba preminulo, dok su trenutno 5.852 aktivna slučaja zaraze.\nPrevious [ANKETA]: Šta biste želeli da saznate na temu COVID-19 u našoj zajednici?\nNext Dve osobe preminule od COVIDA-19 u većinski srpskim sredinama na KiM\n28. oktobra 2021., 19:59


Junker predsedniku EP: Vi ste smešni!\nDa li EU vladaju velike i moćne nacije? Predsjednik Evropske komisije, Žan Klod Junker vjeruje da je tako jer je danas, govoreći o rezultatima, inace vrlo uspješnog, predsjedavanje Malte EU u Evropskom parlamentu, u sali imao tek tridesetak parlamentaraca. Da je umjesto malteškog premijera Muskata, ovdje Angela Merkel, sala bi bila prepuna, rekao je Junker i obećao da više nikada neće doći u Evropski parlament ukoliko bude tako malo interesovanja, što je izazvalo do sada nevidjenu svadju izmedju njega i predsjednika Evropskog parlamenta Tajanija.\nZaista, da li je toliko važno ko je na evropskom rotirajućem kormilu? Sudeći prema današnjem interesovanju evropskih parlamentaraca za raspravu o tek okončanom predsjedavanju Malte, jeste, jer je tek poneka klupa plenarne sjednice u Strazburu bila popunjena. To je vidno iziritiralo predsjednika Evropske komimsije koji je došao da da svoj sud o malteškom predsjedavanju.\n"Činjenica da je prisutno tek tridesetak parlamentaraca pokazuje da parlament nije ozbiljan po ovom pitanju. Zamišljam da je umjesto malteškog premijera Muskata njemačka kancelarka Merkel ili francuski predsjednik Makron, bila bi puna sala! ", rekao je predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker.\n"Gospodine predsjedniče, molim Vas za vise poštovanja prema Parlamentu. Komisija može da kritikuje Parlament, ali Komisija ne kontroliše Parlament, Parlament je taj koji kontroliše Komisiju!", odgovorio je predsednik Evropskog parlamenta Antoni Tajani.\n"Samo nekoliko parlamentaraca na plenarnoj sjednici da kontroliše Komisiju? Vi ste smiješni!”, nastavio je Junker.\n"Gospodine predsjedniče, molim Vas da birate riječi! Mi nismo smiješni, molim Vas, molim!”, rekao je Tajani.\n"Nikad više neću doći na ovakve sastanke! Parlament kontroliše Komisiju, ali taj Parlament mora da poštuje predsjedavanje i malih država, a Parlament to sada ne čini! Želim da odam priznanje za sve što je premijer Malte uradio, on i cijeli malteški tim su uradili izvanredan posao, hvala.", zaključio je Junker.\nTo je raspravu okrenulo u smjeru: da li je veličina zemlje koja predsjedava presudna za dobar rezultat?\n"Dokazali ste da malo ostrvo nema straha da preuzme odgovornost", rekla je članica Evropskog parlamenta iz Španije Maite Pagarartundua Ruiz.\n"Malta je preuzela predsjedavanje u vrijeme velikih izazova i pokazala izvanredne rezultate. A to nije zato što je mala, već zato što je uložila posebne napore u to", rekao je član Evropskog parlamenta iz Mađarske Peter Nidermuler.\nA Malta jeste napravila ozbiljan posao- pored ostalog, ukinut je roming, uspostavljena kancelarija evropskog tužioca, dok joj se na dušu stavlja slabašan odgovor na izbjegličku krizu, problem koji, primjetili su danas mnogi, nije riješen ne zbog nesposobnosti odlazeće predsjedavajuće EU, već zbog odbijanja brojnih evropskih država da iskažu potrebnu solidarnost. A priča o malim-velikim državama na čelu Evrope se nastavlja: već par dana predsjedavajuća je Estonija koja bi, nadaju se u Briselu, trebala nastaviti da dokazuje kako za uspješan posao predsjedavanja veličina države nije


RTS :: Razbijen balkanski kartel, zaplenjeno dve i po tone kokaina\nHronika Razbijen balkanski kartel, zaplenjeno dve i po tone kokaina\nponedeljak, 27. sep 2021, 13:24 -> 16:20\nČlanovi ove kriminalne grupe uglavnom su bili iz Srbije, Hrvatske, Crne Gore i Slovenije, a imali su saradnike u nekoliko evropskih država, saopšteno je na sajtu Evropola.\nRezultat udružene akcije u kojoj je učestvovalo osam zemalja jeste optužnica protiv 61 osobe, od kojih su 23 uhapšene – 13 u Španiji i 10 u Sloveniji.\nZaplenjeno je 2,6 tona kokaina i 324 kilograma marihuane, kao i 612.000 evra, a oduzeto je i devet luksuznih automobila i pet motocikala.\nNa osnovu obaveštajnih podataka, Španija je imala najave da je ovaj kartel u proleće ove godine pripremao veliki uvoz, oko tone i po kokaina, iz Južne Amerike u Evropu.\nU nekoliko racija u martu španska policija je u Taragoni, Barseloni, Sevilji i Valensiji uhapsila 13 osoba, a među njima i dva čelna čoveka i jednog policajca koji je sarađivao sa njima.\nU nastavku akcije, u maju, slovenačka policija uhapsila je 10 osumnjičenih, a 48 osoba je optuženo za distribuciju kokaina i marihuane širom Evrope.\nOve akcije deo su strategije Evropola za borbu protiv organizovanog kriminala, a u njima su učestvovale policije Španije, Hrvatske, Srbije, Nemačke, Slovenije, Bosne i Hercegovine, Sjedinjenih Država i Kolumbije, piše na sajtu Evropola.\nMUP Srbije je saopštio da je akcija sprovedena na dva kontinenta tokom 2020. i 2021, a da su u njoj aktivno učestvovali pripadnici MUP-a, Uprave kriminalističke policije, kao i Tužilaštvo za organizovani kriminal.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin pohvalio je pripadnike MUP-a, ističući da je srpska policija još jednom pokazala da je pouzdan partner u borbi protiv svih vidova kriminala.


Trivan: Ne spavamo i bavimo se svim problemima\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Trivan: Ne spavamo i bavimo se svim problemima\nMinistar za zaštitu životne sredine Goran Trivan odgovarajući na poslaničko pitanje o deponiji na obali reke Lim kod Prijepolja, rekao je da je to primer nerada i neuređenosti koji traje 40 godina i da su uloženi milioni dinara da se taj problem reši.\n“Desetinama godina se odlažu ovakvi problemi. Kada smo počeli da rešavamo, zatekao nas je ne samo nedostatak novca, već i planova i projekata. Finansirali smo na desetine miliona dinara za rešavanje”, rekao je Trivan u parlamentu.\nProjekte završavaju zajedno sa lokalnim samoupravama, kako kaže, i u toku su sa svim problemima, pa i na reorganizaciji regiona u kojima mora da se reši problem deponija, ne samo u Prijepolju, već i u Sjenici i Tutinu.\n“Ne spavamo i bavimo se svim tim problemima. Deponija u Prijepolju je paradigma našeg nereda, nerada i neurednosti 40 godina i to ne može da se reši za dve godine. Možete imati para koliko hoćete, ali ako nemate projektno-tehničku dokumentaciju, problem ne može da se reši. Problemi su nasleđeni i ne moram ovde sada da pričam kako su opštine komunicirale. Odlučni smo da mora posao da se odradi kako dolikuje”, istakao je Trivan.\nOn kaže, da će problemi ovakve prirode, već biti rešeni ove i sledeće godine.\n“Uveravam da će biti odlično urađeno”, kazao je ministar za zaštitu životne sredine.


Bitkoin ponovo ne može da se stabilizuje › Made-in-Germany.rs\nVrednost bitkoina ponovo je pala ispod 30.000 dolara, što je najniži nivo u poslednjih nedelju dana, budući da je tržište ponovo zahvatila averzija prema rizičnim ulaganjima.\nNajpopularnija svetska kriptovaluta po tržišnoj kapitalizaciji je pala za čak 7,1 procenat, na 29.209 dolara, nivo koji je poslednji put zabeležen 30. maja. I druge virtuelne valute takođe su izgubile na vrednosti. Eter je potonuo za 7,3 posto, na 1.725 dolara, dok se avalanč sunovratio za 9,3 oisto, navodi agencija Blumberg.\nAktuelni preokret se desio samo jedan dan nakon što je bitkoin ponovo dostigao vrednost iznad 31.000 dolara, što je među nekim investitorima podgrejalo očekivanja da postoji prostor za njegov dalji rast. Međutim, vrednost bitkoina je naišla na otpor između nivoa od 31.500 do 32.000 dolara, kaže Markus Sotiriju, analitičar britanske brokerske kuće za digitalnu imovinu GlobalBlok.\nSlabljenje kriptovaluta usledilo je nakon što su američke akcije na terminskom trgovanju ostale u minusu, dok je dolar nastavio da jača. Skok prinosa na američke državne obveznice podstakao je strah da bi porast troškova zaduživanja mogao da dovede do recesije.\nInače, bitkoin je u poslednjih nekoliko godina u snažnoj korelaciji sa kretanjem cena druge rizične imovine, poput akcija.


Beta 18. aprila 2019. 16:25\nBudžet Srbije namenjen za prosvetu dobar, ali nije dovoljan da pokrije reforme, pa je zato pomoć Evropske komisije od posebnog značaja, izjavio je danas ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević.\nOn je, kako se navodi u saopštenju Ministarstva prosvete, na medjuministarskom sastanku rekao da je Srbija od EU dobila podršku od oko 21 milion evra.\n„Sve što je do sada uradjeno u reformi obrazovanja, uradjeno je u otežanim okolnostima, jer u sistemu imamo 20 odsto manje ljudi zbog restriktivnih zakona“, rekao je Šarčević.\nGovoreći o reformama u sistemu obraovanja, Šarčević je naveo da je formirana Agencija za kvalifikacije, da se dosta uradilo na državnoj maturi koja treba da bude uvedena 2020/21, uspešno se sprovodi reforma gimnazija, otvaraju se nova IT odeljenja, a planirana su i specijalizovana odeljenja za hemiju i biologiju u gimnazijama.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović podsetila je da je EU za reformu obrazovanja u Srbiji izdvojila 27,4 miliona evra, da se on povlači u tri tranše i da poslednja treba da bude povučena do kraja godine.\nOna je dodala da bi bilo „šteta i sramota“ da se ne ispuni sve što je predvidjeno za tako važan proces, za održivi razvoj Srbije.\nZamenica šefa delegacije EU u Srbiji Mateja Novčič Štamcar je kazala da je bitno uspostaviti informacioni sistem i napraviti Strategiju za inkluziju Roma i akcioni plan za realizaciju prava nacionalnih manjina.\n„Ovo je prilika da zajedno prodiskutujemo preporuke u vezi s važnim poglavljem 23 u oblasti obrazovanja na jezicima nacionalnih manjina i učenika romske nacionalnosti“, kazala je Novčič Štamcar.


