NOVI MENADŽMENT POSTAJE SVE POPULARNIJI: Ko želi biti prvi, mora biti agilan - Nira Press\nPočetna » NOVI MENADŽMENT POSTAJE SVE POPULARNIJI: Ko želi biti prvi, mora biti agilan\nAgilni menadžment postoji u svim industrijama i sve razvijene i manje razvijene zemlje koriste agilno. Ako se pravi nešto kompleksno, trči se trka i proizvod mora brzo da se napravi, onda nema dileme da je za tu kompaniju agilni menadžment\nAgilni menadžment je potreban svugde gde postoje kompleksne potrebe da se zadovolji klijent. Novi menadžment primenjuju sve velike kompanije: Microsoft, Google, Apple. U Srbiji na ovaj način rade Endava, Nordeus, Levi9, Comtrade, Enjoying, eFron, EtonDigital, Societe Generale banka… Istraživanja takođe pokazuju da se korišćenjem agilne metode menadžmenta, vreme dijagnostifikovanja raka dojke skraćuje na desetine puta. Povećava se broj zanimanja čiji rad podrazumeva agilno što je vidljivo na profesionalnoj mreži LinkedIn, a u svetu već niču agilni gradovi – Barselona, San Hose u Kaliforniji. To su oni gradovi koji potrebe svojih građana stavljaju na prvo mesto.\nOvako o agilnom menadžmentu, novom načinu razmišljanja i upravljanja ne samo kompanijama nego i javnim institucijama, govori Jasmina Nikolić, član međunarodnih agilnih udruženja koja sertifikuju trenere i profesionalce – Skram alijanse i Agilne alijanse. Ona je među prvima u Srbiji počela da izučava i da se edukuje u sferi agilnog menadžmenta kao i da se bavi agilnim transformacijama preduzeća. Na univerzitetu La Salje u Barseloni predaje agilnu kulturu na redovnim master studijama, jednim od retkih akreditovanih programa gde se uči agilni menadžment kroz formalno obrazovanje. Na Filološkom fakultetu u Beogradu je obučila agilne timove koji su pripremali članke za Wikipediju, a koji su ocenjeni najvišim ocenama.


Jahjaga: Srpski parlamentarni i predsednički izbori dozvoljeni, lokalni ne | Srbija izbori 2020\n» Jahjaga: Srpski parlamentarni i predsednički izbori dozvoljeni, lokalni ne\nJahjaga: Srpski parlamentarni i predsednički izbori dozvoljeni, lokalni ne\nIzvor: Srna / Foto: Beta\nSrpski izbori na Kosovu, osim lokalnih, biće organizovani u skladu sa visokim evropskim standardima koji "podrazumijevaju da pravo glasanja ima dijaspora, odnosno svi građani Kosova koji imaju dvojno državljanstvo", izjavila je predsednica Kosova Atifete Jahjaga.\nOna je rekla novinarima da su lokalni izbori u nadležnosti kosovskih institucija sa čime se, kako kaže, u potpunosti slažu međunarodni subjekti. Odgovarajući na pitanje da li će sever Kosova biti predmet posebnih pregovora, Jahjaga kaže da nema posebnog statusa za sever, kao "ni podele Kosova sa Srbijom".\n- Reč je o tri od 38 opština koliko postoji na Kosovu. Najbolje i jedino rešenje ovog pitanja jeste organizovanje lokalnih izbora u tri opštine na severu zemlje u skladu sa Ustavom i zakonima Kosova - rekla je Jahjaga.\nOna je navela da je Ahtisarijevim paketom i Ustavom Kosova predviđena velika autonomija lokalne samouprave, koja, kako kaže, ne podrazumeva razdvajanje, otcepljenje, samoodređivanje ili pripajanje drugoj državi.


Incko otkriva šta su tražili Nijemci i Amerikanci - BIGportal.ba\n15 Septembra, 2020 15 Septembra, 2020 0178\n-Iskreno da vam kažem, raspoloženje za upotrebu bonskih ovlaštenja je veće sada nego prije pet godina, ali nikakva odluka još nije donesena, otkriva Incko.\n“Svaki put kada Metju Palmer dolazi u BiH dolazi kako bi pružio američku podršku”, kazao je Incko, dodajući da pored svih kriza u svijetu koje su mnogo krupnije od one u Bosni i Hercegovini, Palmer je našao vrijeme da dođe u BiH i ja sam mu zahvalan”.\nUpitan da li je sa Palmerom razgovarao o zatvaranju OHR-a, reformi Ustava BiH…, Incko odgovara da još nije vrijeme za zatvaranje OHR-a.\n“Što se tiče reforme Ustava BiH – vrijeme je. Kada bude pozitivna procjena političke situacije u zemlji i puna implementacija Dejtona – tada će biti vrijeme da se zatvori OHR. Sada ne možemo reći da je vrijeme za zatvaranje, posebno pored retorike o otcjepljenju”, kazao je Incko gostujući u programu N1.\n“Ja sam pristalica da su dobra domaća rješenja najbolja, ali ako se nastavi sa ovakvom situacijom doće do promjene raspoloženja međunarodne zajednice i tražiće se upotreba bonskih ovlaštenja, ali ne zbog nas, nego zbog interesa naroda. Iskreno da vam kažem, raspoloženje za upotrebu bonskih ovlaštenja je veće sada nego prije pet godina, ali nikakva odluka još nije donesena”, rekao je Incko.


11/03/2019 Fokus 5 Srbija\nIzvor otkriva da se Medvedev oduševio što su, između ostalog, na Svečanoj akademiji izvedene i antifaštističke pesme. Na svečanosti je prikazan dokumentarni film "Put pobede", a deo programa su bile i prigodne muzičke numere koje je izveo ruski vojni ansabl "Aleksandrov", umetnički ansambl Ministarstva odbrane "Stanislav Binički" i hor Narodnog pozorišta u Beogradu pod dirgigentskom palicom Đorđa Stankovića.\n“Dačić je na večeri, upriličenoj posle Svečane akademije u centru "Sava", a koju je priredio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, razgovarao sa Medvedevim i kada je video da su na njega najjači utisak ostavile partizanske pesme, rekao je da je lično zaslužan što su te antifašističke pesme izvođene u okviru programa”, kaže izvor i dodaje:\n“Doslovce mu je rekao: "Ja sam zaslužan za to". Dačić je slagao predsednika vlade Rusije, preuzeo je zasluge za nešto s čim nije imao veze. Zamislite, šef diplomatije da određuje ili sugeriše koje pesme će se izvoditi na Svečanoj akademiji.\nPročitajte OVDE šokantnu ispovest Dragoljuba Ojdanića.


Rusi žele navijače na tribinama i pored porasta zaraženih - Sportske.net\nMinistar sporta Rusije Oleg Maticin rekao je danas da će se truditi da omogući da navijači i dalje prisustvuju sportskim dogadjajima, uprkos porastu broja zaraženih korona virusom u Rusiji.\nU sred pandemije Rusija je dozvolila velikom broju navijača da prisustvuju utakmicama. Gotovo 16.700 ljudi gledalo je prošle nedelje utakmicu fudbalera Zenita iz Sankt Peterburga i Briža u Ligi šampiona.\nUtakmicu fudbalera Krasnodara i Čelsija sinoć je gledalo 10.500 ljudi.\nOsim fudbala, Rusija je dozvolila prisustvo gledalaca i na trci Formule 1 u Sočiju prošlog meseca, gde je bilo oko 30.000 ljudi dnevno. To je najveći broj gledalaca ove sezone u Formuli 1.\nMeđutim, neki regioni su nametnuli svoja ograničenja ili zabranili publiku.\nZdravstvene vlasti u Moskvi su smanjile broj navijača na utakmicama fudbalera Spartaka zbog zabrinutosti jer se oni okupljaju blizu. Takodje, nadležni tvrde da je stvarna posećenost navijača jednoj utakmici bila veća nego što je zvanično zabeleženo.


VMware istraživanje: Mere nadzora zaposlenih mogle bi da ugroze poverenje i povećaju fluktuaciju osoblja - Internet ogledalo\nYou are at:Home»Analize»VMware istraživanje: Mere nadzora zaposlenih mogle bi da ugroze poverenje i povećaju fluktuaciju osoblja\nPorast rada na daljinu zahteva nove načine praćenja performansi i rezultata, ne samo kroz brojanje otkucanog na tastaturi i vremena provedenog za stolom\nKompanija VMware, vodeći inovator u segmentu poslovnog softvera, podelila je rezultate globalne studije koja je otkrila da bi zabeleženi porast učinka zaposlenih i poverenja koje je uspostavljeno u okviru novih ch modela rada, mogli da budu ugroženi usled povećanja implementacije mera daljinskog nadzora od strane poslodavaca.\nStudija „Virtuelni plan: nova pravila za novu eru rada“, koju je u ime VMware-a sprovela nezavisna istraživačka institucija “Vanson Bourne”, otkriva da je 70% anketiranih kompanija ili već implementiralo ili planira da implementira mere nadzora zaposlenih, u cilju praćenja produktivnosti zaposlenih koji su prešli na hibridne modele rada.\npraćenje mejlova (44%)\nMeđutim, 39 odsto kompanija koje su već implementirale praćenje uređaja i 41 odsto kompanija koje su trenutno u procesu uvođenja ovih mera, beleže „drastično povećanje” ili „povećanje” fluktuacije zaposlenih.\nIz perspektive zaposlenih, tri četvrtine (75%) se slaže da je prelazak na distribuirano radno okruženje rezultirao time da poslodavci više cene njihov učinak, nasuprot tradicionalnim pokazateljima kao što je vreme provedeno u kancelariji. 79 odsto zaposlenih se slaže da su im tehnologije rada na daljinu omogućile da rade efikasnije nego ranije. 74% organizacija moralo je da razvije nove načine merenja produktivnosti zaposlenih. Novi pristup praćenju produktivnosti postignut je korišćenjem rešenja fokusiranih na performanse: redovne razgovore sa menadžerima o obimima posla (55%), procenu učinka u odnosu na dogovorene planove (53%), i korišćenje novog softvera za upravljanja projektima (47%).\nMeđutim, sada kada direktno nadređeni više nisu udaljeni svega nekoliko kancelarija, poslodavci razvijaju nove načine za praćenje i kvantifikaciju produktivnosti zaposlenih. Iako skoro šest od deset (59%) zaposlenih priznaje da je njihova organizacija morala da razvije nove načine za praćenje produktivnosti kao deo prelaska na hibridni rad, transparentnost je i dalje kritična tema. Četvrtina zaposlenih (24%) ne zna da li je njihova organizacija implementirala sisteme za nadzor na njihove uređaje kako bi pratila njihovu produktivnost.\n„Globalno vidimo da se organizacije trajno prebacuju na hibridne modele rada koji ne zahtevaju da radnici koji pružaju intelektualne usluge budu stalno u kancelariji. U okviru ove promene, poslodavci bi trebalo da budu oprezni kada zamenjuju prezentizam alatima za praćenje. Nadgledanje i performanse su dve veoma različite stvari“, kaže Shankar Iyer, viši potpredsednik i generalni menadžer za End-User Computing u VMware-u. „Alati digitalnog radnog prostora omogućavaju ljudima da rade sa bilo kog mesta, a naše istraživanje pokazuje da se zaposleni osećaju da ih poslodavci više cene i da im više veruju. Nedostatak transparentnosti i merenje kroz skrivene tehnologije i brojeve, može vrlo brzo da naruši poverenje zaposlenih i dovede do toga da potraže drugi posao.”\nBezbednost je timski sport. Virtuelni “prostorni plan” donosi brojne nove slobode za zaposlene – i isto toliko bezbednosnih rizika za IT. Sa manje direktne kontrole nad aplikacijama, uređajima i mrežama, IT se kreće kroz novu paradigmu u kojoj je bezbednost timski sport. Pogledajte infografik.\ndaljinski nadzor hibridni rad Vanson Bourne VMware istraživanje


Sindikat ,,Otranta“: Zaustaviti prodaju hotela - Lajme nga Ulqini\nSindikat ,,Otranta“: Zaustaviti prodaju hotela\nSindikat ,,Otranta“ poslao otvereno pismo na šest adresa\nPODGORICA – Zaposleni u hotelu ,,Otrant“ i sindikalna organizacija ovog kolektiva traže od Ministarstva turizma, Rada i socijalnog staranja, predsjednika opštine Ulcinj i Crnogorskog sindikata da zaustave nadmetanje za prodaju hotela i izmire dugovanja prema NLB Inter Finanz banci.\nHotel ,,Otrant“ iz Ulcinja, kako se navodi u saopštenju, nalazi se u izuzetno teškoj situaciji, moguće je otpuštanje radnika i odlazak pod stečaj. Povodom toga sindikalna organizacija ,,Barkli Montenegro“ Ulcinj, obratila se nadležnim državnim organima sa ciljem regulisanja stalnog statusa zaposlenih u ovom kolektivu.\n– Kao što je poznato od privatizacije ovoga hotela zaposleni imaju problema sa isplatom ličnih dohodaka i ostalih primanja koja im pripadaju po osnovu Zakona o radu i opšteg kolektivnog ugovora – navodi se u saopštenju sindikata. Zaposleni nisu primali lične dohotke od prošle godine do jula 2011, od tada se obaveze redovno ispunjavaju uz pomoć Vlade.\nNovi problemi za ulcinjski kolektiv nastaju završetkom procedure potraživanja dugovanja od strane NLB Inter Finanz –a, iako je ,,Barkli Montenegro“ izmirio zakašnjela dugovanja početkom ove godine, nisu uspjeli da reprogramiraju dug. Predstavnici sindikata napominju da je hotel jedini izvor prihoda za većinu radnika, a s druge strane socijalni programi neće obezbijediti prihvatljive prihode.\n– Jedini izlaz je da se zaustavi prodaja založene imovine i na taj način spriječi odlazak pod stečaj hotela ,,Otrant“ – stoji u saopštenju sindikata potpisanog od strane predsjednika opštinskog sindikalnog povjereništva Šefka Ljamovića i predsjednika sindikata ,,Barkli Montenegra“ Muzafera Suljovića.