Air New Zealand probno uvodi “pasoš vakcinacije” - Biznis Info\nAir New Zealand probno uvodi “pasoš vakcinacije”\nBy BiznisInfo on\t 23/02/2021 Vijesti u fokusu\nAir New Zealand zatražit će od svojih putnika da koriste digitalnu zdravstvenu propusnicu na letovima za Australiju kao probu za budući digitalni „pasoš vakcinacije“ koju će putnici koristiti da potvrde da su imunizirani protiv Covida-19, nudeći time način za povratak puotvanja u postpandemijskom svijetu.\nAviokompanija je najavila u ponedjeljak da će probno koristiti aplikaciju Travel Pass Međunarodne asocijacije za zračni prijevoz (IATA) na svojim letovima Auckland-Sydney tokom tri sedmice u aprilu, prenio je Forbes.\nAplikacija – koju je dizajniralo trgovinsko tijelo IATA-e – pružit će putnicima informacije o tome koje testove i vakcine trebaju za ulazak na neko odredište, a moći će putem nje dobiti i potvrđene rezultate testova ili potvrde o vakcinaciji direktno od zdravstvenih ustanova koji učestvuju u projektu.\nKorištenje aplikacije neće biti obavezno tokom probnog perioda i vjerovatno će se koristiti samo za prikaz rezultata testa ba Covid-19, izvijestio je Sydney Morning Herald.\nAir New Zealand bit će prva aviokompanija koja će koristiti IATA-inu aplikaciju no i drugi poput Singapore Airlinesa, Emiratesa, Etihada, Qatar Airwaysa i British Airwaysa su rekli da je planiraju koristiti u budućnosti.\nIako za međunarodna putovanja trenutno nisu potrebni dokazi o vakcinaciji protiv Covida-19, to bi mogao biti slučaj u bliskoj budućnosti.\nU novembru je australijski avioprevoznik Qantas postao prva velika aviokompanija koja je izjavila da će od međunarodnih putnika tražiti da dokažu da su primili vakcinu Covid-19 kao uvjet za putovanje. Iako druge aviokompanije nisu zacrtale svoje politike u pogledu vakcinacije, mnogi sada traže da putnici pokažu negativni test Covid-19 koji je star manje od 72 sata.\nIpak, malo je vjerovatno da će aviokompanije usvojiti zahtjeve za vakcinama uskoro, jer mnoge zemlje tek počinju s ovim procesom.


/ HITLEROVE ŽENE i Marlen\nLavovski popust\tGuido Knop\tHITLEROVE ŽENE i Marlen\nDok su se sve do danas, u centru istorijskih rasprava, kao krivci i izvršioci, nalazili muškarci, ženama se obično pripisivala uloga pratilja. One su tugovale za poginulima, i kao ojađene žene doprinosile nemačkoj katarzi. Međutim, ostavljajući po strani otvorenu podršku, žene su isto kao i muškarci masovno podržavale diktatore. One su isto kao i oni glasno klicale, učestvovale u događajima, bile zaslepljene, a ponekad i vatrenije od njih vikale: hajl Hitler! Prikazana ličnost Eve Braun koja je na dan sopstvene smrti ostvarila svoj san da postane Hitlerova žena. Druga je fanatična Manda Gebels koja je dan posle Hitlerove smrti svojoj deci sama ubrizgala smrtonosnu injekciju. Kakve su zaista bile Hitlerove žene procenite sami.\nDok su se sve do danas, u centru istorijskih rasprava, kao krivci i izvršioci, nalazili muškarci, ženama se obično pripisivala uloga pratilja. One su tugovale za poginulima, i kao ojađene žene doprinosile nemačkoj katarzi. Međutim, ostavljajući po strani otvorenu podršku, žene su isto kao i muškarci masovno podržavale diktatore. One su isto kao i oni glasno klicale, učestvovale u događajima, bile zaslepljene, a ponekad i vatrenije od njih vikale: hajl Hitler! Prikazana ličnost Eve Braun koja je na dan sopstvene smrti ostvarila svoj san da postane Hitlerova žena. Druga je fanatična Manda Gebels koja je dan posle Hitlerove smrti svojoj deci sama ubrizgala smrtonosnu injekciju. Kakve su zaista bile Hitlerove žene procenite sami. Komentari\nRSD 580.00\tHITLEROVI RATNICI\nRSD 599.00\tVATIKAN – MOĆ PAPA\nRSD 541.00\tKupci koji su kupili ovaj proizvod, kupili su i sledeće:


STOLTENBERG O BIH: BRINE NAS AGRESIVNA RETORIKA DODIKA | Hayat.ba\nNa posljednjoj sesiji imali smo Finsku, Švedsku i visokog predstavnika EU Josep Borrell. Razgovarali smo o zapadnom Balkanu, jer je region postigao mnogo od sukoba iz 90-ih, ali vidimo da se tamo najavljuju tenzije, uključujući Kosovo, kao i u Bosni i Hercegovini, sa agresivnom retorikom, reformama i stranim akterima koji potkopavaju napredak.\nNATO će nastaviti da promovira stabilnost i sigurnost i saradnju u regionu. Dogovorili smo se o važnosti našeg prisustva, uključujući naše misije KFOR i naših službenika u Beogradu i Sarajevu. Naša saradnja sa EU je ključna i mi ćemo nastaviti da zajednički radimo da očuvamo stabilnost i osiguramo podršku za reforme – kazao je Stoltenberg.\nNaglasio je da NATO snažno podržava integritet BiH, te da NATO ima historiju u BiH.\n90-tih smo došli i zaustavili rat, od tada je NATO u BiH. Blisko sarađujemo i sa Evropskom unijom i o tome razgovaramo sa našim partnerima iz zapadne Evrope. sa komesarom Boreljom smo razgovarali o tome šta se dešava u BiH. Naravno, brine nas agresivna retorika Dodika i njegova zapaljiva retorika potkopava Dejtonski sporazum i napore za izgradnju stabilne multietničke BiH – rekao je Stoltenberg.\nMultietničke državne institucije\nNaglasio je da će NATO nastaviti sa svojom podrškom, sa jačanjem kapaciteta sa provedbom reformi, a jedna od nekoliko multietničkih institucija jesu Oružane snage BiH.\nI to je uspjeh NATO-a, jer mi smo pomogli da se izgradi jedna obučena institucija. I sve što potkopava ovo, mi ćemo to sprječavati. Jer nama trebaju multietničke državne institucije, uključujući i Oružane snage. Mi ćemo i dalje pratiti šta se dešava u BiH – zaključio je Stoltenberg.


– U Beogradu ima više desetina divljih građevinskih deponija i to je, slobodno mogu da kažem, polumafijaški posao. Dovoljno je da vidite snimke objavljene u medijima kako građevinska mafija juče evakuiše kamione i mehanizaciju sa divlje deponije na Čukarici pošto im je dojavljeno da stižu komunalna milicija i policija pa da vam bude jasno o kakvoj je mafiji reč – istakao je direktor JKP „Gradska čistoća” Marko Popadić.\nGrađevinska mafija u Beogradu\nOn je naglasio da divlja deponija na Čukaričkoj padini nije jedina, već da ih ima još još, i to usred Beograda.\n– Recimo ispod Pančevačkog mosta, pa na bivšoj deponiji u Batajnici, na jednoj privatnoj parceli u Bežaniji prema Surčinu. Zakon kaže da zemlja i sav građevinski otpad može i mora da se deponuje na zvaničnim deponijama, a u Beogradu je to deponija u Vinči – rekao je Popadić.\nOn je podsetio da su pre nekoliko dana na lokaciji prema Surčinu toliko nasipali parcelu da je nivo zemlje skoro došao na metar od žica dalekovoda što je dovelo u životnu opasnost svakog ko bi tuda prošao.\n- Svejedno je njima da li će neko da pogine, važno je da su oni zaradili divljim nasipanjem - dodao je Popadić i najavio da će u ime JKP „Gradska čistoća” danas zvanično zatražiti da se Grad Beograd obrati Vladi Srbije da izmenom podzakonskih akata uvede kao obavezni dokument bez koga ne sme da se izda upotrebna dozvola potvrdu o kretanju građevinskog otpada.\n– To znači da će svaki investitor morati da dokaže da su sav građevinski otpad kao i iskopana zemlja predati na zvaničnu deponiju u Vinči. Bez te potvrde više nema izdavanja upotrebne dozvole pa neka investitori vode računa o tome gde izvođači odvoze otpad. Vreme je da se uvede red u ovu oblast – rekao je Popadić.\nO divljim deponijama širom prestonice "Blic" je u mnogo navrata pisao prethodnih godina i upozoravao sve nadležne. Ostaje, međutim, veliko pitanje kako opštinske inspekcije na Čukarici nisu ranije reagovale pošto se, prema rečima sugrađana sa Čukaričke padine, otpad na ovoj lokaciji odlaže najmanje tri godine!


Seminar Saveta Evrope i apliciranje za male grantove - NUNS\nSavet Evrope poziva zainteresovane novinare i novinarke da se prijave na seminar o etičkom izveštavanju o trgovini ljudima zasnovanom na činjenicama i da iskoriste kasniju mogucnost apliciranja za male grantove.\nU okviru EU/CoE programa Horizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku 2019-2022 i projekta „Prevencija i borba protiv trgovine ljudima u Srbiji“, Savet Evrope organizuje seminar za predstavnike medija i novinare/ke o etičkom izveštavanju o trgovini ljudima zasnovanom na činjenicama 31. marta 2022. godine u Beogradu u hotelu Zira, sa početkom u 10 časova.\nNakon seminara, Savet Evrope će raspisati poziv za podnošenje predloga projekata za dodelu malih grantova koji imaju za cilj podršku istraživačkom novinarstvu za pričanje priča o trgovini ljudima u štampanim i/ili elektronskim medijima.\nTroškove seminara (ručka, kafe), kao i prevoza i noćenja za učesnike koji su udaljeni više od 40km od Beograda će snositi Savet Evrope.\nZainteresovani novinari/ke mogu da se prijave do kraja nedelje, odnosno 18. marta 2022. godine na mirjana.majstorovic@coe.int i senaj.maksut@coe.int (može se prijaviti do dvoje novinara po medijskoj kući).\nAgendu događaja možete videti u prilogu Agenda 31. mart 2022.\nSavet Evrope, seminar\nSvaki put kada ljude iz vlasti pitamo kako novac građana troše, kakve veze imaju sa kriminalcima, kada govorimo o antivakserskim ili ekstremnim desničarskim grupama, možemo\nIzveštaj pokazuje da „crvena svetla trepću“. U 2021. CoE platformi za praćenje dostavljena su 282 upozorenja iz 35 zemalja, u poređenju sa 200 u 2020.,