Sve je dogovoreno nakon sastanka sa generalni direktorom kluba, Milošem Vazurom, čime je stavljena tačka na spekulacije da bi tokom leta mogao da napusti klub.\nOstojić (35) nije krio da želi da ostane u Humskoj, a sada mu je ispunjena želja i biće i dalje deo ekipe Sava Miloševića.\nStruci su na raspolaganju Bojan Ostojić, novajlije Dominik Dinga i Igor Vujačić, očekuju se prodaje Svetozara Markovića Olimpijakosu i Strahinje Pavlovića Juventusu, a u srce odbrane mogao bi, zavisno od potrebe i rivala, da se pomeri desni bek Nemanja R. Miletić. Samim tim, kapiten Budućnosti, Stefan Milić neće baš skorije za Beograd, te ostaje da se njegov razvoj prati.\nSUPERLIGA Čukarički "šesticom" ispratio Vranjance, Napredak odneo bodove sa "Karađorđa" /FOTO/\nInter smenio Macarija i postavio Manćinija za novog trenera


Ekonomija | Konkretno\nPoljoprivreda Srbije u ambisu – II deo\nKada Srbija ne koristi svoje prirodne, zemljišne resurse, povoljan odnos raspoloživih površina po stanovniku i zaposlenih u poljoprivredi ne možemo ni očekivati bolje rezultate.\nPoljoprivreda Srbije u ambisu – I deo\nKompletan poljoprivredni sistem u tržišnim uslovima nije uvek dovoljno jasan. Tržište treba da bude osnov, a ne monopolističko ili tajkunsko mesto gde se ubacuju velike sume novca, što vrlo često kod nas izaziva restriktivnu praksu i monolističke tendencije.\nNacionalni i strateški resursi nemaju cenu\nKako bi ''Telekom Srbija'' bila još efikasnija i uspešnija kompanija, neophodna je hitna racionalizacija i sistematizacija radnih mesta. Tu odgovornost snosi menadžment kompanije.\nNije to lak posao, vreme ističe, nestrpljivi klijent čeka u banci vaše izveštaje, direktor vam diše za vrat, a vi, kao i svaki smrtnik, kao i svaki ljudski faktor, pogrešite...i onda se raspara i naličje ćilimčeta, nazvano „Pasiva“: ne valja vam posao, morate sve ispočetka!\nDakle, Sfinga pita: zašto belgijsko preduzeće Delhaize u Srbiji zastupa Grk – direktor i Grk – ovlašćeno lice, prokurista, uz to – nerezidenti, koji putem ugovora o izbegavanju dvostrukog oporezivanja nisu obveznici poreza u Srbiji?


Foto: Velibor Tripić | Dodik: Nismo za članstvo ali smo za saradnju sa NATO\nSrna 19.05.2019 14:04 15:27\nBANJALUKA – Predsjednik SNSD-a i srpski član predsjedništva BiH Milorad Dodik poručio je da Republika Srpska neće prihvatiti članstvo u NATO, ali može saradnju sa tim vojnim savezom.\nKombinacije bošnjačke politike ne doprinose formiranju vlasti\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik rekao je danas da najnovije kombinacije u okviru bošnjačke političke elite ne idu za tim da se brzo formiraju zajedničke institucije i Savjet ministara. Dodik je rekao novinarima u Banjaluci da to najviše šteti BiH i njenom potencijalu na međunarodnom planu, iako je formiranje vlasti osnova za dobijanje kandidatskog statusa za članstvo u EU, što donosi brojne benefite i stvara novu dinamiku za BiH.\n"To neka odluče drugi. Činim šta mogu i to isključivo u ime Srpske. Ponoviću, jesam član Predsjedništva, ali sam isključivo srpski član koji vodi politiku Republike i vodi se interesom Srba. To je za mene prva mjera. Naravno, ne želim ništa učiniti na štetu drugih naroda, ali ne bih da prihvatim nijednu odluku na štetu Srba", rekao je Dodik.\nDodik je rekao da političke reprezentacije Srba i Hrvata ni ranije nisu imale problem kada je riječ o formiranju Savjeta ministara, ali da su se sa aspekta bošnjačkih predstavnika viđene razne spekulacije i malverzacije, među kojima je i ona da lider SBB-a Fahrudin Radončić "opere" svoju savjest.\nIgnorisanje srpskog identiteta\n"Teško možemo uticati tamo gdje nemamo naše političke predstavnike. Iako ustavna načela nalažu da u Vladi FBiH budu tri Srbina, oni nađu sebi podobne ljude i to izaberu. To je ignorisanje nacionalnog srpskog identiteta, iako drugi konstitutivni narodi imaju daleko bolju poziciju u Srpskoj", rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.


U BiH još nema nikakve informacije kada se očekuju vakcine koje su naručene preko programa Covax\nIz Ministarstva civilnih poslova BiH su rekli da su ispunjeni svi zahtevi za dostavu vakcina Bosni i Hercegovini putem COVAX-a, ali da i dalje nema nikakvih povratnih informacija o vrsti, odnosno proizvođaču vakcine protiv koronavirusa i terminima isporuke.\n- Ministarstvo civilnih poslova BiH i zdravstvene vlasti u entitetima i Brčko distriktu ispunili su sve obaveze >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << u skladu sa zahtevima COVAX mehanizma. U traženom roku, do 18.01.2021. dostavljene su relevantne informacije koje se tiču prihvata vakcine. Nakon dostavljene informacije očekujemo od COVAX-a daljnje instrukcije koje bi trebalo da sadrže i informacije o broju, vrsti vakcina i terminima isporuke - kazali su.\nTo znači da BiH još uvek nema zvaničnu informaciju da li je Fajzer/BioNTek vakcina u programu COVAX-a i da li će baš te vakcine stići do građana BiH ili očekuju neke druge.\nNa pitanje da li postoji mogućnost da se najava dolaska vakcina krajem januara ili početkom februara ponovo "premesti" na prvobitne najave o dolasku vakcina u martu ili aprilu, nadležni odgovaraju:\n- Ministarstvo civilnih poslova BiH nema informacije o mogućem odgađanju termina dolaska vakcine. Ministarstvo nije dobilo ni informaciju o datumu isporuke pa se ne može govoriti o bilo kakvom odgađanju - naveli su.\nŠto se tiče direktne nabavke vakcina, u vezi s inicijativom koja je dobila zeleno svetlo u Predstavničkom domu Parlamenta BiH, za sada ostaje mrtvo slovo na papiru.\n- Odluku Parlamenta BiH treba da razmatra Savet ministara BiH. Tek nakon toga ministarstvo, uz pribavljene saglasnosti entiteta i Brčko ditrikta, može pokretati bilo kakve aktivnosti. Treba imati u vidu da ministarstvo nema sredstva na raspolaganju te nije u mogućnosti da na svoju ruku stvara bilo kakve finansijske obaveze drugim institucijama - kazali su nam.\nIz Federalnog ministarstva zdravstva najavljen je bio dolazak vakcina krajem januara ili početkom februara, a istu informaciju je potvrdio i predsedavajući Saveta ministara BiH Zoran Tegeltija.\nIpak, kako trenutno stoje stvari, ne bi trebalo biti iznenađenje da pošiljke vakcine u BiH stignu tek u martu ili aprilu.


Izložba „Beogradska performans art scena - jedan uvid“ u galeriji Doma omladine | CityMagazine\nU galeriji Doma omladine Beograda, od 17. jula posetite izložbu Beogradska performans art scena – jedan uvid, kustoskinja Milice Pekić i Marte Jovanović.\nIzložba je osmišljena i predstavljena na Međunarodnoj venecijanskoj nedelji performans umetnosti 2016. godine, sa live performansima studenata PerformanceHUB-a, inicijalno podržana od strane Italijanskog kulturnog centra u Beogradu.\nPrvi deo predstavlja nove umetničke prakse, sedamdesetih godina XX veka u Srbiji kroz seriju video intervjua sa Rašom Todosijevićem, Erom Milivojevićem, Dunjom Blažević, Ješom Denegrijem i Jasnom Tijardović. Kroz razgovore sa umetnicima i kustosima koji su aktivno doprineli razvoju nove umetničke klime, ovi intervjui imaju za cilj da omoguće nove uvide u umetničke događaje iz tog perioda. Intervjue su vodili Stevan Vuković i Milica Pekić, u produkciji KIOSK platforme za savremenu umetnost.\nDrugi deo se sastoji od video pregleda radova srpskih savremenih performans umetnika, Marine Marković sa radom Pressure Me, Branka Miliskovića sa WW3 Lili Marlene i Sanje Ćopić sa radom Self portrait.\nTreći deo izložbe predstavlja video dokumentacija performansa studenata PerformanceHUB-a, Sare Kostić i Ivane Ranisavljević, izvedenih uživo za vreme Međunarodne venecijanske nedelje performans umetnosti 2016.\nTraje do 3. avgusta\nMangelos nagrada u galeriji Remont dom omladine beograd · galerije · izlozbe


"Er Srbija" ostvarila profit od 2,7 miliona evra\nKompanija "Er Srbija" danas je objavila da je u 2014. godini ostvarila neto profit od 2,7 miliona evra. U svojoj prvoj punoj godini poslovanja, prihodi aviokompanije uvećani su za 87 odsto i iznosili su 262 miliona evra, što je najbolji rezultat u istoriji nacionalnog avioprevoznika, navodi se u saopštenju.\n"Ovi finansijski rezultati, čiju je reviziju izvršio KPMG, takođe su odraz značajnog rasta putničkog saobraćaja i obima prevezenog tereta. Tokom 2014. godine, ukupno 2,3 miliona putnika je letelo ovom avio-kompanijom, što je za 68 procenata više nego u 2013. godini", saopštava "Er Srbija".\nDodaje se da je kapacitet kompanije za prevoz putnika, koji se meri proizvodom ukupnog broja raspoloživih sedišta i ukupno pređenih kilometara (ASK), povećan za 74 odsto na 3,3 milijarde do kraja 2014. godine.\nOsim toga, "Air Serbia Cargo" je ostvario povećanje od 67 odsto u odnosu na 2013. godinu.\nKargo usluge su i dalje glavno područje rasta za "Er Srbiju", a letovi "Er Srbije"su u 78 odsto slučajeva polazili na vreme sa međunarodnog aerodroma u Beogradu "Nikola Tesla".\n"Ovo predstavlja povećanje od četiri procentna poena u odnosu na pokazatelje koje je beležio bivši Jat Airways", saopštava kompanija.\nDane Kondić, generalni direktor Air Serbia-e, ovim povodom je izjavio da rezultati predstavljaju značajno dostignuće.\n- Ponosni smo što smo bili u prilici da ispunimo zadatak koji nam je poveren, a to je da postignemo snažan rast, da postanemo vodeći avioprevoznik u regionu i, što je najvažnije, da to ostvarimo kao komercijalno održivo i profitabilno preduzeće i da pri tom postanemo ključni pokretač ekonomskog rasta u Srbiji - rekao je on.\nSiniša Mali, predsednik Nadzornog odbora Air Serbia, izjavio je da je ostvareni profit izvanredan rezultat za našu nacionalnu avio-kompaniju.\n- "Er Srbija" je dala novi imidž našoj zemlji. Naša nacionalna avio-kompanija često je prvi kontakt koji investitori i gosti imaju sa Beogradom i Srbijom. Nivo i kvalitet usluga, izgled i ambijent aviona su slike moderne Srbije koje želimo da pošaljemo u svet - rekao je Mali.\nI Džejms Hogan, predsednik i generalni direktor Etihad Airways-a, rekao je da je "Er Srbija" ostvarila napredak u ispunjavanju svojih poslovnih ciljeva na veoma konkurentnom evropskom tržištu.\n- Nastavak uspešnog poslovanja u izazovnom okruženju zavisiće ne samo od neprekidnog ulaganja u radnu snagu i inovativne proizvode i usluge, već i od stalne stroge finansijske discipline i usredsređenosti na troškove, što je obeležilo i njenu prvu godinu poslovanja - rekao je Hogan.


Osmi po redu kamp „Svako dete je umetnik“ – Centar za informisanje Novi Kneževac\nPočetnaKulturaOsmi po redu kamp „Svako dete je umetnik“\nOsmi po redu kamp „Svako dete je umetnik“\nStevan Babić 14. decembra 2020. mladi umetnicislikarstvo\nLikovni kamp pod imenon „Svako dete je umetnik“ održao se osmi put po redu u organizaciji mađarskog kulturnog društva „Mora Ferenc“ u Čoki. Učesnici kampa su deca uzrasta između 15 i 21 godine. Ukupno je učestvovalo 15-oro dece iz Ade, Novog Kneževca i Čoke a sam rad organizovan je online, od strane rukovodica projektom i diplomiranog istoričara umetnosti, profesora Igora Savićevića. Projekat je realizovan pod pokroviteljstvom Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine. Konkurs za učesnike sproveo je profesor Igor Savićević, tako što su deca do određenog roka poslala po 3 rada odakle su birani najbolji. Prethodnih godina učestvovala su deca iz Kikinde, Subotice, Temerina i drugih gradova ali to ove godine nije bilo moguće usled pandemije istakao je profesor Igor Savićević.\nŠto se tiče likovnih radova jedan deo biće vraćen deci dok će par radova ostati u prostorijama kulturnog društva kao i u prostorijama udruženja likovnih umetnika „ Paleta“ koje se nalazi u Čoki. Na raspisanom konkursu izabrane su dve malde umetnice iz Novog Kneževca Danijela Mijatov i Jelena Lončar čiji je rad pratila profesorica Marija Marinković.\nRukovodilac projekta Igor Savićević istakao je da organizacija likovnog kampa bolja iz godine u godinu iako to ove godine nije bilo usled pandemije i zabrane okupljanja mladih umetnika ali veruju da će se situacija popraviti naredne godine.\nVremenska prognoza za 15. decembar\nNa tragu stare olajnice iz 1885. godine\nNeophodno podizanje kulturne svesti u manjim mestima


Opis: Mikro grupa\nJedna od opcija kada su u pitanju grupni kursevi nemačkog jezika jeste i rad sa manjim brojem polaznika. Zapravo, Škola stranih jezika Akademije Oxford nudi mogućnost svim prijavljenim fizičkim licima da časove pohađaju u okviru mikro grupe.\nPrema pravilima, u tom slučaju predavanja treba dvoje ili troje kandidata da pohađaju. Nastava se organizuje tek nakon što se dovoljno njih prijavi u jednoj od poslovnica, odnosno pošto grupa bude oformljena.\nPosle toga bi trebalo koordinator za nastavu da odredi kog datuma će početi škola nemačkog jezika za mikro grupu. Zatim definiše u kojim terminima će članovi te grupe da pohađaju predavanja i kako će biti raspoređen nastavni fond propisan programom. U trenutku zvaničnog upisivanja kandidati dobiju samo informaciju o tome koliko će ukupno u tom slučaju kurs nemačkog jezika da traje.\nNastavnim fondom za ovaj tip edukacije je predviđeno 40 školskih časova. Edukacija se za sve nivoe organizuje dva puta sedmično u trajanju od po 2 školska časa, a određeno je da traje ukupno dva i po meseca.


Upozorenje MUP-a: Zbog najavljene obilne kiše moguća klizišta i odroni. Prilagodite svoje aktivnosti – Portal Herceg Novi\nUpozorenje MUP-a: Zbog…\nUpozorenje MUP-a: Zbog najavljene obilne kiše moguća klizišta i odroni. Prilagodite svoje aktivnosti\nIz Direktorata za vanredne situacije MUP-a apel građanima e da svoje aktivnosti prilagode najavljenoj meteorološkoj situaciji. Kako upozoravaju iz MUP-a, zbog najavljenih obilnih kiša očekuje se porast vodostaja rijeka, a lokalno je moguća i pojava klizišta i odrona.\nPodsjećaju da se prema informacijama Zavoda za hidrometeorologiju i seizmologiju, u periodu od 6. do 11. januara 2021. godine, na području Crne Gore očekuju nestabilne vremenske prilike.\n„Najavljena meteorološka situacija usloviće obilniju količinu kiše u centralnim predjelima, na primorju i planinskom zaleđu Jadrana. Jača kiša se očekuje u srijedu, 6. januara, a potom u periodu od petka do nedjelje. Na sjeveru se u istom periodu očekuju intenzivnije sniježne padavine. Za 6. i 10. januar očekuje se jak južni vjetar, a u višim predjelima na sjeveru imaće i olujni karakter“, navodi se u saopštenju Direktorata za vanredne situacije.\nIz MUP-a dodaju da se zbog obilne kiše očekuje porast vodostaja u rijekama, a lokalno je moguća i pojava klizišta i odrona.\n„Svi subjekti u sistemu zaštite i spašavanja će za pomenuti period podići nivo operativne spremnosti za reagovanje u ovakvim situacijama. Direktorat za vanredne situacije MUP-a će sa nadležnim službama i organima pratiti situaciju na terenu i reagovati u skladu sa razvojem događaja“, zaključuje se u saopštenju MUP-a.\nTags: Direktorat za vanredne situacijeMUPupozorenje


Vesti iz sveta | Najnovija dešavanja i događaji u svetu. Novosti. 09.07.2019 - Sputnjik Srbija\nBritanski laburisti traže novi referendum o „bregzitu“\nBela kuća opet preti Turskoj\nMoskva druga u svetu po tempu gradnje puteva\nMoskva je zauzela drugo mesto u svetu po tempu izgradnje puteva, pokazuju podaci konsaltig kompanije „Prajs voterhaus Kupers“.\nAustrija ponovo dobija resor proširenja Evropske unije\nAustrija bi u novoj Evropskoj komisiji mogla da zadrži resor proširenja, ocenjuje bečki dnevnik „Kurir“, navodeći da aktuelni evropski komesar Johanes Han ima dobre šanse da dobije treći mandat u Briselu.\nUkrajinska televizija optužena za finansiranje terorizma\nProtiv ukrajinske televizije „Njuz 1“, koja je planirala da održi telemost sa Rusijom, pokrenut je krivični postupak za finansiranje terorizma, izjavio je državni tužilac Ukrajine Jurij Lucenko.\nMilijarder Tom Stejer najavio kandidaturu za predsednika SAD\nAmerički milijarder i aktivista Tom Stejer pridružiće se trci za predsedničku nominaciju Demokratske stranke, iako je ranije ove godine odustao od nadmetanja.\nSalvini zatvorio „najveći centar za migrante“ u Evropi\nItalijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini zatvorio je centar za migrante na Siciliji, koji je opisao kao najveći u Evropi, ističući da je priliv migranata smanjen otkako je stupio na dužnost pre godinu dana.\nZelenski otkazao vojnu paradu u Kijevu\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski saopštio je građanima da neće biti vojne parade povodom Dana nezavisnosti, pošto je odlučeno da se 300 miliona grivni (oko 10 miliona evra) izdvoji za premije vojnicima.\nPet crnogorskih mornara u pritvoru u Čileu zbog šverca kokaina\nPolicija u gradu Vinja del Mar u Čileu zaplenila je više od 100 kilograma kokaina na brodu na kojem se nalazilo pet pomoraca iz Crne Gore, saznaje crnogorska „Borba“.\nVelika Britanija i Francuska povećavaju kontingente u Siriji\nVelika Britanija i Francuska su se dogovorile da u Siriju pošalju dodatne snage koje će zameniti američke trupe, piše list „Forin polisi“, pozivajući se na izvore.\nPutin u novom Stounovom filmu: Rusija i Ukrajina će opet biti saveznice\nZbližavanje Rusije i Ukrajine je neizbežno, kao što je i neizbežan saveznički odnos između dve države, smatra ruski lider Vladimir Putin.\nPutin: Pred nama su nerodne godine, suše i kataklizme\nPutin oprostio gruzijskom novinaru, neka radi\nPredsednik Rusije Vladimir Putin odbacio je mogućnost uvođenja sankcija Gruziji.\nNetanijahu zapretio Iranu lovcima F-35\nIzraelski premijer Benjamin Netanijahu je posetio eskadrilu najnovijih aviona F-35 i izjavio da oni mogu biti upotrebljeni protiv Irana.


Niška televizija » Vrtić „Bubamara“ obeležio 50 godina rada (VIDEO)\nObjavljeno 27.11.2013. 17:17\nTagovi: 50 godina rada, Vrtic Bubamara\nPetominutnim filmom o istorijatu vrtića i priredbom koju su pripremili mališani sa svojim vaspitačicama, Vrtić „Bubamara“ obeležio je 50 godina rada.\nIzgradnja jednog od najstarijih vrtića u Nišu, današnje „Bubamare“, počela je 1963. godine. Prve mališane, njih šestoro, vrtić je primio januara 1964. godine, da bi se ubrzo broj dece povećao na 130. Vrtić se tada zvao Ratko Pavlović da bi 2008. godine dobio ime koje i danas nosi – „Bubamara“.\nNa listi čekanja za upis u vrtiće predškolske ustanove „Pčelica“ trenutno se nalazi oko dve hiljade mališana. Otvaranjem novog vrtića u naselju Nikola Tesla kapaciteta 270 mesta, koje se planira posle Nove godine, lista ce biti znacajno smanjena.\nInače, u ovoj predškolskoj ustanovi se uveliko priprema 16. festival Zlatna pčelica koji će se održati 27. decembra u 18 sati u Domu vojske.


VACIĆ: Ubrzati postupak za dobijanje državljanstva Srbije za Srbe iz regiona | Vesti | Kurir\nApel predsednika Srpske desnice\nVACIĆ: Ubrzati postupak za dobijanje državljanstva Srbije za Srbe iz regiona\nObjavljeno: 25.08.2018. 16:00h\nPredsednik Srpske desnice Miša Vacić pokreće inicijativu i apeluje na ministre inostranih i unutrašnjih poslova Ivicu Dačića i Nebojšu Stefanovića da se postupak za dobijanje državljanstva Srbije, pre svega za srpski narod koji živi u BJR Makedoniji, Crnoj Gori, BiH i Hrvatskoj ubrza i da im se ubrzano omogući upis u državljanstvo Republike Srbije.\nVacić kaže da je ovu inicijativu pokrenuo usled velikog broja poziva i mejlova molbi upućenih Srpskoj desnici, od strane velikog broja Srba u dijaspori i regionu, koji već duži period uz komplikacije čekaju na upis u državljanstvo Republike Srbije.\n"Zakon o državljanstvu Republike Srbije ne predviđa vremenski okvir u kojem je nadležan organ obavezan da reši svaki podnet zahtev ali je praksa pokazala da je potrebno više od godinu dana."\nPredsednik Srpske desnice Miša Vacić se nedavno sreo sa gradonačelnikom Skoplja Sašom Bogdanović koji je i tokom razgovora ukazao na ovaj problem sa kojim se suočavaju mnogi Srbi u Makedoniji. Takođe, slične probleme su izneli i predstavnici srpskog naroda u zemaljama regiona, poput Dobrila Dedejića jedinog srpskog kandidata na izborima za predsednika u Crnoj Gori – saopštila je Srpska desnica. Predsednik SD podseća na cinjenicu statistike koja ukazuju da u Republici Srpskoj Srbi čine 95 posto stanovništva, u Crnoj gori su Srbi drugi narod po brojnosti, i po brojnosti Srbi su dominantni i u opštinama severne Dalmacije, Like, Korduna, Banije, Slavonije, zapadnog Srema i Baranje.\n"Srbija, kako ustav Republike kaže, je zemlja srpskog naroda i svih građana u njoj, a kako srpski narod matično živi oduvek i van granica Srbije, iz praktičnih, ali i političkih razloga zaštite Srba u okolnim zemljama, Srbija treba olakšano da upisuje sve Srbe koji to zatraže", poručuju iz Srpske desnice.\n(Kurir.rs/Pravda/Foto: Filip Plavčić)\nMiša VacićSrpska desnicaapelpostupakdržavljanstvoSrbiregion


60 škola dobrih ljudi širom Srbije – Zvanično je počeo mesec DAVANJA - Bizlife.rs\n12:27 Beograd, 09.09.2019.\nSrpski filantropski forum organizovao je zvaničan početak druge po redu kampanje povodom Nacionalnog dana davanja, pod sloganom Škola dobrih ljudi. Ovogodišnji Dan davanja orijentisan je ka jednom od osnovnih stubova društva – obrazovanju. Sva sredstva prikupljena tokom ove kampanje biće iskorišćena za opremanje 60 osnovnih škola širom Srbije inovativnim učilima poput interaktivnih tabli, bee bot robota, ili VR naočara.\nSledećih mesec dana biće obeleženo kao mesec davanja, kroz aktivnosti koje uključuju hiljade osnovaca koji slave obrazovanje i filantropiju u osnovnim školama i gradovima širom Srbije.\nNacionalni dan davanja je ustanovljen prošle godine, na inicijativu Srpskog filantropskog foruma i obeležava se 9. oktobra – na dan rođenja Mihajla Pupina, jednog od najvećih srpskih naučnika, inovatora i filantropa. Cilj Dana davanja je promocija kulture davanja kroz pomoć institucijama od društvenog značaja.\nDragana Jovančević, izvršna direktorka Srpskog filantropskog foruma, izjavila je da je za sada, uz pomoć lokalnih partnerskih organizacija, prikupljeno više od polovine prvobitno planiranih sredstava. Svake godine, Dan davanja nas podseća da zajedničkim snagama možemo da ostvarimo bilo koji cilj koji sebi postavimo. Sa ponosom mogu da kažem da imamo više od 20 kompanija donatora koji su prepoznali značaj naše misije. Oni igraju veliku ulogu u ovom postignuću, naročito zbog toga što su neki od njih kreirali sopstvene mehanizme donacije. Na kraju, naš ovogodišnji cilj je i da uključimo što više građana, te smo, postavljanjem naše kampanje na onlajn platformu za prikupljanje donacija donacije.rs, pozvali sve da doniraju i postanu deo naše Škole dobrih ljudi.\nKompanija Vip će u periodu od 9. septembra do 9. oktobra od svakog aktiviranog elektronskog računa donirati sredstva, i na taj način podržati Nacionalni dan davanja i opremanje više od 60 škola u Srbiji najmodernijom opremom.\n“Mogu sa ponosom da kažem da danas nema značajnog pitanja za zajednicu, koje nije bilo predmet naše pažnje, vremena ili resursa. Deca i mladi uvek su u našem fokusu – interno i eksterno, kroz različite društveno odgovorne projekte. Nacionalni dan davanja je prirodni nastavak podrške digitalizaciji obrazovanja i projektu „4G učionica“, u okviru kog je Vip obezbedio internet za 25 škola u ruralnim područjima širom zemlje”, rekao je Dejan Turk, generalni direktor za Vip mobile i A1 Slovenija.\nOvaj događaj je deo Projekta za unapređenje okvira za davanje koji finansira Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID), podržava Savet za filantropiju kojim predsedava predsednica Vlade Ana Brnabić, a sprovodi Koalicija za dobročinstvo, koju predvodi Fondacija Ana i Vlade Divac. Ostali članovi Koalicije su Trag fondacija, Catalyst Balkans, SMART Kolektiv, Srpski filantropski forum, Forum za odgovorno poslovanje i Privredna komora Srbije.\nvip škola davanja