Centar za bezbednosne studije - Centre for Security Studies - Izjava Aleksandra Fatića za „Akter“ o Zakonu o otvaranju dosijea službi bezbednosti\nIzjava Aleksandra Fatića za „Akter“ o Zakonu o otvaranju dosijea službi bezbednosti\nAkter online, 20. decembar 2010.\nPrema mišljenju dr Aleksandra Fatića, „politička volja ili njeno nepostojanje jasno ukazuju na to šta vlast misli o otvaranju dosijea”.\nSkupština Srbije nije prihvatila da se na dnevni red prošlonedeljne sednice po hitnom postupku uvrsti Predlog zakona o otvaranju dosijea službi bezbednosti. Stavljanje zakona na dnevni red podržalo je svega 58 poslanika, među kojima su poslanici G17 plus, Lige socijaldemokrata Vojvodine, Poslanički klub manjina, Socijaldemokratska partija, kao i opoziciona Liberalno-demokratska partija. Poslanici Demokratske stranke i SPS-a, koalicionih partnera SPO-a, nisu podržali ovaj predlog.\nTreba podsetiti na pisanje „Aktera” od pre nekoliko meseci. Naime, iako su mnogi krajem leta najavljivali da će Zakon o otvaranju tajnih dosijea građana Srbije biti usvojen do kraja 2010. godine, „Akter” je bio mišljenja da se to neće obistiniti, upravo zbog nedovoljne političke volje, kao i brojnih problema koji bi se mogli otvoriti nakon donošenja tog zakona.\nVOLJA POSTOJI, ALI...\nPotpredsednik SPO-a Aleksandar Jugović izrazio je žaljenje što koalicioni partneri iz DS-a i SPS-a nisu podržali predlog SPO-a da se po hitnom postupku razmatra Zakon o otvaranju dosijea službi bezbednosti.\nJugović ipak smatra da postoji politička volja da se taj zakon donese, kao i uveravanja koalicionih partnera SPO-a da će on biti usvojen po redovnoj proceduri na prolećnom zasedanju.\n„Ako postoji politička volja, zakon može da se primeni i odličan je, posebno u delu koji precizira da se objavi spisak svih saradnika službe koji su svojim doušničkim radom prouzrokovali nesreće, stradanja, smrt onih ljudi koji su bili uhvaćeni”, kazao je Jugović.\nNada Kolundžija rekla je da DS podržava donošenje Zakona o otvaranju tajnih dosijea i spremna je da započne razgovore o usaglašavanju tog zakonskog predloga s koalicionim partnerima.\n„Mi smo sad skinuli oznaku hitnosti, zakon (koji je predložio SPO) ostaje u proceduri i mi smo spremni da počnemo dogovore oko tog zakona. Sprovođenje tog zakona podrazumeva dobijanje mišljenja vlade, jer su za njegovo sprovođenje neophodna sredstva”, kazala je Kolundžija.\n„VIKILIKS” NA SRPSKI NAČIN\nDa li bi otvaranje dosijea na način kako je to predloženo u nacrtu zakona koji je podneo SPO doveo do „Vikiliksa na srpski način”? Da li bi se otvorile razne afere, ili bi možda došlo do prekomponovanja političkih snaga na političkoj sceni?\n„Nacrt je načelno podržao DS, ali je sa njega skinuta oznaka hitnosti jer je potrebno usaglašavanje u vladajućoj koaliciji oko njegovog teksta, a potrebno je i mišljenje vlade o njegovom sprovođenju, jer je za njegovu primenu potrebno izdvojiti značajna sredstva. Iz čitavog procesa usaglašavanja oko nacrta zakona i njegovog eventualnog izglasavanja ili odugovlačenja usvajanja, videćemo koje partije, ili pojedinci iz partija, su protiv otvaranja dosijea”, kaže za „Akter” Predrag Petrović iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku. Petrović dodaje da loše osmišljeno i sprovedeno otvaranje dosijea može dovesti do značajnih posledica, kao što su ugrožavanje lične bezbednosti i sigurnosti, ugrožavanja nacionalne bezbednosti.\nPrema mišljenju dr Aleksandra Fatića, iz Instituta za međunarodnu politiku i privredu, „politička volja ili njeno nepostojanje jasno ukazuju na to šta vlast misli o otvaranju dosijea”. Fatić kaže za „Akter” da bi za Srbiju bilo dobro da se dosijea otvore i da se konačno napravi moralni prekid sa katastrofalnim nasleđem devedesetih godina, u kojima su prema njegovim rečima „apsolutno najgori ljudi uživali lažni ugled i zloupotrebljavali celo društvo”.\n„Ključno je da imena saradnika budu poznata, jer inače otvaranje dosijea nema smisla. Bez lustracije, koliko god ona bila zakasnela, Srbija se neće pokrenuti unapred nikad, pre svega u moralnom smislu. Ovo je društvo koje moralno sve više truli upravo zato što nikada nije stalo na zdravo tle i krenulo od nule. Istovremeno, važno je da se osigura integritet u postupanju sa dosijeima, da se ispita ko je šta sa njima radio, šta je brisano, šta dodavano, da ne bi posle ispalo da je neko saradnik a nije to bio, i da realnih saradnika nema. Javnost, ali ni organi legitimne vlasti, godinama nije imala potpunu kontrolu nad tim ko i šta radi sa dosijeima. To je pitanje koje se prethodno mora rešiti”, kaže za naš list Fatić.\nOn kaže da treba otvoriti dosijea sa svim imenima doušnika i posle 2000. godine.\n„Svako ko misli da će skrivanjem postići neki stepen demokratije i društvene bezbednosti treba da se zamisli nad tim šta se tim načinima do sada postiglo: šta je bilo sa teritorijom bivše države, sa ljudima, sa institucijama, sa kriminalom... Od komunističkog manira dugačkih kaputa nema bezbednosne koristi, već se on svodi isključivo na teror nad građanima. Dosijee treba otvoriti”, kaže Fatić.\nBUGARSKA VLADA TRAŽI DA SE POVUKU DIPLOMATE KOJE SU RADILE ZA DB\nBugarski predsednik Georgi Prvanov oštro se usprotivio „političkim čistkama” povodom zahteva vlade da povuče 45 visokih diplomata koji su u vreme komunizma radili za obaveštajnu službu. Prvanov, čije se ime 2007. godine pojavilo na listi saradnika bivše kontraobaveštajne službe, podsetio je da su „diplomate, a ne sadašnja vlada” uvele Bugarsku u Evropsku uniju, i pozvao da se prekine sa uništavanjem državnih struktura, uključujući i diplomatiju.\nInače, bugarski ministar spoljnih poslova Nikolaj Mladenov izjavio je da će vlada od predsednika tražiti da povuče diplomate koji su radili za državnu bezbednost u vreme komunizma. On je dodao i da vlada planira da napravi amandman na Zakon o diplomatskim službama koji predviđa da bivši agenti tajnih službi više ne mogu da predstavljaju Bugarsku u inostranstvu. Prema podacima komisije za otvaranje dosijea iz vremena komunizma, 28 ambasadora i pet otpravnika poslova bili su agenti ili saradnici tajnih službi za vreme hladnog rata.\nNIJE REVANŠIZAM, NEGO LJUDSKA PRAVA\nOni koji podržavaju donošenje ovog zakona kažu da on ne bi značio bilo kakav revanšizam, ali da bi se omogučilo da svi oni koji su zloupotrebljavali svoja ovlašćenja budu sankcionisani, odnosno da se lustriraju i onemoguće da obavljaju javne funkcije. Fatić smatra da revanšizam nije isto što i pravda.\n„Neko ko je u vreme Slobodana Miloševića sarađivao sa Arkanom, i dojavljivao o aktivnostima političke opozicije, mora snositi konsekvence, bar u političkom smislu. To nije revanšizam, nego elementarna, gola, najprostija, najminimalnija ljudska pravda. Nije normalno da neko ko je posredno ili neposredno učestvovao u tom socijalnom i moralnom mulju iz tog vremena sada bude potpuno ravnopravan sa onima koji su u to vreme bili progonjeni, zbog prinudnih mobilizacija hapšeni po kafićima, ekonomski i statusno viktimizovani, i to od strane najgoreg društvenog taloga bilo kog društva”, smatra Fatić.\nNekadašnji poslovi vezani za takozvanu obradu unutrašnjeg neprijatelja kasnije su u višepartijskom sistemu preformulisani u „unutrašnji ekstremizam i terorizam”. Ovaj deo posla tajne policije najviše je zaokupljao pažnju medija, ali i političkih lidera, jer se smatralo da se upravo u tim dosijeima najviše radilo „na crno” i da su mnoga lica bila predmet tajnih praćenja i prisluškivanja i da se to nije sprovodilo po zakonu. Zbog tajnosti danas se u Srbiji ne zna tačno koliko ima dosijea. U javnosti se pojavio podatak da je broj dosijea oko 400.000. S druge strane, veliku nepoznanicu stvara i pitanje kakve je sve dosijee nekadašnja Služba državne bezbednosti imala. Među njima, čini se najinteresantniji i najintrigantniji su saradnički dosijei, odnosno dosijei doušnika tajne službe. Da li upravo ovi dosijei „mute” vodu na na našoj političkoj sceni? Među tim saradnicima bilo je razlike. Tako da imamo one koji su bili stalno „na vezi” sa Udbinim operativcem, i one koje su svojevoljno razgovorali sa operativcima DB-a. Nekada su to bili ucenjeni ljudi koji su morali to da rade, a postoji i kategorija koja je to radila za novac i zarad karijere. SPO je dobio uveravanja iz vladajuće koalicije da će zakon biti usvojen na redovnom prolećnom zasedanju skupštine. Do tada... možda rekonstruisana vlada, promenjeni neki ministri...\nSVAKI PEDESETI PUNOLETI NEMAC BIO JE U MREŽI ŠTAZIJA\nNajviše pažnje javnosti privlačila je služba Istočne Nemačke – Štazi koje formirana 1950. godine. Godinu dana pre rasformiranja ove službe 1988. godine, Štazi je imao preko 90.000 službenika i agenata i više od 170.000 „neoficijalnih saradnika” tj. doušnika. Prema ovim brojkama proizlazi da je od 260.000 ljudi svaki pedeseti punoletni Nemac bio u mreži Štazija. Onda i ne čudi slučaj Timotija Garton Eša, koji je boravio u Istočnom Berlinu u okviru međunarodne razmene studenata. Naime, njegov dosije sadrži 325 strana. To je skromno u poređenju sa 30 fascikli pisca Jirgena Fuksa ili 40.000 stranica dosijea disidentnog pevača i pesnika Volfa Birmana.\nPreuzeto sa: http://www.akter.co.rs/politikaprint/3230-da-li-je-bolje-ne-akati-meku.html


Najava 39. Kritične mase u Beogradu - Svi na piknik!\nU subotu 28. juna održaće se 39. Beogradska kritična masa! Pozivamo vas da se priključite prvoj letnjoj vožnji ove godine, okupljanje počinje u 16:30, a vožnja u 17h sa Trga Republike.\nLeto je stiglo i hajde da zajedno proslavimo njegov dolazak! Provozaćemo se ulicama grada, i preko Brankovog mosta, Novog Beograda i mosta na Adi dopedalaćemo do Topčiderskog parka - a u parku piknik!!! Ponesite frizbije, lopte, badminton, ćebenca, voćkice i osvežavajuće napitke, pa da uz druženje, zabavu i dobro raspoloženje pokažemo svim Beograđanima da su letnji dani na biciklu još lepši! Kao i uvek dobro osvetlite svoja nemotorizovana vozila i ponesite pištaljke, zvonca, zvečke... Vozićemo pažljivo i strpljivo, umerenom brzinom do 15 km/h. Detalje rute možete pogledati na linku ispod teksta!\nKritična masa je grupna vožnja po ulicama grada koja za cilj ima podizanje svesti o ravnopravnom učešću biciklista u urbanom saobraćaju. Veliki broj gradova u svetu (a sve ih je više i u Srbiji!) ima ovakvu manifestaciju koja je vid borbe za bolje uslove i prava biciklista, ali i sjajna je motivacija za one koji još nisu počeli da koriste bicikl kao prevozno sredstvo. U Beogradu se Kritična masa organizuje više od tri godine, svake poslednje subote u mesecu sa početkom u 17h sa Trga Republike.


Javio se Tramp i poslao podršku Beču i cijeloj Evropi - BIGportal.ba\nJavio se Tramp i poslao podršku Beču i cijeloj Evropi\n3 Novembra, 2020 3 Novembra, 2020 0123\nPredsednik Sedinjenih Američkih Država Donald Tramp oglasio se povodom terorističkih napada u Beču.\nOn je uputio poruku solidarnosti i podrške Beču i celoj Evropi.\n“Naše molitve upućene su ljudima iz Beča nakon još jednog gnusnog čina terorizma u Evropi. Ovi zli napadi na nevine ljude moraju prestati. Sjedinjene Američke Države su uz Austriju, Francusku i celu Evropu u borbi protiv terorista, uključujući radikalne islamske teroriste”, napisao je Tramp na Tviteru.\nPodsetimo u jučerašnjem napadu u Beču, koji je okarakterisan kao teroristički, prema janovijim podacima koje je izneo ministar unutrašnjih poslova Austrije stradale su tri osobe, dok je više od 10 hospitalizovano.\nUbijen je jedan napadač, koji je bio teško naoružan i opasan eksplozivom.\nAustrija: Otkazana sjednica Parlamenta\nPolicajac povrijeđen u napadu u Beču van životne opasnosti


Bogovinska pećina među najposećenijim turističkim lokacijama u Boljevcu | Za media\nBogovinska pećina među najposećenijim turističkim lokacijama u Boljevcu\nTurističke potencijale Boljevca - Bogovinsku pećinu, etno-kompleks Ilino, Rtanj, kao i kulturno istorijske spomenike na području ove opštine, od početka 2017. godine posetilo je dvostruko više turista nego u istom periodu prošle godine.\nSamo pećinu prošle godine obišlo je oko hiljadu i pet stotina izletnika, a ove godine od početka sezone zabeleženo je oko pet stotina posetilaca. Inače, ovogodišnja turistička kampanja realizuje se pod sloganom „Izlet u nepoznato“ i deo je projekta „Rtanj- energija novog iskustva“, započetog prošle godine uz podršku Ministarstva trgovine turizma i telekomunikacije, koje i ove godine finansijski podržava investicije u turističku infrastrukturu.\nLedena kiša uništila šume u Istočnoj Srbiji (VIDEO)\nLedena kiša koja je krajem prošle godine zadesila Istočnu Srbiju nanela je dosta štete šumama u ovom kraju. Samo u...Više\nBoljevac: Za izgradnju kanalizacije pet miliona sto hiljada dinara od Ministarstva privrede\nOpštini Boljevac je odobreno pet miliona i sto hiljada dinara na konkursu Ministarstva privrede i ovaj novac namenjen...Više\nSrednja škola Nikola Tesla u Boljevcu ove godine upisuje tri odeljenja\nU opštini Boljevac, ove godine će, prema podacima Ministarstva prosvete - školske uprave Zaječar, osnovnu školu će...Više


Bojan Kostreš - Dnevni list Danas\nPočetna » Bojan Kostreš\nKostreš: UDS je za Vojvodinu i Srbiju u Evropskoj uniji\nJedan od lidera Ujedinjene demokratske Srbije (UDS) Bojan Kostreš, pozvao je građane i građanke da glasaju za tu listu jer se na njoj, kako je anveo, nalaze sve političke grupacije iz Vojvodine koje su za evropsku Srbiju.\nKoordinator Vojvođanskog fronta Bojan Kostreš izjavio je da se poljoprivrednicima u Srbiji ne isplati bavljenje ovom granom privrede zbog najskupljeg goriva u Evropi, saopštila je Ujedinjena demokratska opozicija.\nKostreš: Plaća se cena politike „niko kao ja“\nSmatram da je hapšenje novinara nedopustivo i izrazito štetno.\nPiše: S. Čongradin 7. 4. 2020.\nKostreš: Voleo bih da „Srbija 21“ bude deo Evropskog bloka\nPiše: Miloš D. Miljković 13. 2. 2020.\nKostreš: Formiranje Evropskog bloka izaziva strah antievropskim snagama\nGeneralni sekretar Liga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Bojan Kostreš najoštrije je osudio noćašnji nasilni upad u prostorije Građanskog demokratskog foruma (GDF) u Beogradu i ocenio da je to izraz straha anetievropskih snaga od formiranja Evropskog bloka.\nKostreš (LSV): Optužbe da Vojvođanski front promoviše separatizam su sramne\nGeneralni sekretar Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Bojan Kostreš izjavio je da su optužbe da Vojvođanski front promoviše separatizam uvredljive i apsurdne i da će u narednim danima biti još upadljivija njihova besmislenost.\nKostreš: Nedopustiva kampanja mržnje i vlasti i SZS-a prema Crnoj Gori\nGeneralni sekretar Lige socijaldemokrata Vojvodine Bojan Kostreš optužio je danas i aktuelnu vlast u Srbiji i opozicioni Savez za Srbiju (SzS) da „podjednako“ učestvuju u kampanji mržnje koja se u Srbiji vodi protiv Crne Gore i ocenio da je cilj te kampanje da se kroz govor mržnje negira i dehumanizuje sve što simbolizuje crnogorski državni, nacionalni i kulturni identitet.


Detalj sa meča Partizan - Lokomotiva u Beogradu\nPartizan je sa učinkom 6-2 i pre ovog meča prebrinuo brige oko prolaska dalje, ali se borio za prvo mesto u grupi B sa Venecijom (koja ima 7-2). Ta borba je bila bitna jer se u slučaju prvog mesta izbegavao u narednoj fazi najbolji tim A grupe, u kojoj se za vrh bore dve ekipe koje su baš mnogo toga dobrog prikazali u dosadašnjem toku takmičenja, grčki Promiteas i pomenuti Virtus, za koji igraju naši asovi, Miloš Teodosić i Stefan Marković. Ipak, crno-beli će morati na nekog od ta dva rivala, ali i na trećeplasiranog iz C grupe (Darušafaka ili Breša) i četvrtoplasiranog iz D (Trento ili Gdinja).\nPrva četvrtina nije počela kako se Andrea Trinkijeri nadao. Njegovi izabranici su primili sedam poena u nizu, a iako su sa četiri svoja (koševima Zagrca i Jankovića) prišli na 7:4 - osam narednih dali su domaćini, od čega dve trojke iz desnog ugla. Zato je italijanski strateg crno-belih bio prinuđen da zatraži tajmaut kada je semafor pokazao 15:4 na isteku četvrtog minuta, posle dobrih minijatura Kulagina i O'Brajanta koji su dali po pet poena.\nUsledio je pravi odgovor beogradskog kluba: dve trojke Birčevića, te pogodak Gordića sa distance, pokrenuli su seriju 9:1 kojom je Partizan potpuno uhvatio rezultatski priključak (16:13). Tada su Rusi zatražili minut predaha, pa se i oni "presabrali" te uz šest poena Sema Dekera ali i razigranog Vila Kamingsa (pet poena u poslednja tri minuta prve deonice) na prvom obaveznom predahu imali solidnih 27:19 posle napravljenih 11:6 od sopstvenog tajmauta do kraja uvodne četvrtine. Najnovije Partizanovo pojčanje, Redži Reding, je za pet i po minuta provedenih na parketu ostao bez poena, promašivši jedini, dalkometni šut, a zabeležio je skok i osvojenu loptu. Najefikasniji je u prvih deset minuta bio Nemanja Gordić, koji je uz sedam poena imao i dva skoka, te asistenciju.\nNemanja Gordić na meču Partizan - Lokomotiva\nDruga deonica se odvijala u nešto sporijem ritmu, zbog većeg broja prekršaja, ali i grešaka obe ekipe. Za šest minuta Lokomotiva je dala samo devet poena i četiri puta izgubila loptu, uz pet promašenih šuteva, ali ni Partizan nije bio mnogo bolji - ubacio je 11 poena, triput izgubio loptu, a šutirao 3/8 iz igre. Otuda i rezultat iz 16. minuta 36:30, pre nego što je na početku narednog Mantas Kalnietis trojkom odveo Lokomotivu na "+9".\nIpak, nisu dozvolili Trinkijerivi izabranici da se domaćin baš previše "razmahne". Do tada pomalo odsutni Mozli je zakucavanjem, za svoje prve poene, podigao samopouzdanje ekipe, a Zagorac i Volden, te Birčević sa linije penala, pobrinuli su se da se primakne na 41:37 pre drugog dalekometnog pogotka Dmitrija Kulagina.\nNa poluvreme se otišlo uz 45:40 za Ruse, koji su šutirali sa 40% za dva, a sa čak 60% za tri poena (6/10), dok je Partizan bio bolji sa manje distance (52,9% uspešnosti) šuta, a trojke pgađao sa 37,5% preciznosti (6/16). Kulagin sa osam i O'Brajant sa sedam poena predvodili su domaćine u prvom polvuremenu, a za goste, za koje se Reding nije upisao u strelce i pored tri šuta za 13 minuta igre, najefikasniji su bili Gordić (10 poena, po tri skoka i asistencije), Birčević (8), te trio Janković - Pejdž - Volden koji su dali po pet poena.\nDrugo poluvreme počelo je prvim poenima Redžija Redinga za crno-bele u Evrokupu, a kada se na to nadovezala dobra odbrana i Voldenov pogodak iz kontre, odmah je stručni štab domaćih zatražio tajmaut jer je Partizan prišao na poen zaostatka.\nTomas i razigrani Volden su se potom pobrinuli za vođstvo gostiju iz Beograda (47:50), koje su domaćini uspeli da anuliraju tek kada su se Kaming i Kuzminskas razigrali, a trojkom potonjeg (njegov 14. poen na meču) stigli do 59:58 na četiri minuta do kraja treće deonice. Tada se borba rasplamsala, prštalo je od borbenosti na obe strane parketa, a iako je Partizan pomenutu četvrtinu dobio, sa 26:22 (uz ukupno četiri trojke Stefana Birčevića do tada) na njenom kraju je i dalje bio u zaostatku - 67:66, usled slobodnih bacanja Kulagina u završnici. Pet poslednjih poena za Partizan, od svojih osam od početka meča, postigao je Nikola Janković, koji je promašio trojku želeži da crno-bele odvede u poslednjih deset minuta sa rezultatskom prednošću.\nZavršna deonica, međutim, nije krenula kako su se on i saigrači nadali. Serija 7:2 koju je Lokomotiva napravila nije sama po sebi bila strašna, ali ako se uzme u obzir da se radi o petomintnom periodu, taj podatak da je Partizan dao samo dva poena za polovinu poslednje četvrtine - zabrinuo je Trinkijerija. Zato je i zatražio tajmaut nakon što su njegovi izabranici za pomenuto vreme šutirali 1/4 (tri promašaja Redinga, pogodak Voldena), ali imali i tri izgubljene lopte i jedan prekršaj u napadu.\nSvojom petom trojkom, i to iz šestog pokušaja, Birčević je prekinuo agoniju gostiju a onda se i Reding "dvojkom" priključio tome, pa je Partizan prišao na 76:73, uz četiri i po minuta do kraja. Snage, međutim, nije bilo za preokret. Iako su rivala sveli na samo jedan ofanzivni skok u toj četvrtini, crno-bele je dalekometni šut izdao (meč završili sa 11/29 sa distance, a 16/31 za dva poena) pa je poraz na kraju bio neminovan.\nDomaćine je predvodio kvartet Kuzminskas (17 poena) - Kamings (16) - Kulagin (15) - O'Brajant (10), a u Partizanu, koji je sa 35:29 dobio bitku u skokovima, a imao i asistenciju više (17:16) najbolji su bili Birčević sa 17 poena, Gordić sa 12, uz pet skokova, četiri asistencije ali i čak sedam izgubljenih loptu, te Volden sa 12 i Janković sa 10 poena. Novajlija Reding je meč završio sa sa četiri poena i svih pet promašenih pokušaja da pogodi trojku.