BUNDESLIGA Revije golova širom Nemačke, Veljković i Verder izgubili kod kuće, Hofenhajm niže pobede\nBorusija iz Menhengladbaha savladala je na gostovanju Verder našeg Miloša Veljkovića rezultatom 3:1 u 11. kolu Bundeslige, Fortuna je deklasirala Hertu sa 4:1, dok je Hofenhajm uz dosta problema slavio protiv Augzburga (2:1).\nVeljković je odigrao čitav susret u porazu od Borusije, a domaći tim je u potpunosti uništio Francuz Alasan Plea sa tri pogotka. Do kraja susreta je poraz domaćina golom ublažio Nuri Sahin, ali više od toga nije uspeo da učini.\nFortuna je bila ubedljiva protiv Herte sa 4:1, tim iz Berlina je dobro započeo sezonu, ali u poslednjih pet kola ne znaju za pobedu. Nakon tri nerešena rezultata su usledila dva poraza, a poslednji je bio više nego ubedljiv. Usami, Henings i Raman (dva puta) su savladali čuvara mreže rivala i doneli veliku radost domaćinu.\nHofenhajm je nakon sjajne utakmice sa Lionom u Ligi šampiona (2:2) uspeo da pobedi Augzburg rezultatom 2:1 i da nastavi seriju pobeda, pa im je ovo četvrta u domaćem prvenstvu.\nU prvom delu susreta videli su ljubitelji fudbala pravu uspavanku, ali su nastavak obeležili golovi. Najpre je bio precizan Andrej Kramarić, rezultat je poravnao Finbogason, ali je pobedu "pečatirao" pogotkom Nelson u 83. minutu.\nHanover - Volfzburg 2:1 (1:0)\n(Maina 31, Bebu 62 pen - Veghorst 82 pen)\nFortuna - Herta 4:1 (0:0)\nFrajburg - Majnc 1:3 (0:2)\nHofenhajm - Augzburg 2:1 (0:0)\nNirnberg - Štutgart 0:2 (0:0)\nVerder - Menhengladbah 1:3 (0:1)\nDortmund - Bajern 18.30\nLajpcig - Leverkuzen 15.30\nAjntraht - Šalke 18.00\nČVOROVIĆI SE PRESELILI U NEMAČKU Skauti Verdera špijunirali Hofenhajm dronom\nBUNDESLIGA Volfsburg srušio Augzburg i nastavio sjajnu seriju, Hofenhajm i Majnc podelili bodove\nBUNDESLIGA Golmani na žestokom uskušenju, a ishodom duela Lajpciga i Hofenhajma je najzadovoljnija Borusija\nMedicinska sestra Siniše Mihajlovića otkrila je kakav je srpski stručnjak kao pacijent i koliko je bilo teško, odnosno lako, starati se o njemu.\nRemi Srbije i Ukrajine značajno je uticao na status nosilaca u izuzetno komplikovanom žrebu za Evropsko prvenstvo koji će se održati 30. novembra u Bukureštu.\nLegendarni trener i bivši selektor Srbije Radomir Antić veoma iskreno je za španske medije govorio o predstojećem derbiju Primere između Atletika i Barselone, odnosno rekao je ono što se retko ko usuđuje da izgovori.\nPOVEĆALI PLATE I RASTERETILI PRIVREDU Aktivnosti koje su obeležile rad Vlade Srpske u prvoj godini mandata


BERKLEE CLINICS – BELGRADE PREDSTAVLJA: SESSIONS WITH SCHOLARSHIP WINNERS\nVeć više od dvadeset godina “Berklee College of Music” - najveći nezavisni muzički univerzitet na svetu i najznačajnija institucija za studije savremene muzike organizuje predavanja, radionice i audicije za dodelu stipendija širom sveta (World Scholarship Tour).\nOd 9. do 18. novembra 2010. u Beogradu će biti održani info sešn, radionice i nastupi sastava koje predvode muzičari koji su dobili stipendije na klinikama u Beogradu i Peruđi. Želja nam je da tom prilikom široj javsnosti predstavimo ove mlade i talentovane muzičare.\nPozivamo vas da 9. i 16. novembra dođete u K.C. “Grad” da čujete i podržite najtalentovanije mlade muzičare iz Srbije uživo.Program se realizuje u partnerstvu sa “Berklee college of music”, G.O. Savski venac, Fakultetom Muzičke Umetnosti u Beogradu i K.C. “Grad”.


Završetak radova na Terminalu B planiran krajem 2020. godine - Akta.ba\nZavršetak radova na Terminalu B planiran krajem 2020. godine\nRealizacija projekta dogradnje i modernizacije Terminala B na Međunarodnom aerodromu Sarajevo.\n21.04.2019. 10:29 Izvor: / Fena\n"Radovi se obavljaju i u noćnim satima, posebno kada je riječ o bučnim aktivnostima, čije bi izvođenje tokom dana predstavljalo smetnju putnicima i zaposlenicima", potvrdila je Feni glasnogovornica Međunarodnog aerodroma Sarajevo Sanja Bagarić.\n"Unatoč navedenim ograničenjima, poduzete su sve mjere da radovi ne utiču na normalno odvijajanje zračnog saobraćaja, iako će u određenim fazama bitno usložniti posao za zaposlenike MAS-a, posebice kada su u pitanju zaposlenici sortirnice", kazala je Bagarić.\n"Tokom svih ovih radova sarajevski aerodrom će raditi bez smanjenja kapaciteta, a zastoja u redovnom odvijanju saobraćaja neće biti", istakla je Bagarić.\n"Ovim projektom doći će do proširenja prostornih i operativnih kapaciteta Terminala B za dodatnih 10.000 m2 na četiri etaže (S, P, I i II sprat), dodatnih 12 šaltera za registraciju putnika, kao i do povećanja broja izlaza, proširenja prostora glavnog hola, prostora za preuzimanje prtljaga, KDZ kontrole, DFS-a, komercijalne zone, te VIP salona", kazala je Feni Bagarić.


Nagrada za Milana Borjana: Odužićemo se za finale Kupa | MTELBA\n25.05.2019. | 20:41\nNa kraju sezone 2018/19, SOS kanal plus, portal MONDO i Sindikat fudbalera "Nezavinost" izabrali su najkorisnijeg golmana Superlige.\nU organizaciji novinara Nebojše Petrovića, trofej "Ilija Pantelić" pripao je treći put čuvaru mreže Crvene zvezde Milanu Borjanu (31), jer je sakupio najviše poena prema kriterijumima koji obračunavaju primiljene golove, pobede, sačuvane mreže, kartone...\nGolman novog-starog šampiona prvi put je dobio priznanje dok je bio igrač Radničkog, a u petak je drugi put dobio priznanje kao "jedinica" kluba sa "Marakane".\nUručenju priznanja i ove godine je prisustvovao Borjanov prvi trener Zdravko Bukarica, koji je o svom đaku govorio lepim rečima: "Milan je sazreo u golmana koji može da brani u svakom timu Evrope. Veoma je koristan, i jedna i druga noga su mu uvek u funkciji, igra dobro, izlazi van kaznenog prostora i sveo je greške na minimum. Maltene je nema".\nKada je došao na red razgovor sa novinarima, neizbežno je bilo pitanje o finalu Kupa, u kojem je Borjan u trenutku odluke "zaplivao" i nije stigao loptu koju je štoper Partizana Bojan Ostojić poslao u mrežu za konačnih 0:1.\n"Bila je to psihološki veoma teška utakmica za nas. Partizan je imao malo veću želju, ekipa se malo ispraznila kroz celu godinu. Uticala je samo ta jača želja i to je donelo rezultat", izjavio je Borjan.\nUpitan za primljeni gol, rekao je...\n"I ja sam tu ispao. Mislim da bih stigao prvi do te lopte da se nismo sudarili, ali to je deo fudbala, greške se događaju. Žao mi je što se desilo baš u finalu Kupa. Iza nas je bila fenomenalna sezona i nadam se da ćemo da se odužimo sledeće sezone navijačima i fudbalskoj javnosti Ligom šampiona, trofejom naše lige i Kupom".\nKada bude evocirao uspomene na takmičarsku 2018/19, reprezentativac Kanade pamtiće da je bio u vrhu tabele golmana Lige šampiona sa najviše intervencija.\n"Pokazalo se da je to takmičenje gde svake druge sekunde imaš šut na gol. Igrali smo sa ozbiljnim ekipama, Liverpul je bio sa nama u grupi, a sad igra finale. Voleo bih da oni osvoje. Naša liga dosta zaostaje za engleskom i drugim ligama i u budućnosti bi trebalo da mnogo više napredujemo i što se tiče lige i terena i svega, da bismo stekli brži fudbal i da bismo bili na tom nivou".\nNajbolji golman na svetu je...\n"Prema mom mišljenju, Alison je trenutno najbolji golman sveta, što je pokazao i u polufinalu i u mnogim utakmicama kroz sezonu", rekao je Borjan.\nBorjan će za nekoliko dana otputovati u Kanadu, jer će sa reprezentacijom u SAD učestvovati na "Gold kupu" (15. jul - 7. jul), u konkurenciji Meksika, Kube i Martinika. Zbog tog takmičenja propustiće značajan deo priprema sa Zvezdom, ali ne smatra da će to biti hendikep.\nPlan je da sa njim u Americi, na Gold kupu, bude i trener golmana Crvene zvezde Dušan Gašić.\n"Generalno, pokazalo se da to (odsustvo sa priprema) nije problem. Pre dve godine sam došao u Zvezdu direktno na utakmicu. Sad znam filozofiju kluba i sistem trenera Vladana Milojevića. Trener golmana Dušan Gašić ići će sa mnom u Kanadu da odradimo glavnih 10 dana priprema. Nemam pauzu, radiću u kontinuitetu i neće biti teško da se naviknem".\nKada se vrati u Srbiju, sa crveno-belima ponovo će pokušati da se kvalifikuje za grupnu fazu Lige šampiona, a na tom putu je potencijalno najopasniji protivnik Ajaks, koji je ove sezone stekao Borjanove simpatije.\n"I Salcburg je prošle godine bio nezgodna ekipa, sa velikim budžetom, pa smo ih prošli i ušli u Ligu šampiona. U fudbalu se nikad ne zna, ne gledamo tako, već idemo iz meča u meč, pa Bože moj, daćemo sve od sebe da uđemo u takmičenje ko god da nam bude rival", dodao je Borjan, ovogodišnji laureat.


ZRENJANIN – Prolećna akcija iznošenja kabastog otpada počinje 6. aprila i trajaće do 14. maja, najavljeno je iz JKP „Čistoća i zelenilo“ u Zrenjaninu.\nAkcija se organizuje u saradnji sa svim gradskim mesnim zajednicama, a njen primarni cilj je da se građani oslobode kabastog otpada u koji spadaju stari nameštaj, dotrajala bela tehnika, šut, kao i da očiste zajedničke prostorije, dvorišta, podrume, tavane i drugo.\n„Sekundarni cilj akcije je da se spreči eventualno stvaranje divljih deponija kako u gradu, tako i na svim prilaznim putevima. Prolećna akcija se sprovodi tako što će u svakoj mesnoj zajednici, po dva dana, biti locirani kontejneri zapremine 5 kubika i prazniće se svakodnevno“, objašnjavaju u „Čistoći i zelenilu“.\nIz preduzeća apeluju na građane da kabasto smeće ne odlažu u kontejnere za kućni otpad, niti pored njih, jer kamioni autosmećari koji prevoze kućni otpad po svojim konstrukcionim svojstvima nisu u mogućnosti da prime kabasti otpad, pa on ostaje pored kontejnera i narušava izgled grada.\nRaspored kontejnera po mesnim zajednicama moći ćete da pročitate na portalu zrenjaninski.com tokom trajanja akcije.\nTagoviakcija Čistoća i zelenilo JKP “Čistoća i zelenilo” kabasti otpad otpad zrenjanin servisne informacije zrenjanin vesti zrenjaninski.com\nOVOG VIKENDA POKLANJAMO KNJIGU „GVOZDENI ISPIT“\nTESTIRANJE ZA MENSU, PROVERITE KOEFICIJENT INTELIGENCIJE


Grčka uputila prijedloge za novo ime Makedonije: Gornja ili Nova Makedonija\nSVIJET Rješenje novog imena očekuju do ljeta\nGrčki ministar vanjskih poslova Nikos Kocijas (Nikos Kotzias) pred odlazak u Skoplje izjavio je da je Makedoniji već poslan tekst s grčkim prijedlozima novog imena te države, prenosi agencija Tanjug.\n- Pripremili smo tekst s našim prijedlozima u cijelosti, kako u odnosu na otvorene probleme koje imamo s Bivšom Jugoslovenskom Republikom Makedonijom (BJRM), tako i o budućoj agendi o saradnji koja će donijeti koristi za obje zemlje - rekao je Kocijas za grčku državnu televiziju ERT.\nKako su jučer prenijeli grčki mediji, prijedlog Atine napisan je na 20 stranica sa 55 paragrafa o svim otvorenim pitanjima u vezi s novim imenom Makedonije.\nMediji su naveli da se u tom prijedlogu spominju dva moguća rješenja - Gornja Makedonija i Nova Makedonija, s tim da je ovaj prvi prijedlog, kako se pretpostavlja, izvjesniji od drugog.\nIako predstavnici obje strane tvrde da pregovori napreduju dobro i da se rješenje novog imena očekuje do ljeta, u grčkoj vladi ne postoji potpuna saglasnost u vezi sa tim pitanjem, a makedonski premjer Zoran Zaev je nedavno izjavio da, ako dođe do zajedničkog prijedloga, pitanje je kako će to prihvatiti građani Grčke i Makedonije.\nZa danas je najavljen susret grčkog premijera i lidera Sirize Aleksisa Ciprasa i koalicionog partnera u vladi Panosa Kamenosa, koji predvodi stranku Nezavisni Grci, a kao teme njihovog razgovora su, osim imena Makedonije, pomenuti problemi u vezi s dvojicom grčkih vojnika koji se nalaze u zatvoru u Turskoj i pitanjem problematičnog vlasnika grčkog fudbalskog kluba PAOK, koji je nedavno na teren istrčao s pištoljem za pojasom.\nGrčka Makedonija Nikos Kotzias\nGrčki mediji: Skoplje i Atina postigli dogovor o imenu Makedonije\nHiljade Makedonaca protestiraju protiv promjene imena\nMakedonija počela sa postavljanjem tabli na autoputu sa novim imenom


Nova "SUPER KOVID" varijanta: Kombinacija 18 mutacija hara Brazilom\nNova varijanta virusa Kovid-19 u Brazilu je kombinacija 18 različitih mutacija, uključujući takozvane sojeve iz Brazila, Britanije i Južne Afrike.\nKako se navodi u izveštajima lokalnih medija, naučnik iz jedne od zemalja Južne Amerike potvrdio je da novi soj, koji je prvi put otkriven u gradu Belo Horizonte, sadrži višestruko poznate mutacije.\nIma zajedničke ali i nove karakteristike\n„Ima zajedničke karakteristike sa varijantama koje su već kružile Brazilom, ali ima i nove karakteristike“, rekao je Renato Santana, virusolog sa Saveznog univerziteta u Minas Žeraisu, lokalnim novinama G1.\nSantana je dodao da nova varijanta uključuje iste gene modifikovane od brazilskog Manausa, poznatijeg kao P1- britanske i južnoafričke varijante.\nSpora vakcinacija ubrzava pojavu novih varijanti\nOn je rekao da relativno spora vakcinacija „ubrzava pojavu novih varijanti“, jer kontinuirano širenje virusa omogućava da se on „obuči“ za otkrivanje i zaobilaženje antitela, jer imuni sistem samo„ pazi na originalni soj“.\nDodao je da je prerano reći da je novi soj zarazniji ili smrtonosniji, ali da ima karakteristike onih varijanti koje su već povezane sa većim rizikom od smrti.\nU Brazilu je poslednjih nedelja zabeležen značajan porast obolelih od Kovida 19, a Santana je rekao da bi se brzo rastući broj teško bolesnih mogao povezati sa različitim mutacijama koje su trenutno u opticaju u Brazilu i šire.