SOŠOV - Rukomet\nKAĆANKE I RUMLJANKE U FINALU\nRukometni sastavi osnovnih škola „Dušan Jerković“ iz Rume i „Đura Jakšić“ iz Kaća boriće se za titulu pobednika školske olimpijade.\nObe ekipe ostvarile su maksimalan učinak u svojim grupama. Zabeležile su po tri, uglavnom ubedljive pobede, pa će sutra oko podne, zasluženo igrati za prvo mesto i titulu prvaka. Učenice iz Rume su bila dominantne u B grupi, koja se igrala u Apatinu. Turnir su počele lakom pobedom protiv Bačkog Jarka, a zatim su ubedljivo savladale OŠ Milivoj Omorac iz Iđoša i apatinski Žarko Zrenjanin.\nNažalost, Apatinke su ubedljivim porazom od Rumljanki ostale poslednje u svojoj grupi pa će sutra, zorom, u borbi za sedmo mesto, morati na megdan OŠ Servo Mihalj iz Zrenjanina. Drugo mesto u apatinskoj grupi, zauzela je najsimpatičnija ekipa takmičenja koja stiže iz Iđoša. Kako smo čuli, devojčice iz Iđoša nikad nisu igrale u ovako velikoj sali pa je i samo pojavljivanje u ovakvom objektu za njih bio izuzetan događaj. Inače, učenice OŠ „Milivoj Omorac“ zauzele su drugo mesto i sutra će se boriti za bronzu. Protivnice u malom finalu biće im biti rukometašice OŠ Aksentije Maksimović iz Dolova, sastava za koji nastupa jedna od najboljih rukometašica turnira, Ivana Stanković, koja je pre neki dan i zvanično završila osnovnu školu. Trojka Dolovčanki, organizuje i šutira, a nije joj strana ni igra u odbrani. Da je imala podršku još jedne raspoložene saigračice kapitenka rukometne reprezentacije Aksentija Maksimovića je, kraj jednog dela školovanja, mogla zaokružiti učešćem u finalu. Ako je za utehu mladoj rukometašici, možda će u narednom izdanju olimpijade dobiti priliku da predstavlja svoju srednju školu.\nU grupi A, koja se igrala u Sali OŠ mladost u Prigrevici, trijumfovale su rukometašice iz Kaća. Učenice Đure Jakšića bile su više nego efikasne i ubedljive. U prva dva meča rivalkama su dozvolile da postignu četiri, odnosno dva gola, dok su u odlučujućem susretu malo opustile pa su rivalke iz Iđoša „čak“ deset puta savladale do tada vrlo sigurnu golmanku Kaćanki. Po viđenom tokom prvog takmičarskog dana, tim iz Kaća je prvi favorit za osvajanje olimpijske titule. No, sigurno je da se njihove vršnjakinje iz Rume, neće unapred predati.\nOpšti je utisak da je SOŠOV nešto potpuno drugačije u životima mladih sportiskinja i da je ovaj tip „ekskurzije“ ono čemu se dovojčice raduju. – Nismo baš zadovoljne našim rezultatom, ali smo izuzetno srećne što učestvujemo – u glas su ispričale učenice OŠ Servo Mihalj iz Zrenjanina, koje su na takmičenje stigle bez „maturantkinja“ pa im pripada titula najmlađe rukometne reprezentacije na obnovljenoj Sportskoj olimpijadi školske omladine Vojvodine.\nFinalni dan – sala OŠ Žarko Zrenjanin Apatin:\n7. mesto: OŠ Servo Mihalj (Zrenjanin) – Žarko Zrenjanin (Apatin)\n5. mesto: OŠ Vuk Karadžić (Bajmok) – OŠ Slavko Radić (Bački Jarak)\n3. mesto: OŠ Aksentije Maksimović (Dolovo) – Milivoj Omorac (Iđoš)\n1. mesto: OŠ Dušan Jerković (Ruma) – OŠ Đura Jakšić (Kać)


Naša želja je da nas klijenti i partneri prepoznaju kao kompaniju koja je stabilna, koja stvara boji svet oko sebe i svojim delovanjem pomaže drugima.\nLupo Home Line vizija je da se svojim vrednostima izdvojimo od drugih, da budemo kompanija koja brine o običnom čoveku, nudeći mu pomoć u savremenom, užurbanom svetu. Lupo vizija je promena životnog stila naših kupaca. Odlikuje nas pozitivan duh, koji nam daje dobru energiju i radni elan, želju za pobedom i upornost. Volimo to što radimo i ulažemo mnogo truda da bismo u poslu i uspeli, a pri tom na prvom mestu brinemo o potrebama i statusu svojih zaposlenih.\nOPERATER U CALL CENTRU, više izvršilaca\nPozivanje potencijalnih klijenata u cilju reklamnog predstavljanja programa koje naša kompanija zastupa\nIzražena upornost, kreativnost, optimizam


Jeep Jeep – MOTOR blog\nZa #JeepRenegade ne postoji nemoguće, na tebi je samo da zamisliš avanturu! Potražite nas u četvrtak , od 18h do 21h u na posebnoj lokaciji u centru Novog Sada. Upoznajte…\nNovi dizel Jeep CHEROKEE 2,0 JTDm LIMITED na akciji\nSpecijalna cena za vozilo sa Limited paketom opreme i 2,0 motorom – 40.990,00 eur Model : Jeep Cherokee 2.0 JTDm Limited – deep red SNAGA MOTORA: 125 KW / 170…\nProšlog meseca održan je prolećni Jeep off road pod nazivom Jeep Renegade & Prijatelji na Fruškoj Gori. Svi ljubitelji JEEP brenda, vlasnici nekog od modela JEEP vozila, članovi Jeep kluba Srbija,…\nJeep pult ispred TC Ušće na Novom Beogradu je tačka gde sve počinje. Zainteresovani su ovog vikenda mogli da obave test vožnje i isprobaju mogućnosti i performanse najnovijeg modela Jeep Grand…\nPrvi Jeep Camp u Jugoistočnoj Evropi održan je na Balatonu u periodu od 11. do 14. jula.\nNovi Grand Cherokee u Novom Sadu\nNa Međunarodnom sajmu automobila u Novom Sadu premijerno je predstavljen i novi “jeep grand cherokee”, unapređenog dizajna, tehnoloških performansi i kvaliteta. Ovaj džip ima smanjenu potrošnju goriva u odnosu na…\nOvlašćena prodajno-servisna mreža kompanije Fiat Automobili Srbija krajem septembra postala je bogatija za još jedno mesto gde će kupci programa Alfa Romeo, Lancia i Jeep imati kvalitetnu i profesionalnu uslugu.…


Obećali novi zakon o VSTV-u do kraja 2019. godine, sada poručuju da će biti u 2020. - Impuls\nObjavljeno: Utorak, 28 Januar 2020 09:54\nNacrti zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH i zakona o sudovima BiH bit će izrađeni i dostavljeni u proceduru usvajanja u 2020. godini, tvrdi Ministarstvo pravde Bosne i Hercegovine.\nU julu prošle godine ministar pravde BiH Josip Grubeša rekao je kako vjeruje da će sveobuhvatne izmjene Zakona o VSTV-u biti u proceduri do kraja 2019. godine. S obzirom na to da u Parlamentarnu skupštinu BiH još uvijek nisu dostavljene izmjene ovog zakona, pojašnjenje smo zatražili od Ministarstva pravde BiH.\nOni su nam rekli da je rješenjem od 17. augusta 2018. godine formirana radna grupa od predstavnika koje su nominirale nadležne institucije. Prvi sastanak je bio zakazan za 19. septembar 2018. godine, ali je Ministarstvo pravde RS-a zatražilo da se prije početka rada radne grupe održe sastanci ministra pravde BiH, entitetskih ministara pravde i predsjednika Pravosudne komisije Brčko distrikta, na kojem bi se konkretizirali principi iz protokola Strukturiranog dijaloga o pravosuđu između EU i BiH, a koji će dati smjernice Radnoj grupi za daljnji rad.\nMinistar pravde BiH, entitetski ministri pravde i predsjednik Pravosudne komisije Brčko distrikta BiH održali su radno-konsultativni sastanak 14. juna 2019. godine na kojem su razmatrali način i modalitete daljnje reforme pravosuđa u BiH, ali i način unapređenja zajedničkog rada na izradi potrebnih zakona. "Na dnevnom redu sastanka bili su Zakon o VSTV-u BiH te Zakon o sudovima BiH. Dogovorili su da će radna grupa pripremiti Nacrt zakona o izmjenama i dopunama važećeg Zakona o VSTV-u ili novi Nacrt zakona o visokom sudskom i tužilačkom vijeću Bosne i Hercegovine u skladu s mišljenjem Venecijanske komisije, preporukama Evropske komisije, preporukama Strukturiranog dijaloga o pravosuđu između EU i Bosne i Hercegovine, ali i razmotriti sve druge inicijative koje su u proteklom periodu dostavljene Ministarstvu pravde BiH", rekli su iz Ministarstva pravde BiH.\nKako kažu, imajući u vidu važnost postavljenog zadatka, Ministarstvo pravde BiH ocijenilo je opravdanim da se u pripremu ovog propisa uključi veći broj članova, posebno nosilaca pravosudne funkcije, te je zbog navedenog 3. oktobra 2019. godine pozvalo Sud BiH i Tužilaštvo Bosne i Hercegovine, vrhovne sudove entiteta, Federalno tužilaštvo i Javno tužilaštvo RS-a da dostave prijedloge svojih predstavnika za rad u ovoj radnoj grupi.\n"Ministar pravde je 6. novembra 2019. godine donio rješenje kojim je proširen sastav radne grupe. Radna grupa će precizirati i ponuditi potrebne izmjene u Zakonu o VSTV-u. Prvi sastanak radne grupe održat će se u ovom mjesecu", kazali su iz Ministarstva pravde BiH. Zaključili su riječima da će u skladu s akcijskim planom i planom rada Ministarstva pravde BiH, nacrti zakona o VSTV-u i zakona o sudovima BiH bit izrađeni i dostavljeni u proceduru usvajanja u 2020. godini.\nJoš 26. juna 2019. godine Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH na hitnoj sjednici je usvojio zaključak kojim se zadužuje Ministarstvo pravde BiH da u roku od 30 dana sačini i Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine dostavi analizu potrebnih izmjena zakona u oblasti pravosuđa, u skladu s mišljenjem Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u Evropskoj uniji.\nDo danas nikakva analiza nije dostavljena u državni organ zakonodavne vlasti, a o tome koliko zaključci bosanskohercegovačkih parlamentaraca obavezuju bilo koga dovoljno govori i diskusija na trećoj sjednici Zastupničkog doma PSBiH.\n"Ja sam pet godina bio u Vijeću ministara BiH i znam koliko je puta PSBiH zaključivala i obavezivala Vijeće ministara BiH da se izradi novi zakon o VSTV-u i dostavi PSBiH. Do toga nikada nije došlo. Ja mislim da se zaključci Parlamentarne skupštine BiH mogu okačiti nekom starom, ofucanom mačorini o rep", rekao je zastupnik SDS-a Dragan Mektić.