Od 1. februara niže carine na uvoz novih i polovnih automobila iz EU\nposted on Jan. 27, 2009 at 10:23 am 27. January 2009\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Diana Dragutinović najavila je danas da će od 1. februara biti snižene carinske stope na uvoz robe iz Evropske unije, a da će samim tim biti smanjene i carine na uvoz novih i polovnih automobila sa 20 na 10 odsto.\nDragutinović je u Centru “Sava”, gde se održava skup o fiskalnoj decentralizaciji lokalne samouprave, navela da će to biti posledica početka primene Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, koji će doneti snižavanje dažbina na uvoz robe iz EU.\nOna je podsetila na to da je primena Prelaznog trgovinskog sporazuma sa EU trebalo da počne 1. januara, ali da je odložena zbog toga što nisu usvojene izmene Zakona o carinskoj tarifi, koji je bio jedan od pratećih zakona o budžetu za 2009. godinu.\nPrema njenim rečima, Prelazni trgovinski sporazum Srbije sa EU predviđa da se u narednih šest godina postepeno liberalizuje trgovina industrijskim i poljoprivrednim proizvodima.\nOna je najavila mogućnost da Vladi predloži novi zakon o akcizama, sa izmenama koje bi se odnosile na duvanske proizvode, i dodala da je sa duvanskom industrijom bio postignut dogovor o strategiji o povećanju akciza, koji nije ispoštovan.\nNa pitanje da li već usvojeni zakon o akcizama ugrožava duvansku industriju u Srbiji, Dragutinović je odgovorila da nije sporno da su cigarete u Srbiji najjeftinije i da cena treba da bude veća.\nOna je potvrdila da će Ministarstvo finansija do srede, 28. januara, dati saglasnost za poskupljenje goriva u Srbiji koje je zatražilo Ministarstvo rudarstva i energetike.\nNove cene će, po dobijanju saglasnosti ta dva ministarstva, stupiti na snagu dan po objavljivanju u “Službenom glasniku”, dodala je Dragutinović i ukazala na to da podaci o prihodima budžeta u januaru nisu ohrabrujući, ali da je, bez obzira na to, još rano razmišljati o rebalansu.\nOna je podsetila na to da je januar, zbog dosta neradnih dana, uvek slab mesec po prihodima, i navela da se budžetski deficit u januaru kretao u planiranim okvirima.\nDragutinović je rekla da je očekivala da će deficit biti niži, što se nije desilo, i dodala da je najveći deficit ostvaren u decembru.\nPrema njenim rečima, sredstva od prodaje NIS-a stići će u budžet u drugoj polovini godine.\nBudžetski rashodi su uvek veći u drugoj polovini godine, pogotovo zbog izdataka za infrastrukturne projekte, navela je Dragutinović i izrazila uverenje da će prihodi koji se redovno prikupljaju biti dovoljni za tekuće rashode, a da će kapitalni rashodi biti finansirani tek kada pristignu prihodi od privatizacije.\nOna je istakla da poreska decentralizacija, koja u Srbiji mora da se sprovede početkom ove godine, može državi da omogući velike uštede i doprinese većem stepenu zadovoljavanja potreba građana, budući da lokalne vlasti mogu bolje da procene potrebe lokalnog stanovništva nego centralna vlast.\nPrema njenim rečima, decentralizacija će povećati otvorenost i odgovornost lokalnih vlasti jer će stanovništvo moći lakše da oceni aktivnosti lokalnih vlasti i rezultate kao što su kvalitet puteva, parkovi i stanje u školama.\nDragutinović je u rizike poreske decentralizacije ubrojala povećanje razlika između opština sa manjim i većim prihodima i mogućnost da se preklope nadležnosti lokalnih i centralnih vlasti, posebno u domenima obrazovanja, zdravstva i upravljanja otpadom.\nTakođe, ona je rekla da će efekti decentralizacije biti praćeni i da je potrebno pronaći pravi nivo decentralizacije.\nPredsednik Stalne konferencije gradova i opština Nenad Milenković naveo je da u Srbiji ove godine sve opštine treba da počnu da upravljaju lokalnim poreskim prihodima na osnovu Zakona o finansiranju lokalnih samouprava, koji je donet 2006. godine.\nMilenković je precizirao da su do sada tu nadležnost preuzele 42 lokalne samouprave, dok više od 100 opština treba da to uradi ove godine.\nPrema njegovim rečima, upravljanje lokalnim poreskim prihodima prvi su preuzeli gradovi Beograd i Kragujevac i opštine Vranje, Vrnjačka Banja i Žabari, koji su to učinili 2007. godine, a u 2008. godini tu nadležnost je preuzelo još 37 opština i gradova.\nAmbasador Nemačke u Srbiji Volfram Mas rekao je da poreska decentralizacija nije reforma koja se završi u zacrtanom roku, već je to proces u kojem se nivo decentralizacije stalno usaglašava u dijalogu svih segmenata društva.\nVlada Nemačke je pomogla Srbiji u sprovođenju decentralizacije i nastaviće to da čini, naveo je Mas i precizirao da je ta zemlja do sada kroz različite programe u Srbiju uložila 700 miliona evra.\nGoran Aničić 27. January 2009\nSaab 9-3 najpouzdaniji u klasi\nFord zabeležio velike gubitke


Stranke na Kosovu na izbornim listama, prema zakonu, treba da imaju 30 odsto žena među kandidatima za Skupštinu Kosova (sa jedne od skupštinskih sednica jula 2021.).\nŽenama koje se aktivno bave politikom, zakoni na Kosovu garantuju ravnopravnost, ali na nivou dnevne politike upitna je njihova stvarna ravnopravnost sa muškarcima. Tako je i pred predstojeće izbore na Kosovu.\nLokalni izbori su zakazani za 17. oktobar, kada će trinaest žena pokušati da dođe na čelo neke od 38 lokalnih samouprava. Sa druge strane, muških kandidata za gradonačelnike je oko 150.\nNa prvi pogled liste političkih stranaka za Skupštinu opštine su šarolike, odnosno posle dva ili tri muška kandidata, dolazi jedna ili dve kandidatkinje. Suprotno je to onome što određuje Zakon o opštim izborima po kom su svi politički subjekti zapravo u obavezi da na svojim listama imaju minimum 30 odsto žena.\nIspunjavaju se samo minimalne kvote\nTakođe, na Kosovu je na snazi i Zakon o rodnoj ravnopravnosti, koji predviđa jednaku zastupljenost oba pola (50 prema 50) koji se odnosi i na izborne liste kandidata.\nValjeza (Valeza) Zogjani iz organizacije Demokratija za razvoj ukazuje da, usled nedostatka harmonizacije ova dva zakona, politički subjekti uglavnom poštuju obaveze koje proizilaze iz Zakona o opštim izborima i dodaje da je upravo to primećeno i na poslednjim vanrednim parlamentarnim izborima u februaru ove godine.\n“Zadržana je praksa da se ispuni minimalna kvota od 30 odsto, što utiče na realne mogućnosti za jednaku zastupljenost žena u Skupštini. Dok se ne usaglase Zakon o ravnopravnosti polova i Zakon o opštim izborima, izborne liste političkih partija će ostati iste, sa blagim promenama”, navodi Zogjani za Radio Slobodna Evropa (RSE) i napominje da takve liste nisu zadovoljavajuće.\nKosovo: Niska zastupljenost žena na rukovodećim mestima\nZahtev za promenom zakona\nOrganizacija Demokratija za razvoj je 6. septembra zatražila jednaku zastupljenost žena i muškaraca u izbornim procesima na Kosovu, ali i jednaku raspodelu budžeta za predizborne kampanje.\nNa osnovu podataka ove organizacije, političarke na Kosovu gotovo da nemaju finansijsku podršku od svojih partija ispred kojih i izalaze na izbore.\nOko 75 odsto kandidatkinja, koje je anketirala Demokratija za razvoj, navodi da ne dobija nikakvu naknadu troškava za gorivo tokom predizbornih aktivnosti, dok oko 25 odsto žena ima pristup stranačkim vozilima koje može da koristi tokom kampanje.\nNeravnopravnost i u finansiranju kampanje\nValjeza Zogjani iz Demokratije za razvoj podvlači da je finansiranje predizborne kampanje izuzetno važan faktor u demokratiji, te dodaje da se mora osigurati da žene i muškarci imaju jednaka sredstva na raspolaganju kako bi imali iste mogućnosti da ostvare uspeh na izborima.\n“Važan faktor, koji odražava rodni jaz u politici, nije samo nedostatak finansija za političarke, posebno tokom predizborne kampanje, već generalno nedostatak podrške političkih stranaka za političko osnaživanje žena. To je pokazala i naša studija 'Cena nejednakosti: finansiranje izbornih kampanja za žene kandidatkinje'. Žene koje sam intervjuisala za potrebe ove studije su primetile nedostatak podrške svoje političke partije, posebno u smislu finansijske podrške tokom izborne kampanje, koja ne samo da utiče izbornu trku, već ih i demotiviše da se bave politikom”, kaže ona.\nŠta kažu kandidatkinje?\nMimoza Kusari-Ljilja navodi da su i internet platforme korisne za promociju tokom kampanje\nMimoza Kusari-Ljilja (Mimoza Kusari – Lila), kandidatkinja za gradonačelnicu Đakovice ispred vladajućeg Samoopredeljenja, navodi da kampanja nikada nije jeftina i da ona ponekad mora da izdvoji novac iz ličnog budžeta.\nIpak, napominje da su sada tu i internet platforme putem kojih kandidatkinje mogu da se promovišu, što je jeftinije od organizovanja velikih skupova.\nI Arbeneša Kući (Arbënesha Kuqi), koja je kandidatkinja za gradonačelnicu Đakovice ispred opozicione Demokratske partije Kosova (DPK) kaže da je teško obezbediti novac za efiksnu predizbornu kampanju i dodaje da će verovatno koristiti svoj novac, ali se nada da će imati i podršku nekih donatora.\nSibelj Haljimi (Sibel Halimi) je kandidatkinja za gradonačelnicu Uroševca, na oko 40 kilometra od Prištine, ispred Demokratskog saveza Kosova (DSK). Ona za RSE kaže da će njeni troškovi za predizbornu kampanju biti simbolični jer se odlučila da je vodi putem interneta.\nA Arta Ahmeti- Đuljani (Arta Ahmeti – Xhylani) iz Alijanse za budućnost Kosova, kaže da žene gotovo da nemaju finansijsku podršku svoje partije tokom predizborne kampanje. Ona je na predstojećim izborima kandidatkinja za gradonačelnicu Glogovca na oko 25 kilometara od Prištine.\nAhmeti- Đuljani je i ranije bila kandidatkinja za gradonačelnicu opštine i navodi da predizborne aktivnosti mogu da koštaju i do 10.000 hiljada evra, te napominje da je ženama teško da obezbede taj novac zbog čega odustaju od same kandidature.\nU dve decenije jedna gradonačelnica\nOd 1999. godine do danas samo je jedna žena uspela da bude na čelu jedne lokalne samouprave. Radi se o Mimozi Kusari Ljilji (Mimoza Kusari Lila), koja je na lokalnim izborima 2013. godine odnela pobedu u opštini Đakovica, na oko 80 kilometara od Prištine.\nOna je u ranijoj izjavi za RSE ocenila da veliki broj žena ne može da dođe do izražaja u političkim partijama, uprkos njihovoj stručnosti i obrazovanju. Međutim, istakla je da postoje i žene koje jednostavno ne žele da uđu u izbornu trku i budu na rukovodećim pozicijama.\n„U političkim subjektima ima dovoljno žena koje su odbijale da se kandiduju za gradonačelnicu, iako su imale tu mogućnost”, navodi Kusari Ljlja i ocenjuje da žene na mesto gradonačelnika gledaju kao na “složenu” funkciju koja donosi i izazove.\nPrema podacima Kosovskog demokratskog instituta na lokalnim izborima 2013. i 2017. godine, Centralnoj izbornoj komisiji su predate liste sa preko 400 kandidata ali je na njima bilo manje od jedan odsto žena.\nEugen (Cakolli) Cakoli iz Kosovskog demokratskog instituta ukazuje i da na Kosovu tradicionalno glasa veliki broj žena i dodaje da one snose jedan deo “krivice” što žene loše prolaze na izborima.\n“Ne treba da glasaju za političke subjekte koji ne uključuju jednak broj žena u svoje redove i koji nisu kandidovali ženu za gradonačelnicu", smatra Cakoli.\nPrimeri Albanije, Severne Makedonije i BiH\nU Albaniji od 61 opštine, osam vode žene, dok su u Srbiji žene na čelu 22 lokalne samoprave od ukupno 169 opština.\nU Severnoj Makedoniji ima ukupno 34 opština a u šest su žene gradonačelnice.\nU Bosni i Hercegovini od 142 opštine, žene su gradonačelnice u tri, dok u Crnoj Gori dve opštine vode žene a ima ih ukupno 24.\nUN: Angažovanje žena ključno za razvoj\nUjedinjene nacije (UN) su ravnopravno učešće žena u političkom i javnom životu ocenile kao ključni faktor za održivi razvoj do 2030. godine.\nU izveštaju, koji su UN objavile ove godine, navodi se da rodna ravnopravnost, kada su u pitanju visoke pozicije, neće biti postignuta u narednih 130 godina ukoliko se nastavi ovakvim tempom.\nTakođe, podaci UN pokazuju da žene nisu dovoljno zastupljene na pozicijama sa kojih se donose važne odluke širom sveta, te da je svet još uvek daleko od rodne ravnopravnosti u političkom životu.


GODINA ZA NAMA Solidarnost za Kosovo: Stigao božićni konvoj, počela raspodela 15 tona pomoći | KoSSev\nGODINA ZA NAMA Solidarnost za Kosovo: Stigao božićni konvoj, počela raspodela 15 tona pomoći\nUtorak 29. decembar 2015, 11:17\nFoto: Fejsbuk profil Arnoa Gujona\nFrancuska humanitarna organizacija "Solidarnost za Kosovo" počela je ove nedelje, pred Novu Godinu i Božić, kako je i najavila - sa distribucijom humanitarne pomoći na Kosovu i Metohiji, a nakon što su njen predsednik, Arno Gujon, i volonteri na KiM stigli sa božićnim konvojem od 15 tona pomoći. Pored pomoći, volonteri "nose dragocene poruke uzajamne podrške i zajedništva hrišćana na Kosovu koje vreme ne može da promeni," dodaju iz Solidarnosti za Kosovo.\nOve godine u božićnom, 38. konvoju, Francuzi su za Srbe na KiM-u sakupili 15 tona tople odeće i igračaka, a juče su podeljeni paketići đacima u Vitini, Binaču i Klokotu, te je deo pomoći dostavljen i manastiru Draganac.\nUz predsednika ove humanitarne organizacije, na KiM je stiglo još osam volontera iz Francuske.\nOni su "poslednje karike u lancu solidarnosti koji u Francuskoj postoji već 11 godina," rekao je Gujon, navode iz Solidarnosti za Kosovo.\nPodsetimo, predsednik francuske humanitarne organizacije je početkom decembra boravio i u Kosovskoj Mitrovici kada je dostavio pomoć porodilištu u ovom gradu, čija vrednost premašuje 50.000 evra, te svoj obilazak Kosovu nastavio posetom porodilištu u Pasjanu i obilaskom devet škola širom Kosova, kao i u Metohiji, koje trenutno - organizacija kojom rukovodi - renovira.\nHumanitarna organizacija Solidarnost za Kosovo, od 2004. godine, kroz različite vidove pomaže Srbe na Kosovu i Metohiji - od pomoći narodnim kuhinjama, preko konvoja različite pomoći, do renoviranja škola u srpskim enklavama. Vrednost višegodišnje pomoći Srbima na KiM-u se broji u stotinama hiljada evra, a u najskorijoj akciji ove organizacije sakupljeno je 20 tona nove garderobe i obuće namenjene deci i korisnicima narodnih kuhinja u Srbiji.


PROMOCIJA CRVENE KNJIGE FAUNE SRBIJE\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE PROMOCIJA CRVENE KNJIGE FAUNE SRBIJE\nčetvrtak, 21 mart 2019 21:11\nDepartman za biologiju i ekologiju Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu, zajedno sa Zavodom za zaštitu prirode Srbije i Društvom za zaštitu proučavanje ptica Srbije “BirdLife” International objavio je III tom u seriji publikacija Crvenih knjiga faune Srbije - Crvena knjiga faune Srbije III: Ptice. Takođe, u saizdavaštvu Departmana i Zavoda za zaštitu prirode Srbije objavljen je i IV tom - Crvena knjiga faune Srbije IV: Pravokrilci.\nOve publikacije predstavljaju i rezultat uspešne saradnje Regionalne kancelarije IUCN za istočnu Evropu i Centralnu Aziju sa sedištem u Beogradu i IUCN članova u Srbiji.\nSvečana promocija oba izdanja je u petak, 22. marta u 15h, amfiteatar Rektorata Novosadskog univerzitrta.\nPozdravne reči, između ostalih, daće prof. dr Goran Anačkov - direktor Departmana za biologiju i ekologiju Prirodnomatematičkog fakulteta, mr Aleksandar Dragišić - direktor Zavoda za zaštitu prirode Srbije, Aleksandra Došlić - Ministarstvo za zaštitu prirode Srbije, dr Maarten Hofman - Species Conservation Officer; IUCN Regional Office for Eastern Europe and Central Asia.\nCrvene knjige na međunarodnom nivou utvrđuju rizik od izčezavanja vrsta na globalnom ili regionalnom nivou. Njihov smisao i cilj je da blagovremeno upozore na opasnost i da iniciraju i predlože različite metode zaštite. Predstavljaju neprocenjive dokumente koji ukazuju na realnu opasnost od ugrožavanja i nestajanja vrsta, staništa i biodiverziteta u celini i plod su izuzetnog napora i dugogodišnjeg koordinisanog rada stručnjaka biologa koji se bave ovom problematikom.\nCrvene knjige nisu ilustrovane publikacije i inventarske liste sa osnovnim biološkim podacima o vrstama koje su u opasnosti da nestanu, već su neophodni priručnici koji omogućavaju očuvanje i zaštitu živog sveta i njihovih staništa. Podaci iz Crvenih knjiga predstavljaju osnovu za preduzimanje mera i pravljenje nacionalnih programa zaštite ugroženih vrsta i staništa.\nNeki od osnovnih ciljeva i zadataka Crvenih knjiga su: popis ugroženih vrsta u određenom regionu ili državi, otkrivanje činioca i uzroka koji dovode do ugroženosti vrsta i staništa, razvijanje ekološke svesti kod ljudi kao i iniciranje praćenja stanja populacija vrsta (monitoring). Kriterijumi za utvrđivanje stepena ugroženosti vrste određeni su od strane Međunarodne unije za konzervaciju prirode I preirodnih resursa (International Union for Conservation of Nature and Natural Resources) IUCN. Ova Unija ima kancelarije u više od 50 zemalja i podržava projekte u celom svetu. Članovi IUCN su iz 160 zemalja i čine mrežu sa više od 13.000 volonterski angažovanih naučnika i eksperata.


Srpski zlatni košarkaši i ove godine se pripremaju na Kopaoniku Povodom predstojećeg Evropskog prvenstva u košarci, Dejan Tomašević generalni sekretar Košarkaškog saveza Srbije i Nikola Avram, direktor MK Mountain Resorta, potpisali su danas u Beogradu ugovor o saradnji. Orlovi su nam od nedelje u gostima u hotelu Grand na Kopaoniku, gde ćemo im obezbediti najbolje uslove za pripreme u susret novim pobedama, izjavio je Nikola Avram, generalni direktor MK Mountain Resort-a.\n– Zadovoljstvo nam je što počinjemo pripreme baš na Kopaoniku imajući u vidu da smo odavde započinjali pohod na najveće reprezentativne titule. Na planini će igrači imati potreban mir i izvanredne uslove za pripreme, kako bi bili usredsređeni na sve obaveze koje im predstoje. Zahvaljujemo se MK Mountain Resort-u što, sada već tradicionalno, nesebično ustupa sve svoje sportske sadržaje, kao i one gde se igrači mogu opustiti nakon napornih treninga, izjavio je generalni sekretar Košarkaške reprezentacije Srbije, Dejan Tomašević.\nTokom dvonedeljnog boravka na Kopaoniku, u periodu od 23. jula do 6. avgusta, ekipa košarkaške reprezentacije imaće priliku da koristi sve sportske sadržaje, u koje spadaju košarkaški tereni u zatvorenoj sali, fitnes centar, kao i sadržaje spa & wellness centra.\n– Košarkaši Srbije su mnogo puta pokazali da se samo vrednim radom i upornošću postižu vrhunski rezultati. I ove godine ćemo im pružiti podršku i najbolje uslove za trening i kondicione pripreme, u nadi da će Kopaonik biti srećna početna stanica naših orlova u pohodu na medalje i želimo im puno sreće u tome, izjavio je Nikola Avram, generalni direktor MK Mountain Resort-a.


U institucijama BiH u naredne dvije godine biće potrošeno 5,9 miliona KM za hranu, piće, servisiranje vozila, hotelski smještaj, održavanje objekata, opreme i ostalo.\nOvih dana teče rok za nabavku sokova u vrijednosti od 260.000 KM, a počeo je da teče rok i za nabavku alkoholnih pića za šta će biti izdvojeno 120.000 KM, piše danas “Dnevni avaz”.\nNajviše se traže pivo, viski, posebno Chivas i Jim Beam, vina “žilavka” i “vranac”, te rakije, a posebno travarica, kruškovača i loza.\nKrajnji rok za nabavku dvogodišnjih zaliha alkohola je oktobar ove godine.\nPlanirana je i nabavka čaja za 17.000 KM, a kafe i toplih napitaka za 24 mjeseca u iznosu od 190.000 KM.\nZa voće i povrće biće potrošeno 300.000 KM za dvije godine, a isto toliko i za druge prehrambene proizvode.\nZa plaćanje parkinga predviđeno je 150.000 KM godišnje.


Domaći med nacionalni brend\nZahvaljujući proaktivnim politikama i podsticajima Vlade Crne Gore pčelarstvo postaje sve popularniji i unosniji posao i u Crnoj Gori, te se s pravom može govoriti o medu kao nacionalnom brendu, ocijenio je danas gradonačelnik Prijestonice Cetinje Aleksandar Kašćelan na otvaranju manifestacije „Miris lipa i meda“.\nOn je podsjetio da je samo ove godine 95 mladih pčelara iz 17 crnogorskih opština dobilo podršku Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja kako bi počeli da se bave pčelarstvom, kao i da je pčelarska porodica Crne Gore u relativno kratkom roku narasla na oko 4.000 članova.\nUkupna podrška Ministarstva poljoprivrede u posljednjih deset godina iznosila je tri miliona eura, naveo je Kašćelan\n„Sve navedeno daje nam za pravo da možemo govoriti o medu kao nacionalnom brendu. U prvom redu zbog kvaliteta, kojem domaći proizvođači pridaju veliku pažnju, ali i zbog svih mjera koje se preduzimaju da se na tržište plasiraju originalni i bezbjedni proizvodi“, kazao je gradonačelnik.\nKašćelan je ocijenio i da med cetinjskih i crnogorskih pčelara ima dobru perspektivu za plasman većih količina na evropsko i druga tržišta, navodeći da se tamo brendu i dobrom imidžu pridaje veliki značaj.\nGradonačelnik Kašćelan čestitao je i Pčelarskom društvu Cetinje jubilej - 30 godina postojanja manifestacije „Miris lipa i meda“ i njeno 23. izdanje. On sa ministrom poljoprivrede i ruralnog razvoja Milutinom Simovićem obišao je učesnike manifestacije kojih je ove godine bilo 50.\nPrema riječima ministra Simovića, manifestacija „Miris lipa i meda“ predstavlja rad „vrijednih domaćina, vrijednih pčelara koji na prostoru Cetinja povezuju svoj rad i ono što su izdašni darovi prirode ovog područja“.\n„Kao rezultat toga spoja dobijamo ono što je posebno vrijedno i sa čim se možemo svi pohvaliti, ne samo ovdje, nego širom Crne Gore, a to je tradicionalni, autohtoni, kvalitetni crnogorski med. To je naša šansa i mogućnost koju nastojimo da valorizujemo, zajedničkim naporima pčelara, Prijestonice Cetinje, kao i ostalih lokalnih samouprava, vrijednog rada, pčelarskih udruženja i Saveza pčelarskih organizacija i Vlade koja duži niz godina kreira sve izdašniju podršku sektoru poljoprivrede, posebno pčelarstvu“, ocijenio je Simović.


Počinje sezona "lova" na Vukove - Sportske.net\nPočinje sezona "lova" na Vukove\nU nedelju počinje nova sezona u Superligi Američkog fudbala u Srbiji kojom će biti obeleženo deset godina od dolaska ovog sporta u našu zemlju. Silno pojačani, klubovi jurišaju ka tituli u nameri da je oduzmu višestrukom šampionu sa Ade.\nU sezonu, u kojoj se obeležava desetogodišnjica američkog fudbala u Srbiji, većina od osam klubova ulazi silno pojačana dobrim američkim igračima, pa se očekuje najzanimljivija Superliga do sada.\nSvi mečevi premijernog prvog kola Sportklub Superlige igraju se u nedelju, osim susreta Kraljevskih kruna iz Kraljeva i novosadskih GAT Vojvoda, koji je zbog loših vremenskih uslova odložen za 28. april.\nBranioci titule, beogradski SBB Vukovi, dočekuju povratnika u elitno društvo, najstariji srpski tim, Legionare iz Sremske Mitrovice (nedelja, 16 časova, Ada Ciganlija).\n"Čopor sa Ade" je odlučio da sav prihod od prodatih ulaznica bude prosleđen kao pomoć maloj Tijani Ognjanović, kojoj je neophodna transplantacija srca, a minimalna cena karte je 100 dinara. Aktuelni šampioni su pretrpeli velike promene, ali su uspeli da zadri dva najbitnija Amerikanca iz prošle sezone, glavnog trenera Šona Embrija i kvoterbeka Lensa Krizina.\nUz nekoliko domaćih pojačanja, Legionari se nadaju povratku na staze stare slave, kada su pre jedne gotovo deceniju bili članovi „velike trojke“ američkog fudbala u Srbiji.\nI druge najveće favorite za osvajanje šampionata, kragujevačke PBB Divlje veprove, očekuje duel sa povratnikom u superligaško društvo, niškim Imperatorima (nedelja, 14 časova, pomoćni teren SC "Čair").\nKragujevčani su dobru formu nagovestili prethodnog vikenda, u Budimpešti, gde su u premijernom meču CEFL lige deklasirali domaće Wolves-e sa 55:28. Utakmicu je obeležio povratnik Sten Bedvel, kome će ovo biti četvrta sezona u dresu Veprova.\nU poslednjem meču dana, Plavi zmajevi dočekuju pančevačke Pantere, od 19.30 sati, na stadionu na Adi Ciganliji.\nBlu dragonsi su prošle sezone tek u poslednjem kolu obezbedili plasman u plej-of, i to upravo pobedom nad Panterima. U želji da plasman u razigravanje reše mnogo ranije, ali i pomrse račune Vukovima i Veprovima, angažovali su kanadskog kvoterbeka Džeremija Mraovića, dva američka risivera, Aleksa Hiberta i Korija Vilijamsa, ali i nekoliko domaćih pojačanja iz Kraljevskih kruna, Ratnika i Gorštaka.\nJedini tim koji će igrati bez Amerikanaca su Pantersi, koji se oslanjaju na momke iz svog izuzetno uspešnog omladinskog pogona. Godinama unazad Pančevci odlično rade sa mlađim kategorijama, pa su u poslednje tri sezone igrali finale Juniorske lige Srbije i dva puta osvojili.