Novak Đoković zainteresovan za gradnju kompleksa za golf u zaleđu plaže Jaz - Predviđeno ulaganje 300 mil EUR - Turistički žurnal Novak Đoković zainteresovan za gradnju kompleksa za golf u zaleđu plaže Jaz - Predviđeno ulaganje 300 mil EUR - Turistički žurnal\nTeniser Novak Đoković zainteresovan je da kupi veliki zemljišni kompleks u zaleđu plaže Jaz, na kojem bi uz podršku investicionog fonda iz Ujedinjenih Arapskih Emirata izgradio prvi golf teren sa 18 rupa na ovom delu Jadrana, uz hotelske i ostale sadržaje.\nViše izvora potvrdilo je Vijestima da je prvi reket sveta kazao da je predviđeno ulaganje više od 300 mil EUR.\nĐoković je krajem januara došao u Crnu Goru, kako bi se navodno uverio u potencijale lokacije Mrčevo polje. Izvori lista tvrde da se neformalno sastao i sa pravnim zastupnicima nevladine organizacije (NVO) Jaz – Mrčevo polje, koja okuplja više od 600 Grbljana, vlasnika 2,2 miliona m2 zemlje u zaleđu.\nNavodno, Đoković je sa njima razgovarao na večeri u etno-selu gradonačelnika Budve Marka Carevića, u grbaljskom selu Krimovice. Vijestima je rečeno da je Đoković kazao da zastupa jedan od vodećih investicionih fondova koji je zainteresovan da gradi golf teren.\nViše izvora navodi da je rekao i kako je nekoliko zemalja zainteresovano da privuče investitore – od Srbije do Afrike, te da ukupan budžet za projekat premašuje 300 mil EUR.\nPredstavnici te NVO navodno su predočili Đokoviću da i dalje postoje imovinsko-pravni problemi oko zemljišta i da bi trebalo da se obrati državi. Izvor lista tvrdi da su kazali i da su spremni da podrže projekat.\nCrna Gora ima perspektivu da privuče važne investitore – Herceg Novi ima značajan potencijal za razvoj zdravstvenog turizma


Napisana presuda za pokušaj terorizma u Crnoj Gori\nTanjug 20. septembra 2019. 15:54\nPODGORICA – Pet meseci od izricanja presuda Višeg suda o slučaju pokušaja za terorizam na izborni dan 2016. godine, objavljena je danas na sajtu te pravosudne institucije.\nPresudu, koja je upućena i stranama u postupku, napisala je sudija Višeg suda, Suzana Mugoša, koja je vodila ovaj proces.\nProtiv ove presude stranke i branioci mogu izjaviti žalbu Apelacionom sudu Crne Gore u roku od 15 dana od dana prijema.\nSvedok saradnik u ovom postupku je bio Saša Sinđelić, kojeg će, kako je odlučeno, Crna Gora izručiti Hrvatskoj, koja ga već sedam godina potražuje radi izdržavanja zatvorske kazne u trajanju od 21 godine, zbog krivicnih dela ubistva i teške krađe, počinjenim na hrvatskoj teritoriji.\nInače, presudom Višeg suda prvostepeno su osuđeni funkcioneri opozicionog Demokratskog fronta (DF), Andrija Mandić i Milan Knežević, na po pet godina zatvora, dok je vozač tog političkog saveza, Mihailo Čađenović, osuđen na godinu i šest meseci.\nNjima se na teret stavlja krivično delo stvaranja kriminalne organizacije i terorizam u pokušaju.\nNekadašnji komandant srpske Žandarmerije, Bratislav Dikić, osuđen je za krivična dela terorizam u pokušaju putem pomaganja i stvaranje kriminalne organizacije, na osam godina, a Nemanja Ristić i Predrag Bogićević za ista krivična dela osuđeni su na po sedam godina.\nBranki Milić izrečena je kazan od tri godine, Draganu Maksiću od godinu i devet meseci, a Srboljubu Đorđeviću i Milanu Dušiću od po godinu i šest meseci.


Vesti online / Vesti / Svet / NASA na mukama zbog asteroida koji bi mogao da "uništi" Zemlju\nUpozorenje dolazi od Američkog nacionalnog tima za planetarnu bezbednost, a odnosi se na asteriod Benu, koji bi 2135. godine mogao da se sudari sa Zemljom.\nS obzirom na Benuovu veličinu - 500 metara u širini, neće biti moguće preusmeriti asteroid koji je dovoljno veliki da uništi ceo grad, kažu naučnici. Benu je takođe težak 79 milijardi kilograma, što je 1.664 puta teže od Titanika.\nNASA već radi na letelici HAMMER (Hypervelocity Asteroid Mitigation Mission for Emergency Response vehicle), dizajniranoj tako da putem nuklearnih bombi raznese asteriod.\nIpak, HAMMER je visok samo 9 metara i teži samo 8,8 tona, što znači da će, prema proceni stručnjaka, biti potrebno oko 50 godina za odbijanje asterioda, odnosno da samo jedna letelica neće biti dovoljna.\n"Posledice bi mogle da budu užasne", rekla je Kirsten Hauli, fizičar iz Nacionalne laboratorije Ministarstva energetike SAD u Livermoru i član tima za planetarnu bezbednost.\nPrema proceni stručnjaka, šanse da se Benu sudari sa Zemljom 25. septembra 2135. iznose 1 prema 2.700. Iako se ovaj broj ne čini velikim, posledice udarca bile bi jednake eksploziji bombe od 1.200 megatona, što je 80.000 puta jače od energije koju je oslobodila atomska bomba bačena na Hirošimu.\nNaučnici ističu da se šanse za sudar vremenom menjaju, i da se još ne zna da li će se smanjiti ili povećati, s obzirom na to da se neprestano sakupljaju novi podaci o njegovoj orbiti. Vreme koje je potrebno da letelica stigne do asterioda takođe iznosi skoro sedam i po godina, što ostavlja malo vremena za manevrisanje nuklearnim oružjem, prenosi britanski Metro.\n"Bile bi nam potrebne stotine tona eksplozivne materije samo da blago preusmerimo Benu. To znači da bismo morali da izvedemo desetine uspešnih lansiranja", rekla je Megan Bruk Sijal, fizičar iz Nacionalne laboratorije Ministarstva energetike SAD u Livermoru i koautor studije.\nNasina letelica Oziris-Reks trenutno putuje ka Benuu kako bi sakupila uzorak asterioda i donela ga na Zemlju.\nZANIMLJIVOSTI Novi asteroid preti da udari u Zemlju, NASA tvrdi - sve u redu\nZANIMLJIVOSTI "Potencijalno opasan" asteroid ide ka Zemlji


Luksuzna vila na privatnom ostrvu u Majamiju – zavirite u dom Dženifer Lopez - GRAZIA Srbija\nNovi dom bračnog para ima 10 spavaćih soba, 12 kupatila, luksuzno namešten dnevni boravak, sobu za vino i terasu sa bazenom sa koje se pruža slikovit pogled na plažu i okean.\nPrema izveštajima zapadnih medija, Dženifer Lopez i Aleks Rodrigez kupili su još jedno imanje na privatnom ostrvu Star u Majamiju. Nova kuća koštala je bračni par 40 miliona dolara. Ostrvo ime nije dobilo slučajno: u različito vreme Leni Kravic, Madona, Vill Smit, Silvester Stalone i druge zvezde imali su nekretnine na ovom ostrvu.\nLuksuzna vila para sastoji se od 10 spavaćih soba, 12 kupatila, prostranog dnevnog boravka sa nameštajem i kaminom, vinske sobe i popločane terase sa bazenom i panoramskim pogledom na zaliv, plažu i beskrajno prostranstvo okeana.\nKuća dolazi sa sopstvenim molom, tako da se budući supružnici ne moraju brinuti da će ih sveprisutni paparaci moći gledati. Zajedno sa Dženifer i Aleksom u kući će živeti njihova deca: 12-godišnji blizanci Ema i Maks (deca Džej-Lo) i 15-godišnja Nataša i 12-godišnjom Ela (deca Rodrigeza).\nOvog leta Dženifer i Aleks koji su u vezi tri godine, trebalo je da se venčaju, ali je venčanje odloženo zbog pandemije koronavirusa.


Dada Vujasinović — Cenzolovka\nNovinarka lista "Duga" Radislava Dada Vujasinović umrla je na današnji dan pre 28 godina, pod još nerazjašnjenim okolnostima. Prvobitna istraga govorila je da se novinarka ubila iz lovačke puške, međutim, holandski forenzički institut je pre šest godina veštačenjem došao do zaključka da uzrok smrti mogu biti ubistvo, samoubistvo ili nesrećni slučaj.\nObeležava se godišnjica smrti novinarke Radislave Dade Vujasinović. Tim povodom, predstavnici Nezavisnog udruženja novinara Srbijes, bacili su cveće sa Brankovog mosta u Beogradu.\nJedna od najhrabrijih novinarki sa ovih prostora, Dada Vujasinović, ubijena je 8. aprila 1994. Imala je samo 30 godina, ali je već bila poznata po istraživanjima koja su neustrašivo razotkrivala kriminal i zločine pod okriljem režima Slobodana Miloševića. Advokat Dadine porodice Branislav Tapušković govori za Cenzolovku o opstrukciji istrage i uništavanju dokaza, što je i dovelo do toga da je, prema njegovom mišljenju, izgubljena svaka nada da se ovaj zločin razotkrije\nProšlo je 27 godina od smrti novinarke „Duge“ Radislave Dade Vujasinović, koja ni danas nije rasvetljena. Prvobitna zvanična verzija događaja bila je da je novinarka izvršila samoubistvo, ali je kasnije ta verzija dovedena u pitanje zbog čega je ovaj slučaj do danas ostao nerazjašnjen.\nZločini nad novinarima ne smeju proći nekažnjeno, podsećaju Reporteri\nDvadesetpeta godišnjica od smrti novinarke "Duge" Radislave Dade Vujasinović obeležena je na Novom groblju u Beogradu.


Situaciju u BiH moguće rešiti uz pomoć Erdogana, Vučića i Milanovića – DnevniZurnal\nSituaciju u BiH moguće rešiti uz pomoć Erdogana, Vučića i Milanovića\nby admin 29/08/2021, 20:37 2k Views\nČlan Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je situaciju u Bosni i Hercegovini moguće rešiti uz posredovanje predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana, Srbije Aleksandra Vučića i Hrvatske Zorana Milanovića, koji bi mogli doprineti održanju dijaloga. Dodik je rekao da u “dosadašnje posrednike više nema poverenja”.\n„Veruju im Bošnjaci, nekim manjim delom Hrvati iz svojih nekih razloga, dok mi Srbi uopšte u to ne verujemo. Ako je moguće da u konstelaciji Erdogan, Vučić, Milanović razgovaramo – razgovaraćemo. Ako ne, videćemo“, rekao je srpski član Predsedništva BiH novinarima u Stričićima kod Banjaluke.\nKomentarišući kritike koje mu je uputila opozicija u RS, jer je otišao na sastanak u Predsedništvo BiH sa Erdoganom, uprkos zaključcima Narodne skupštine da predstavnici RS ne učestvuju u radu zajedničkih institucija BiH zbog nametnutog zakona o zabrani negiranja genocida, Dodik je naveo da „nije čuo nikoga od opozicionih predstavnika da su na tako važnom mestu rekli što je on rekao“.\n„Tada sam rekao da smo spremni da pokušamo doći do dogovora o svim otvorenim pitanjima, a da smo, ako toga nema, spremni za mirnu disoluciju i da bi svi prijatelji BiH, pa i sam Erdogan, trebalo da to razumeju“, naveo je Dodik.\nKomentarišući kritike opozicije da ugrožava „srpsko jedinstvo“, on je kazao da opozicija govori da to nije jedinstvo, nego zajedništvo po pitanju nametnute odluke bivšeg visokog predstavnika u BiH.\n„Eto, ja se slažem, oni vode svoju politiku, mi svoju, ali neka ostanemo zajedno na tome“, naglasio je Dodik.\nZa sutra je najavljen sastanak srpskih opozicionih stranaka u Banjaluci.\nPredsednik Srpske demokratske stranke (SDS) Mirko Šarović potvrdio je da će lideri opoziionih stranaka razgovarati o aktuelnoj političkoj situaciji u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini.\nŠarović je dodao da će biti reči i o Dodikovim izjavama da „Dejtonski sporazum ne postoji i da je potreban novi politički dogovor u Bosni i Hercegovini“.\nDodik je posle sastanka članova Predsedništva BiH sa turskim predsednikom rekao da Dejtonski sporazum ne postoji i da on podržava teritorijalni integritet BiH.\n„Ja sam za održavanje teritorijalnog integriteta BiH, a politički aranžman mora biti rezultat unutrašnjeg dogovora. Dejtonski sporazum skoro i ne postoji, jer je uništen intervencijama međunarodne zajednice i zato moramo doći do novog dogovora koji može stabilizovati BiH u nekoliko narednih decenija“, rekao je Dodik u petak u Sarajevu.