Put je i dalje pun kamenja”. Ovaj alegoričan iskaz njemačke kancelarke Angele Merker saopšten je uoči samita zemalja Zapadnog Balkana u okviru Berlinskog procesa i najbolje prezentuje formu odnosa Evropske unije prema našem regionu. Naddržavna tvorevina Starog kontinenta neće samoinicijativno “čistiti put” i ostaviće potencijalnim kanditatkinjama da shodno svojoj namjeri i posvećenosti ispunjavaju uslove za punopravnim članstvom. Neće ih besomučno pozivati i neće im zalupiti vrata pred nosom, ali će insistirati na njihovoj unutrašnjoj pripremljenosti i međusobnoj regionalnoj saradnji!\nNesporno je da će strukturalne reforme biti odlučujuće za buduće članice i da niti jedno proširenje neće biti posljedica geopolitičkog efekta, odnosno afekta. Niti i jedan unutrašnji problem potencijalne članice neće biti unijet u Uniju. Čak više, prema zemljama Jugoistočne Evrope već sada se primjenjuje novi, sistematični model pristupanja, koji će, moguće, i u buduće biti inoviran. Standardi integracije na unutrašnjem planu biće prioritetni, a i našem regionu je kroz Berlinski proces preporučeno formiranje još jedne tzv. političke integracione grupe. Pored 35 regionalnih integracija u okviru EU, poput Višegradske grupe, Nordijskog saveza, i naš region je nakon nedavnog samita u Poznanju najvjerovatnije i suštinski započeo sa ovim oblikom integracionog savezništva.\nKao i do sada, ali znatno konkretnije, zemljama koje žele u političko zajedništvo Evrope preporučeno je da ovu regionalnu formu razvijaju kroz dalju bilateralnu i multilateralnu saradnju kao i da će svaka od njih zadržati zaseban pregovarački tretman. Ovakvim pristupom izbjegavaju se zamke otvorenih političkih problema, ali omogućava brža dinamika realizacije nespornih interesovanja i sprječavaju, na žalost sve učestalija, trivijalna međudržavna nadgornjavanja. Kroz ovakav pristup - rješavajmo nesporno, dogovarajmo se sa kim je moguće i djelujmo odmah, balkanska ruta ka EU pokazaće na stvarne probleme i njihove uzročnike. Naravno, balkanskim stabilokratijama nesporno je stavljeno do znanja da moraju ubrzati reforme, posebno u oblastima vladavine prava, poštovanju ljudskih prava i razvoja efikasnijih javnih uprava.\nZemljama našeg regiona, koje uglavnom izvještaji Evropske komisije opisuju sa elementima “zarobljene države”(capture states), u pregovaračkom procesu nije ostavljena mogućnost korišćenja “argumenta samoubice” (“Eksplodirajte van EU, a ne u njoj!”) i latentni prigovori o tzv. konkretnijem investicionim uticajima Kine, Rusije i Turske. Čak više, suspenzija predpristupne pomoći lebdi u zraku zbog eventualnih neispunjavanja mjerila za napredak u oblasti vladavine prava. Valja istaći da dosadašnjih 8 milijardi eura ulaganja EU u region i najavljena milijarda eura tokom Berlinskog procesa mogu biti veoma efektna i bespovratna finansijska i strukturalna injekcija. U slučaju Crne Gore primjeri privatizacije KAP-a i izgradnje autoputa Bar-Boljari najbolje mogu posvjedočiti o pogubnosti netransparetnih investicija. Ovi sumnjivi aranžmani su školski primjeri o tome kako država zapada u dužničko ropstvo i kako umjesto političkog solidarizma, kojeg zagovara zajednica 28 evropskih zemalja, državi zapravo biva nametnut ekonomski ili investicioni protekcionizam.\nNedavni samit u Poljskoj isprotežirao je i svojevrsni dualizam u daljem razvoju EU. Otvoreni problem konstitucionalizma nekadašnje “zajednice uglja i čelika”, čije urgentno rješavanje potencira predsjednik Francuske Emanule Makron, neće biti smetnja procesu prijema balkanskih zemalja. Naime, protekli samit lidera u Briselu, nakon svog maratonskog izdanja i intrigantnih kandidatura za čelne institucije koje treba da potvrdi Evropski parlament, ukazao je na nedostatnost dosadašnjeg institucionalnog okvira EU. Nakon 1. novembra, novoizabrani funkcioneri u Briselu i Strazburu će, najvjerovatnije, pored koordinacije ekonomskih politika zemalja članica, problematike migracija i međunarodnog terorizma, rješavanja histerije bregzita, kao i sprječavanja uticaja komičarskog populizma iz Rima i teatralnih nacionalizama iz Budimpešte i Varšave, inicirati i jasnije određivanje svojih institucionalnih nadležnosti i usvajanje novog procesa donošenja odluka (“decision making”) unutar zajednice. Dosadašnja organizaciona preopterećenost, koja je uvijek zahtijevala konsensualnost i patila od akutne nedinamičnosti, često je kod nas na Balkanu maliciozno opisivana kao “sporost briselske administracije” ili, u novije vrijeme, kao nepoznavanje adrese sa kojom pregovarate.\nU predstojećem periodu, Zapadni Balkan, koji je trenutno defokusiran iz briselske perspektive, ima jasne upute za svoje pregovaračko pripremanje. Crna Gora tokom ovog, transformacionog perioda EU na političkom planu mora povratiti povjerenje u svoj izborni sistem, dok su joj na pravnom aspektu potrebne ustavne i zakonske promjene koje uređuju način rada i izbora pravosudnih organa. Najavljena inovacija pristupanja EU od strane Vlade Crne Gore nije moguća bez zakonskog uređenja nadležnosti Skupštine Crne Gore i Vlade Crne Gore, kao i ponovnog ustanovljenja Ministarstva evropskih poslova. Po ovom pitanju treba urediti saradnju sa civilnim sektorom, u proces aktivnije uključiti lokalne samouprave i utvrditi transparetniju komunikaciju sa medijima. Postojeći primjeri neformalne prakse, odnosno moguća postupanja mimo Ustava Crne Gore i važećih propisa, poput spornog kandidovanja za predsjednicu Vrhovnog suda Crne Gore i nepostupanja Agencije za sprječavanje korupcije i Državnog, odnosno Specijalnog tužilaštva u određenim slučajevima, moraju biti u potpunosti izbjegnuti. Dosadašnji netransparetni rad organa javne uprave u potpunosti mora biti ukinut novim odredbama Zakona o tajnosti podataka, Zakona o zaštiti podataka ličnosti i Zakona o slobodnom pristupu informacijama, kao i primjerenom izvršavanju odluka Upravnog suda u ovim pravnim stvarima. Uopšteno govoreći, na ovom putu svaki kamen biće nam poput stijene ako nijesmo iskreni u namjeri da će nam članstvo u EU donijeti boljitak.


List Star u vijesti pod naslovom “Cijela Evropa bi platila veliki ceh” prenosi izjavu premijera Binali Yildirima u vezi operacije “Maslinova grana” u Siriji.\nPremijer Binali Yildirim je prilikom prijema premijera Makedonije Zorana Zaeva u vezi operacije “Maslinova grana” kazao: “To što Turska radi u regiji nije važno samo za zaštitu života i imovine turskog naroda, već je važno i za sigurnost cijele Evropske unije i Balkana. Ukoliko Turska to ne bi učinila, cijela Evropa bi platila visoki ceh vala i emigranata i terorizma. Nažalost, Evropska unija to nedovoljno cijeni“.\nList Haber Turk u vijesti pod naslovom „Potpredsjednik vlade Čavušoglu: Stav SAD-a može uticati na prekid odnosa“ prenosi da je potpredsjednik vlade Hakan Čavušoglu u izjavi za TRT u vezi odluke SAD-a da u budžetu za 2019 godinu odvoji pomoć od 550 milijuna dolara za obuku i opremu takozvanih „Snaga Slobodne Sirije“ koju čine snage terorističke organizacije PYD/PKK kazao: „Ukoliko SAD-e nastave sa ovim stavom u potpunosti se mogu prekinuti odnosi sa SAD-a“.\nList Yeni Šafak u vijesti pod naslovom „Oštra poruka ministra Mevluta Čavušoglua prije posjete Rex Tillersona Ankari“ piše da je ministar vanjskih poslova Turske Mevlut Čavušoglu kazao da SAD-e nisu ispunile data obećanja i dodao: „Ili ćemo unaprijediti odnose ili ćemo u potpunosti prekinuti odnose“.\nList Vatan u vijesti pod naslovom „Još jedna zemlja kupuje helikoptere iz Turske“ prenosi da je ministar odbrane Filipina Delfin Lorenzana kazao da planiraju potpisivanje ugovora sa Turskom, Korejom, Rusijom i Kinom za kupovinu novih helikoptera.


Geopoetika | Jan Patočka: Evropa i postevropsko doba\nEvropa i postevropsko doba Jan Patočka\nPrevela s češkog Biserka Rajčić\nGrupa bivših Patočkinih učenika i poštovalaca u Arhivu Jana Patočke priprema materijal za kritičko izdanje njegovih dela. Jezgro tog materijala čine tekstovi pod zajedničkim nazivom Briga o duši, od kojih nastaju i ova odabrana dela Jana Patočke. Poput mnogih mislilaca ovog veka koji nisu mislili u skladu sa nekom od vladajućih dogmi, Jan Patočka je svojim životom i svojom sudbinom platio za svoja uverenja. Osim fenomenologije, kojoj je posvetio osnovni deo stvaralačkog opusa, bavio se istoriozofskom problematikom od antike do našeg doba.\nHermeneutika i poetika Zorica Bečanović-Nikolić @ME evropska misao


Mitrović: Tužićemo BiH do kraja godine na Evropskom sudu za ljudska prava – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nOrganizacija porodica zarobljenih, poginulih boraca i nestalih civila Republike Srpske do kraja godine podnijeće Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu tužbu protiv BiH, zbog zastoja u procesu traženja nestalih Srba i procesuiranju ratnih zločina nad Srbima.\n“Još prikupljamo dokumentaciju, iako smo očekivali da to bude završeno u oktobru, ali smo, zbog nekih dodatnih proceduralnih problema, formalno uručenje tužbe prolongirali do kraja godine”, rekao je Srni predsjednik Organizacije Nedeljko Mitrović.\nOn je podsjetio da je Organizacija porodica poginulih iz Republike Srpske dobila izjave i punomoć 223 porodice koje su potvrdile svoju odlučnost za pokretanje ove tužbe pred Sudom u Strazburu, jer su ranije prošle sve pravosudne instance u BiH.\nMitrović je istakao da je osnovni motiv tužbe da se pokrenu procesuiranja za ratne zločine počinjene nad Srbima i da porodice nestalih iz Republike Srpske dobiju odgovor o sudbini njihovih nestalih članova porodica.\nOn je naglasio da je Republička organizacija porodica poginulih prije dvije godine podnijela Tužilaštvu BiH 33 pojedinačne tužbe, zbog ratnih zločina počinjenih nad Srbima na koje još nema nikakvog odgovora.


Uhapšeno sedmoro zbog Kolubare – Net.hr\nUhapšeno sedmoro zbog Kolubare\nAutor: Dalibor Dobrić 22:28 07.06.2013\nPala još dva direktora Kolubare\nSedam osoba je uhapšeno jutros u nastavku policijske akciji na razotkrivanju zloupotreba u Rudarsko-topioničarskom basenu Kolubara.\nPrema pisanju “Blica“, među uhapšenima se nalaze Slavoljub Pavlović, direktor firme “Kolubara Građevinar”, i direktor “Kolubara Usluge” Duško Obradović.\nPreko ove dve firme ćerke RTB “Kolubara” nameštani su tenderi za iznajmljivanje mehanizacije privatnih firmi, kojima su potom preko naduvanih faktura isplaćivani veliki novčani iznosi.\nU jutrošnjoj akciji uhapšeno je i pet vlasnika privatnih preduzeća, čija je mehanizacija nezakonito iznajmljivana, a među kojima je i Dejan Dimitrijević, sin ranije uhapšenog Vitomira Dimitrijevića.\nOsim njega, uhapšeni su i Zoran Ristivojević, vlasnik “Čaki trans”, Milorad Vojinović, direktor “Kačer turist”, Dragan Ivanović, vlasnik “Kolubara Osečanica” i Lazar Laketa, vlasnik preduzeća “Laketa”.\nZloupotreba za koju se oni sumnjiče teška je milion i po evra, a krivičnom prijavom za ovaj slučaj obuhvaćeni su i ranije uhapšeni rukovodioci “Kolubare”, Dragan Tomić, Vladan Jovičić, i ostali, koji su uhapšeni pre mesec dana, kada je ukupno uhapšeno 17 osumnjičenih.\nPrema tada podnetoj krivičnoj prijavi, bivši rukovodioci, među kojima je i bivši direktor Kolubare Dragan Tomić, kao i vlasnici nekoliko privatnih firmi, terete se da su od novembra 2007. do jula 2009. godine, bez postupka javne nabavke, dodjeljivali poslove privatnim preduzećima kao izvođačima radova, iako su znali da nemaju adekvatnu mehanizaciju.\nU posao su zatim uvodili druge firme kao podizvođače radova i njima višestruko uvećavali broj sati rada, koje su bile osnov za fakturisanje naplate.\nTako se dešavalo da su neke mašine radile neprestano dan i noć, a neke čak i po “25 sati dnevno”.\nkolubara organizovani kriminal pronevera zloupotreba polozaja


Šesta Konferencija omladinskog rada "KORA"\nBANJA LUKA-U Banja Luci je 18. i 19. februara 2019. godine održana šesta Konferencija omladinskog rada "KORA", čiji je cilј da se ova oblast podigne na viši nivo, pobolјša položaj mladih u Srpskoj i odgovori na klјučne probleme ove populacije.\nKonferenciju je otvorila Ministar porodice, omladine i sporta Republike Srpske, Sonja Davidović. Konferenciji, koju su organizovali mreža "M.O.C.A.R.T" Republike Srpske, u saradnji sa Institutom "Perpetuum mobile" i Ministarstvom porodice, omladine i sporta Republike Srpske, prisustvovali su predstavnici Ministarstva omladine i sporta Srbije, lokalnih i republičkih institucija, omladinskih organizacija iz Srpske i Srbije.\nCilј konferencije je bio da omladinski rad bude podignut na viši nivo, kako bi se putem omladinskih centara, klubova i udruženja pobolјšao položaj mladih u lokalnim zajednicama, ali i našli odgovori na najčešće probleme mladih kao što su nezaposlenost i kvalitet obrazovanja.\nPredstavnik Saveza opština i gradova RS prisustovao je konferenciji i plenarnoj diskusiji na kojoj su razmatrani problemi sa kojima se susreću omladinske organizacije, te predloženi dalјi koraci s cilјem njihovog rješavanja.


Pobeda nad liderom otvara vrata opstanka (sreda, 18 h) - KRAGUJEVAČKI SPORT\nPobeda nad liderom otvara vrata opstanka (sreda, 18 h)\nKošarkaši Radničkog ugostiće u sredu od 18 časova u svom „SBB Jezeru“ lidera Košarkaške lige Srbije i budućeg učesnika plej-ofa, ekipu Zlatibora, sa samo jednom mogućom opcijom, a to je pobeda. Nakon poraza Kolubare od Tamiša, Šumadincima bi trijumf u duelu sa Čajetincima otvorio vrata opstanka u ligi, dok bi eventualni poraz verovatno značio oproštaj od najvišeg ranga takmičenja.\nKažu da je u životu svaki čovek kovač svoje sudbine. Nešto slično je i u sportu. Iako u dubokom cajtnotu, košarkaši Radničkog u ovom trenutku još uvek drže konce opstanka u ligi u svojim rukama.\nTrijumf nad liderom Košarkaške lige Srbije Zlatiborom, koji u Kragujevac dolazi rastrećen i bez većeg takmičarskog motiva, omogućio bi Kragujevčanima da ponovo „isplivaju“ u bezbednu zonu, uz veliku verovatnoću da tu ostanu i do kraja takmičenja. Sa druge strane, novi poraz bi Šumadince praktično doveo na korak od selidbe u niži rang takmičenja, što bi zaista bilo poražavajuće, posebno ako se uzme u obzir činjenica da je Kragujevac tokom prošle decenije zaradio epitet „grada košarke“ i da Radnički ima vernu publiku, koja je bila uz ovaj klub u najtežim mogućim trenucima i koja apsolutno ne zaslužuje da ponovo gleda svoj voljeni tim u drugoligaškoj konkurenciji.\nŠto se tiče kvaliteta ekipe Zlatibora, tu ne treba trošiti previše reči. Radi se o apsolutno najboljoj ekipi u Košarkaškoj ligi Srbije ove sezone, koja je na poslednjih sedamnaest mečeva doživela samo jedan jedini poraz. Čajetinci su proteklog vikenda uspešno okončali regularni deo takmičenja u ABA 2 ligi, obezbedivši mesto na završnom turniru u Skoplju, što im sigurno dodatno podiže moral pred gostovanje u srcu Šumadije.\nOno u šta se Kragujevčani uzdaju, to je umor i izostanak većeg takmičarskog motiva kod košarkaša Zlatibora. Ipak, svesni su izabranici trenera Filipa Soceka da u najvećoj meri sve zavisi od njih samih i da samo borbom do poslednje kapi znoja mogu doći do preko potrebnog trijumfa.\nNaravno, važan faktor za pobedu u ovom meču predstavljaće i kragujevačka publika, koja u ovom sudbonosnom trenutku mora da stane uz košarkaše Radničkog i svojom podrškom sa tribina „SBB hale Jezero“ pruži ekipi neophodan vetar u leđa.\nUlaz na utakmicu je 200 dinara, a karte će se prodavati na biletarnici „SBB hale Jezero“ neposredno pred početak susreta.\nPrevious „Crvene dame“ okončale sezonu porazom\nNext Košarkaši Radničkog sve dalje od opstanka


Kragujevac - Prekršajne prijave i privođenja Kragujevčana zbog blokade saobraćajnica - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKragujevac Utorak, 30. novembar 2021.\nTokom jučerašnjeg dana nekoliko Kragujevčana privedeno je zbog učestvovanja u blokadi saobraćajnica u centru Kragujevcu. Portal Pressek je pokušao da od nadležnih dobije odgovor koliko je Kragujevčana privedeno, te koliko prekršajnih prijava je napisano, ali do sada nismo dobili ni potvrdu ni demanti ove informacije.\nDalibor Jekić je za agenciju Beta rekao da je policija legitimisala trojicu članova SSP tokom protesta u subotu, da su privedeni juče, ali da nisu hteli da daju izjave u policiji bez svojih advokata, pa su odmah pušteni.\nDa podsetimo, nekoliko stotina Kragujevčana okupilo se u subotu, u 14 sati, na raskrsnici ispred kafane „Balkan“ zbog odluke Vlade da usvoji zakone o referendumu i eksproprijaciji, a na poziv organizacije Kreni promeni. (Vidi LINK)\n- Celodnevno patroliranje policije pred kućnim pragovima naših sugrađana, aktivista, onih koji su pozivani da daju izjave, protiv kojih je pokrenut prekršajni postupak, kao i onih privođenih je najprizemniji vid sejanja straha, navode u ovoj stranci.\n- Matrica je ista i pozivi su „radi obavljanja službenog razgovora“, ali se sve završava prekršajnim prijavama. Na teret se stavljaju dela iz domena ometanja saobraćaja i nepostupanja po nalogu službenog lica, navode u kragujevačkom DS-u.\n# Kragujevac # Politika # Protest # vesti kragujevac\nReferent za finansijsko poslovanje


Pravi med ili falsifikat - i sveća može da pomogne da otklonimo dilemu ( VIDEO ) - SERBIAN NEWS CANADA Pravi med ili falsifikat - i sveća može da pomogne da otklonimo dilemu ( VIDEO ) - SERBIAN NEWS CANADA\nŠef katedre za biologiju na Fakultetu veterinarske medicine u Beogradu Zoran Stanimirović rekao je za RTS da bi realna cena meda trebalo da bude 1.000 do 1.200 dinara. Profesor je na primeru “demonstrirao” kako da znamo da li je med pravi\nKaže da je u pitanju izuzetno teška delatnost, često definisana kao visoko rizična, slabo profitabilna, jer mnogo štošta možete da učinite i uradite, ali ipak od “onog gore” mnogo toga zavisi.\n“Ako nemate hrane u okruženju – džaba”, istakao je Stanimirović. Govoreći o prirodnim faktorima koji utiču na isplativost, on kaže da je prvo i osnovno da li ima hrane, da li ima bilja koje cveta i donosi nektar, zatim kakva je godina, da li je sušna ili previše kišna, treće – kakva je tehnologija pčelarenja, da li je pčelar vičan tome.\nKoliko se meda “izvuče” iz košnice\nStanimirović navodi da se dešavalo da bude preko 80 kilograma meda po košnici, a danas smo zadovoljni ako se “izvuče” 20 do 30 kilograma.\n“Promenjen je pravilnik, tako da postoje problemi sa falsifikatima”, rekao je Stanimirović i poručio građanima da kada kupuju med obrate pažnju da onaj koji se kupi na veliko za 250 dinara bez PDV-a – nije med.\n“Po radnjama kada kupujete med do 500 dinara, opet nije med. Realna cena meda danas bi trebalo da bude oko 1.000 ili 1.200 dinara”, kaže on.\nStanimirović kaže da je razvijena tehnologija falsifikovanja meda, pa je teško i velikim stručnjacima da “provale” da li je u stvari reč o pravom medu ili o falsifikatu.\n“Kada otvorimo teglu, podignemo poklopac ne sme da se nit od meda prekida – ako se ta duga nit prekida, onda je to problem”, kaže on.\nDruga osobina, navodi dalje Stanimirović, jeste kada uzmete pravi med, namotate na kašiku i stavite u čašu vode, teško se skida sa kašike i kada se skine, pada dole – pravi med mora da se staloži – pretvara se u krpice i ne rastvara se odmah kao što je slučaj sa falsifikatom.\n“Mnogo je značajnije što država izdvaja za kupovinu opreme za opremanje medarske kuće”, zaključio je Stanimirović.\nPrethodni tekstŠta se dešava vašem TELU kada prestanete da jedete MESO?\nSledeći tekstTeksas ukida obavezu nošenja maski i otvara sve


U Evropi sve manje automobila, a sve više bicikala\nU Evropi sve manje automobila, a sve više bicikala\nVeliki broj građana zemalja Evropske unije sve više se odlučuje na kupovinu bicikala umesto automobila, koji se od 1990. godine nikada nisu lošije prodavali, prenosi portal “Pressonline.rs“.\nTokom prošle godine, kada je u zemljama „Unije“ registrovano 12 miliona novih vozila, prodaja automobila u EU je opala za čak 8,5 odsto.\nPrema procenama, prodaja automobila u zemljama Evropske unije u ovoj godini bi mogla da zabeleži pad od pet do osam posto u odnosu na 2012. godinu.\nDrugim rečima, na svaki prodati automobil građani kupuju skoro dva bicikla, pa se tako u Nemačkoj, najvećem evropskom proizvođaču automobila, između 2002. i 2011. godine prodaja dvotočkaša povećala za 50 odsto. U „Uniji“ je 2011. godine prodato 716.000 bicikala i 11.500 automobila sa pogonom na električnu energiju.


Vesti online / Vesti / Svet / Rusiji hoće da oduzmu pravo veta\n"Ukidanje prava veta stalnih članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija omogućiće SAD i njihovim saveznicima usvajanje skoro svih rezolucija koje im odgovaraju", izjavio je stalni predstavnik Rusije pri UN Vitalij Čurkin.\nSa Amerima borba neprestana...\n- Svet je takav da SAD i njihovi saveznici praktično uvek imaju 9 glasova za neku rezoluciju, samim tim bez prava na veto oni bi jednostavno stavljali rezoluciju na sto i usvajali je - rekao je Čurkin, a prenose ruski mediji.\nVisoki komesar UN za ljudska prava Zeid Raad el Husein je nešto ranije zatražio odlučne mere za prevazilaženje situacije oko sirijskog grada Alepa i sugerisao da treba da se usvoje neki kriterijumi za ograničavanje prava veta u SB UN. Prema njegovim rečima, ta izuzetno važna inicijativa omogućiće da se situacija u Siriji razmotri i na Međunarodnom krivičnom sudu u Hagu.\nReagujući na to, Čurkin rekao je da komesar UN za ljudska prava nije nadležan da govori o tom pitanju, dok je portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova rekla da je pravo veta oruđe neophodno kako se ne bi izgubila strateška ravnoteža u svetu.\n* Čurkin odgovorio Britancima: Batalite svoje kolonijalne navike\nSVET Rusija uspela: Izmenili rezoluciju o Alepu, sledi glasanje\nSVET Verbalni okršaj Rusa i Amera u Ujedinjenim nacijama\nSVET General SAD odgovara Rusima: Ako nas napadnete, branićemo se!\nPonedeljak 17.10.2016. 00:17\nopet naslov namontiran za rusofile...niko nije rrkao niti zshtevao da se rusiji oduzme pravo veta nego da se ograniči ili ukine pravo veta svim stalnim članicama saveta bezbednosti un.


Foto: Večernje novosti/R.S.\nSrijeda, 18.05.2022., 14:40 Srijeda, 18.05.2022., 14:44\nMinistrica finansija u Vladi Republike Srpske Zora Vidović smatra kako bi Elektroprivreda Republike Srpske trebalo da plati 90 miliona maraka slovenačkom “Vijaduktu”, a po osnovu nedavno završene arbitraže u Vašingtonu.\n– Nisam puno upoznata sa istorijom tih dešavanja. Angažovali smo određene eksperte da vidimo šta se tu dešava, ali po mojoj procjeni to ne bi trebao da snosi budžet nego Elektroprivreda – kazala je ona danas.\nPodsjećamo, Republika Srpska izgubila je 90 miliona KM u sporu pred arbitražnim sudom u Vašingtonu, po tužbi slovenačkog preduzeća „Vijadukt”, a zbog jednostranog raskida ugovora o koncesiji za izgradnju hidrocentrala na Vrbasu, piše Capital.\nVišemilionska cifra pala na leđa Srpske koju mora platiti Slovencima\nrepublika srpskaElektroprivreda Republike Srpskekoncesijazora vidovićHIDROELEKTRANAvijadukt


Vijeće ministara: Za građane BiH uskoro brži internet i 4G mreža – Haber.ba\nVijeće ministara: Za građane BiH uskoro brži internet i 4G mreža\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva za komunikacije i promete, donijelo je odluku o usvajanju politike sektora elektronskih telekomunikacija BIH za period 2017. – 2021. i Akcionog plana za njenu realizaciju.\nKako je istaknuto, to je ključni preduslov za uvođenje 4G mreže i veću brzinu interneta u Bosni i Hercegovini, saopšteno je iz Vijeća ministara BiH…\nNa prijedlog Ministarstva za finansije i trezore, Vijeće ministara donijelo je pojedinačne odluke o visini osnovice za obračun plaće i o visini regresa zaposlenim u institucijama Bosne i Hercegovine za 2018. godinu.\nOsnovica plaće, u skladu s politikom Vijeća ministara BiH o ograničavanju javne potrošnje na plaće i naknade zaposlenih u institucijama BiH, iznosit će 475 KM i nepromijenjena je od 2012. godine, kao i regres koji iznosi 300 KM.\nZa direktora Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka Bosne i Hercegovine imenovan je Arif Nanić, kao najboljeg kandidata nakon provedene procedure javnog konkursa.\nTeme:4G mreža, BiH, internet, izdvojeno, Vijeće ministara BiH