Mirjana Jevtić podnela ostavku | KoSSev\nMirjana Jevtić podnela ostavku\nČetvrtak 29. decembar 2016, 15:22\nMinistarka za lokalnu samoupravu Kosova, Mirjana Jevtić, obavestila je premijera Isu Mustafu da podnosi ostakvu na tu funkciju. Tu informaciju je za RTK2 potvrdio poslanik Srpske liste u Skupštini Kosova, Slavko Simić.\n"Mirjana Jevtić je oko podneva obavestila premijera Isu Mustafu da podnosi neopozivu ostavku na mesto ministra administracije i lokalne samouprave, a o ostavci Jevtićeve i Srpska lista je takođe obavestila premijera," rekao je Simić.\nJevtićeva je funkciju ministarke obavljala od 16. decembra, kada je predsednik Vlade Kosova smenio Ljubomira Marića.\nOva smena izazvala je razmimoilaženja između članova Srpske - kadra Srpske napredne stranke i Pokreta Socijalista na KiM-u. O tome čitajte u našoj podstranici "Sukob u Srpskoj".\nKoSSev - U međuvremenu, naša redakcija došla je do pisma koje je predsednik liste Srpska, Slavko Simić, uputio Premijeru Kosova, Isi Mustafi, sa zahtevom za razrešenje Mirjane Jevtić, istovremeno obaveštavajući da će ga "o eventualnom nominovanju nekog iz srpske zajednice na tu poziciju blagovremeno obavestiti".


Dejan Milosavljev - Tri nestvarne bravure za 5 sekundi\nHome » Evrokupovi u rukometu » Dejan Milosavljev – Tri nestvarne bravure za 5 sekundi\nPolovinom septembra 2018. godine, u prvom kolu grupe A Lige šampiona, Vardar je kao gost savladao aktuelnog šampiona Evrope Monpelje i najavio uspešnu sezonu. Iako je francuski tim u novu sezonu ušao sa promenjim igračkim kadrom u odnosu na šampionsku sezonu, pobeda Vardara je za neke bila malo iznenađenje, ali i odlična najava za sezonu u kojoj će i pored velikih finansijskih problema, tim iz Skoplja mimo očekivanja većine rukometnih stručnjaka uspeti da postane šampion Evrope.\nNajzaslužniji za pobedu Vardara u Monpeljeu bio je golman Dejan Milosavljev, kojem su 15 uspešnih intervencija donele priznanje za igrača utakmice, ali i mesto na golu u timu kola Lige šampiona. Ipak, pored toga što je sve vreme briljirao na golu, Milosavljev je posebno oduševio svu rukometnu publiku u 24. minutu duela, kada je u samo pet sekundi načinio tri nestvarne bravure…\nDejan Milosavljev bio je jedan od junaka trijumfa Vardara nad Monpeljeom.\nPosle odlične odbrane svog tima, Mohamed Mamdu poveo je brz kontranapad Monpeljea i činilo se da ga ništa neće zaustaviti u postizanju gola, ali tada Dejan Milosavljev, uz pomoć stative, na fantastičan način brani njegov šut iz zicer pozicije. Na nesreću gostiju, lopta se posle kontakta sa stativom odbija pravo u ruke domaćeg igrača Teofila Kozea, a desnokrilni igrač Monpeljea ima istu ili možda bolju poziciju za postizanje gola od svog saigrača, ali to ne sprečava Milosavljeva, da novom sjajnom intervencijom, ovog puta rukama, zaustavi i njegov udarac. Ipak, lopta opet završava u rukama domaćih igrača, ovog puta kod Melvina Ričardsona, koji ubrzo šutira, ali Dejan Milosavljev čini novo „čudo“ i špagom brani taj šut, pre nego što će lopta konačno završiti u rukama njegovih saigrača.\nBile su to tri fantastične odbrane golmana iz Srbije, koje su oduševile ljubitelje rukometa, završile u mnogim sportskim vestima širom planete, ali i od strane nekih portala proglašene za najbolje momente prvog kola elitnog rukometnog takmičenja. Kako je Dejan Milosavljev za samo pet sekundi odbranio tri zicera igračima tada aktuelnog šampiona Evrope, možete pogledati na snimku koji je pred vama.


Najavljene investicije od 1,5 mlrd EUR u OIE 26 Jun 2013 - ekapija\nU proteklih godinu i više dana beležimo porast interesovanja investitora za sektor obnovljivih izvora energije (OIE). U Vojvodini je aktivno oko 30 kompanija, uglavnom u početnoj fazi, koje su najavile oko 1,5 mlrd EUR ulaganja, rekao je Aleksandar Stojkov, direktor Fonda za podršku investicija u Vojvodini (VIP fond) u Bačkoj Topoli. Na seminaru VIP fonda "Obnovljivi izvori energije – investicije i uloga lokalnih samouprava" za predstavnike lokalnih samouprava, koji je 25. juna održan u Skupštini opštine Bačka Topola, Stojkov je naglasio da je uglavnom i dalje reč o potencijalu i da je malo operativnih projekata:\n- Ono što je je potrebno da bi se taj potencijal konvertovao u realne projekte, jeste da se upotpuni regulatorni okvir za ovaj sektor. Vlada Republike Srbije je nedavno usvojila jedan set regulative, čime su obezbeđene "feed in" tarife i status povlašćenog proizvođača, Ministarstvo energetike je nedavno najavilo da će model ugovora o otkupu struje iz OIE biti usvojen do 10. jula, i ako to bude slučaj, mislim da možemo da očekujemo da krajem ove i početkom sledeće godine započne izgradnja vetroparkova, ali i solarnih elektrana i postrojenja na biomasu - rekao je Stojkov.\nOn je pozvao predstavnike lokalnih samouprava da se, ukoliko budu u prilici da pregovaraju sa stranim investitorima iz ove oblasti, obrate VIP fondu, koji im može pomoći da utvrde da li je reč o pouzdanom investitoru.\nNada Radovanović, pomoćnik pokrajinskog sekretara za investicije u energetici, je upoznala opštinare sa regulatornim okvirom u sektoru OIE i uputila ih na "Vodiče za investitore", koji se nalaze na sajtu Sekretarijata za energetiku i Ministarstva energetike, jer sadrže neophodne informacije za one koji žele da investiraju u ovaj sektor.\nAna Brnabić, direktor projekta "Continental Wind Serbia", koja u opštini Kovin radi projekat vetroparka "Čibuk 1", naglasila je da su brojni benefiti za lokalnu samoupravu koja ima vetropark, od povećanog budžeta opštine, profita za one koji prodaju zemlju uz nesmetan nastavak poljoprivrednih aktivnosti, preko poboljšanje infrastrukture na račun investitora, do novih radnih mesta.\n- Mi smo sa Opštinom Kovin sklopili ugovor o saradnji po kojem 2% neto profita ide opštini. Osim toga, dve trećine zemlje koje smo kupili je u privatnom vlasništvu, i ti zemljoradnici i dalje mogu da obrađuju zemlju, a nakon što vetropark prestane da radi, imaju mogućnost da otkupe svoju zemlju nazad za samo jedan evro - rekla je Brnabić i napomenula da je obaveza investitora i da sredi puteve i dalekovode za svoje potrebe, ali i da država mora da pruži više stabilnosti i uključipostojeće investitore pre donošenja važnih odluka koje se tiču i njihovog poslovanja.\nOna je objasnila da će vetropark "Čibuk 1" imati 57 turbina ukupnog kapaciteta 144,21 MW, da je u pitanju investicija vredna oko 280 mil EUR, od kojih oko 70% čine krediti međunarodnih finansijskih institucija.\nSvoja iskustva poslovanja u Srbiji sa predstavnicima lokalnih samouprava podelio je i Milan Milić, direktor "Bridge Power Investments", koji je objasnio da ova češka kompanija planira da u narednih pet godina investira u Srbiji u još oko pet do sedam peletarnica nešto manjeg kapaciteta od onog u Doroslovu, kao i Dragan Relić, vođa projekta "Prima Energy", solarne elektrane u Beočinu.


Ankara: Ne očekujemo povećanje tenzija sa SAD\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 27.Nov.2020, 05:48\nZvanična Ankara ne očekuje da će se povećati tenzije između SAD i Turske kada vlast bude preuzela administracija izabranog predsednika Džoa Bajdena, rekao je danas Numan Kurtulumus, visoki funkcioner partije predsednika Tajipa Redžepa Erdogana.\nTenzije su porasle između dve zemlje posle nesuglasica oko politike prema Siriji i odbijanja SAD da izruče osumnjičenog za pokušaj državnog udara 2016. godine, preneo >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << je Rojters.\nTurska se oslanjala na to da bi dobri privatni odnosi između Erdogana i Donalda Trampa mogli da reše nesuglasice, ali Rojters ocenjuje da bi Bajden "mogao da bude oštriji prema Turskoj, delom zbog njene spoljne politike, a delom zbog kršenja ljudskih prava."\nKurtulumus je u intervjuu za Rojters rekao da očekuje da će novi predsednik SAD da izbalansira američku politiku na Bliskom istoku.\n"Bajden će biti pažljiv, ali će istovremeno čuvati interese SAD i neće pogoršavati odnose sa Turskom. Želim da verujem da će nova administracija preduzeti pozitivne korake", rekao Kurtulumus.\n27.Nov.2020: Radio Televizija Vojvodine


NOVI RUSKI MONSTRUM: Rusi prave novog lovca MIG-41 | WebTribune\nHome SPEKTAR NOVI RUSKI MONSTRUM: Rusi prave novog lovca MIG-41\nRuska kompanija “Mig” započela je izradu novog vojnog aviona koji će zameniti postojeći Mig-31. Glavna odlika najnovijeg lovca-presretača je što će moći da razvije hipersoničnu brzinu, a prema najavama, proizvodnja bi trebalo da počne do 2025. godine.\nO ovom avionu se gotovo ništa ne zna jer, kao i svi drugi najmoćniji vojni projekti, nosi oznaku “tajno”, prenosi “Sputnjik”.\nProjekat konstruisanja novog presretača pokrenut je početkom 2014. godine. Tada je predstavnik Komiteta za odbranu ruske Državne dume, poslanik Aleksandar Tarnajev, saopštio da je potpisan odgovarajući dokument o izvođenju naučno-istraživačkih i ogledno-konstruktorskih radova na lovcu-presretaču Mig-41.\nNovi avion će imati sve najbolje karakteristike njegovog prethodnika, koristiće se najmoderniji materijali i moći će da razvije brzinu od preko četiri maha, što znači da će biti brži od rakete.\nZbog brzine koju će avion moći da razvije, nijedan trenutno postojeći protivvazdušni sistem, sem ruskog S-500, neće biti u stanju da ga obori.\nInače, Mig-31 je se i dalje smatra okosnicom ruske avijacije, a trenutno je u toku modernizacija određenog broja tih letelica. Kako je ranije najavljivano, Mig-31BM će dobiti novu avionsku elektroniku, naoružanje i radarsku opremu.\nŠTA ĆE SE DOGODITI: Turski tenkovi ulaze u Alep, sirijska vojska i ruska avijacija čekaju ..\nRatni požar se širi: U Siriju ušle specijalne jedinice Kube


ALARM U EVROPI- ŠTA STOJI IZA AMERIČKOG "PLANA B" ZA IRAN: Napravljen je da ne uspe, jer se ustvari sprema ovo... | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / ALARM U EVROPI- ŠTA STOJI IZA AMERIČKOG „PLANA B“ ZA IRAN: Napravljen je da ne uspe, jer se ustvari sprema ovo…\nALARM U EVROPI- ŠTA STOJI IZA AMERIČKOG „PLANA B“ ZA IRAN: Napravljen je da ne uspe, jer se ustvari sprema ovo…\nNova američka strategija prema Iranu odjek je decenija propale politike Sjedinjenih država i podiže strah od konflikta na Bliskom istoku, kažu analitičari.\nNekoliko dana kasnije, početkom maja, predsednik SAD Donald Tramp objavio je da Vašington napušta nuklearni sporazum iz 2015, potpisan između Irana i šest velikih sila, a kojim se Teheran obavezuje da prihvati ograničenja na svoj nuklearni program u zamenu za oslobađanje od sankcija.\nPovlačenju SAD iz sporazuma su se oštro suprotstavile druge potpisnice, uključujući Evropu. U Iranu je mogućnost nametanja novih sankcija povećala anti-američko raspoloženje i naterala ministra spoljnih poslova te zemlje da krene na diplomatsku turneju i spasi sporazum. Dok je budućnost pakta pod znakom pitanja, Pompeo – koji je sada ponovo u Vašingtonu i u četvrtoj nedelji na novoj funkciji – održao je svoj prvi veliki govor o spoljnoj politici.\nNije iznenađenje da se fokusirao upravo na Iran.\n– Iran mora promeniti svoju unutrašnju i spoljnu politiku – rekao je bivši direktor CIA i postavio 12 zahteva za uključenje u bilo koji budući nuklearni sporazum sa Teheranom. –Neuspeh da se isprate ti zahtevi imaće za posledicu najjače sankcije u istoriji.\nOštri uslovi u takozvanom “planu B” američke administracije o Iranu uključuju polačenje svih snaga Irana iz Sirije, zaustavljanje obogaćivanja uranijuma i razvoja nuklearnih projektila, kao i okončanje podrške za niz grupa na Bliskom istoku, poput Hezbolaha i Hamasa. Pompeo je rekao da su to “stvarno osnovni zahtevi” koji “nisu nerazumni”. Ali za Iran ti zahtevi su odjek decenija “neuspele” američke politike koja je prethodila potpisivanju nuklearnih sporazuma pre tri godine.\n-Pompeov post-nuklearni sporazum ostavlja nula šanse za diplomatiju sa Iranom. On ponavlja istu politiku prinude koju je američka administracija četiri decenije primenjivala nad Iranom. Ovaj pristup je već propao – kaže Sejed Hosein Musavijan, bivši portparol zvaničnog Teherana tokom nuklearnih pregovora sa međunarodnom zajednicom.\nPompeo je u svom 30-minutnom govoru takođe zapretio da će Vašington kazniti kompanije koje nastave poslovanje sa Iranom, a analitičari kažu da je cilj toga jasan – obogaljiti iransku ekonomiju i sprečiti je od stvaranja sopstvene regionalne i unutrašnje politike i eventualnog svrgavanja iranske vlade.\nEli Geranmajeh, saradnica Evropskog saveta za strane odnose, kaže da su novi američki zahtevi u stvari “uslovi predaje”.\n-Ciljani su da implodiraju iransku državu, podriju njeno vođstvo u kući i u inostranstvu, te ekonomski, vođenjem rata sankcija, ne samo protiv Irana već svake države koja posluje sa Iranom – kaže Geranmajeh, dodajući da je nova američka politika za neke poput “promene režima”.\nAnalitičari upozoravaju da je američki potez doveo do ničeg nego do podizanja mogućnosti rata između Vašingtona, njegovih regionalnih saveznika i Irana. Analitičar i autor Trita Parsi smatra da su zahtevi SAD “potpuno nerealni”.\n-“Plan B” Trampove administracije je napravljen da ne uspe i da utre put “planu C”, koji je najverovatnije rat. Kad kombinujete nerealne zahteve sa teškim pritiskom, onda pravite stazu za konfrontaciju – ističe on.\nZnakovi za brigu su već tu. Dva dana nakon povlačenja SAD iz sporazuma, Izrael je objavio da je napao skoro sve iranske vojne infrastrukture u Siriji, tvrdeći da je to odgovor na iranske rakete na njegove pozicije u okupiranoj Golanskoj visoravni, što je Iran porekao. Ovo izraelsko bombardovanje je bilo najveća intervencija američkog saveznika u Siriji u decenijama. Parsi kaže da bi iranski odgovor Izraelu mogao dovesti do “veoma različite dinamike” na Bliskom istoku.\nMohamed Marandi, profesor Univerziteta Teheran, koji je učestvovao u nuklearnim pregovorima 2015, kaže da je američko povlačenje dovelo do “preovlađujućeg konsenzusa u Iranu da se Sjedinjenim Državama prosto ne može verovati”.\n– Iran će se verovatno povući iz sporazuma. Potom će nastaviti svoj nuklearni program punom brzinom, pa će ponašanje američke vlade dovesti do tačno suprotnog rezultata – ocenio je Marandi, izražavajući sumnju u sposobnost evropskih sila da će zaštititi pakt.\nALARM U EVROPI\nMogućnost obnavljanja konflikta u region već je alarmirala Evropu, koja se još bavi sa problemom dolaska miliona izbeglica zemalja u kojima su u toku sukobi, kao što su Sirija i Jemen.\nMoguće nove američke sankcije mogle bi da izbace sa svetskog tržišta više od milion barela iranske nafte, što će smanjiti prihode vlade. Ali, bol će osetiti i strane kompanije – evropski giganti već se suočavaju sa mogućnošću značajnih gubitaka.\nNeke se već povlače – danski “Maersk tankers” je već ugasio posao u Iranu, dok je francuski “Total” rekao da će se povući iz projekta razvoja gasnog polja u Iranu, vrednog više milijardi dolara.\nPovlačenje evropskih firmi, međutim, možda će otvoriti vrata kineskim i ruskim kompanijama da posluju u Iranu.\n– Kina i Rusija se osećaju ugroženo od strane Trampovog režima, koji deluje van kontrole – kaže Marandi.\nOn je istakao da Pompeove pretnje nisu nove i da neće promeniti ništa u Iranu.\n-U stvari, to će ujediniti zemlju više nego ikad. Iran mora biti sposoban da se brani. Ono što sprečava SAD da ga napadnu su njegove odbrambene sposobnosti – zaključio je Marandi, dodajući da Trampova odluka neće promeniti ponašanje Irana na bilo koji način.\nPrevious POSLEDNJA VEST: Ruska podmornica lansirala četiri interkontinentalne balističke rakete..!\nNext DODIK OTKRIO: Sprema se ofanziva na Republiku Srpsku! Idem hitno kod Putina da…


Označavanje slika zbog lakšeg pronalaženja\nPronalaženje slike na računaru može biti veoma težak zadatak, naročito ako imate veliki broj slika. Korišćenje Windows foto-galerije olakšava pronalaženje slika korišćenjem oznaka i ocena. Kasnije možete koristiti okno za navigaciju ili polje za pretragu da biste filtrirali slike prema oznakama ili ocenama.\nIzaberite sliku koju želite da označite.\nAko se ne prikaže okno sa informacijama, na traci sa alatkama kliknite na dugme Informacije.\nU oknu sa informacijama izaberite stavku Dodaj oznake, unesite ime oznake i pritisnite taster ENTER.\nOkno sa informacijama sa prikazanim oznakama izabrane slike.\nU oknu sa informacijama slici takođe možete dodati natpis i ocenu. Slici možete dati ocenu od jedne do pet zvezdica.\nNa svaku sliku možete primeniti neograničen broj oznaka. Možda ćete hteti da kreirate posebne oznake koje će predstavljati mesto, ljude ili događaje koji su prikazani na slikama.\nPošto dodate oznaku nekoj slici, oznaka će biti prikazana u oknu za navigaciju.\nPrevucite sliku do odgovarajuće oznake u oknu za navigaciju da biste primenili postojeću oznaku.\nOrganizovanje oznaka ugnežđavanjem u grupe\nAko dodajete veliki broj oznaka, može vam biti teško da pratite dugačku listu oznaka u oknu za navigaciju. Ako imate grupe srodnih oznaka možda ćete želeti da ih ugnezdite. Na primer, pogledajte ovu grupu oznaka koje možete koristiti za organizovanje porodičnih slika: Porodica\nPošto tri oznake pripadaju većem skupu („Porodica“), možete ih ugnezditi u okno za navigaciju. Ovaj postupak ima nekoliko prednosti:\nOznaku najvišeg nivoa možete razviti i skupiti kao da je fascikla koja sadrži potfascikle. Ovo vam omogućava da sakrijete ugnežđene oznake koje se nalaze u oznaci najvišeg nivoa i pojednostavljuje prikaz u slučaju da ne želite da vidite sve oznake.\nMožete kliknuti na oznaku najvišeg nivoa da biste videli sve slike označene oznakom najvišeg nivoa kao i drugim ugnežđenim oznakama. Ako želite da vidite samo slike sa oznakama koje su ugnežđene u oznaku najvišeg nivoa, kliknite na ugnežđenu oznaku.\nUgnežđene oznake izgledaju ovako:\nOznaka najvišeg nivoa „Porodica“ (levo) i razvijena oznaka najvišeg nivoa „Porodica“ sa ugnežđenim oznakama (desno)\nKreirajte oznake koje želite da koristite.\nU oknu za navigaciju prevucite oznaku koju želite da ugnezdite na oznaku za koju želite da bude oznaka najvišeg nivoa.\nNastavite sa prevlačenjem dodatnih oznaka u oznaku najvišeg nivoa.\nKoristite kosu crtu (/) za kreiranje ugnežđene oznake prilikom unošenja oznaka u okno sa informacijama. Na primer otkucajte Porodica/deca da biste slici dodali oznaku „Deca“ (koja je ugnežđena u oznaku „Porodica“). Ako oznaka „Porodica“ ne postoji, biće automatski kreirana.\nTakođe pogledajtePronalaženje slike na računaruSaveti za organizovanje slika