PSG: Okupljaćemo se svakog petka i tražiti obećani odgovor na pitanje ko je ubio Olivera Ivanovića | Autonomija\nPSG: Okupljaćemo se svakog petka i tražiti obećani odgovor na pitanje ko je ubio Olivera Ivanovića\n"Upadljivo je ćutanje o toj temi za nekoga ko se naciji obraća dva puta dnevno, ko ima mišljenje uvek i o svemu i na svakom mestu"\nČlanovi Pokreta slobodnih građana (PSG) okupili su se danas ispred zgrade Predsedništva Srbije u Beogradu povodom pet meseci od ubistva lidera kosovske Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića i najavili da će ubuduće svakog petka dolaziti na to mesto i zahtevati odgovor na pitanje ko ga je ubio.\nDvadesetak članova tog pokreta ispred Predsedništva je razvilo transparent na kojem je pisalo „Ko je ubio Olivera Ivanovića?“, a takođe su nosili u rukama papire sa istim pitanjem.\nOdbornik PSG-a u Skupštini grada Beograda Pavle Grbović kazao je da je „upadljivo ćutanje“ predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji je više puta obećao da će ubice Ivanovića biti otkrivene.\nPodsetio je da je na dan njegovog ubistva 16. januara predsednik prvi put obećao da će srpski organi pronađi ubicu ili ubice i da je kazao da će Tužilaštvo za organizovani kriminal sprovesti istragu.\n„Upadljivo je ćutanje o toj temi za nekoga ko se naciji obraća dva puta dnevno, ko ima mišljenje uvek i o svemu i na svakom mestu. Postavljamo pitanje Aleksandru Vučiću i svim državnim organima dokle se stiglo sa istragom ubistva Olivera Ivanovića, da li je naši državni organi učestvuju u istrazi i da li rezultata nema zato što su nesposobni ili zato što to ne žele da učine“, rekao je Grbović.\nOn je ocenio da se posle Ivanovićevog ubistva dogodio „kopernikanski obrt“, odnosno da je Ivanović prestao da bude „najveći izdajnik koji hoda zemljom“.\nGovoreći o Ivanoviću, on je rekao da je to bio čovek koji je u politici uvek plivao uzvodno i koji se zalagao za politiku mira, blagostanja i pomirenja svih koji žive na teritoriji Kosova.\n„Međutim, on je kao takav smetao onima kojima je konflikt prirodni habitat, koji konflikt stvaraju i koji se u njemu najbolje snalaze i koji na kraju krajeva od njega žive“, naveo je Grbović.\nDodao je i da je Ivanović uspešno odolevao svim pritiscima, kada je bio hapšen, kada su paljeni njegov automobil i automobili njegovih saradnika i kada je „dobijao uvrede od svoje države“.\n„Nije podlegao ni jednom pritsku, ali je na kraju podlegao ranama od pet metaka koje je dobio u leđa“, rekao je Grbović.\nNa skupu ispred Predsedništva, došlo je do manjeg verbalnog konflikta između lidera PSG Saše Jankovića i novinara televizija Pink i Studija B.\nNa uporno insistiranje novinara, Janković je upitao „Gde je kamera televizije Pink?“, a onda je podigao papir na kojem je pisalo „Ko je ubio Olivera Ivanovića“.\nNa svako postavljeno pitanje, među kojima je bilo na šta aludira kada okupljanje organizuje ispred Predsedništva, Janković je odgovarao sa „Ko je ubio Olivera Ivanovića“.


ĆELIJA OTVORENIH VRATA – Manfred Petrović - Vesela knjiga online\nFormat:14 ×21 cm, latinica\n(Popust: 6 %)\n850,00 RSDUšteda: 50,00 RSD\nĆELIJA OTVORENIH VRATA – Manfred Petrović količina\nKada se pred čitaocima pojavi roman koji svojim neopipljivim granicama i razuđenim beskrajem zaokruži priču i smesti je u jednu knjigu, svako će morati da prizna da se na književnoj sceni pojavilo jedno nesvakidašnje delo.\nĆelija otvorenih vrata Manfreda Petrovića su jedno od njih, moderno u svojoj psihološkoj niti, tendenciozno u kritičkom kursu, sveprožimajuće u filozofskom lahoru i nadasve realistično u životnoj slici perspektive tridesetogodišnjaka u jednoj srpskoj palanci.\nMatori je lik nalik na mnoge iz današnjeg vremena i društva, sa svojih trideset godina preturio je mnogo toga u životu, od bezbrižnog detinjstva do mladosti presečene odlaskom na ratište, ljubavnih trouglova, nesrećne veze i latentne narkomanije. Kada ga u jednoj novogodišnjoj noći kobna smeša opijata i alkohola povede u osvetu bivšoj\ndevojci i njenom novom momku, završiće sa autom zakucanim u drvo i u komi iz čijeg lavirinta retko ko uspe da se vrati među žive.\nMeđutim, baš tada i tamo, u tom limbu senki i raskršća spoznaće suštinu sebe i svog bivstva i poželeti da zaigra na još jednu kartu – onu koja mu pruža novu šansu za život.\nU ovom romanu podeljenom na dva dela, Raskršće i Maturanti, ništa nije uobičajeno. Svaki od njih nosi zasebne atmosfere, vremenske odsečke, pripovedačke perspektive i teme. Zajednički im je Matori i poruka u kojoj se svako od nas pronalazi i zahvaljujući kojoj roman po završetku čitanja vuče da se vratimo na početak i sa sasvim novim utiscima I znanjima krenemo ponovo na put besmisla i smisla, predvorja pakla i povratka u životni raj, podsvesti i svesti, slobode i ropstva sopstvene duše.\nRaskršće nas neće lako uvući u svoju radnju već će vam biti potrebni saradnja, pažnja, koncentracija. U svetu halucinacija, vizija I najdubljih podsvesnih strahova Matori će biti putnik kroz prazninu ove i one realnosti, između materijalnog i onostranog, predvođen Haronom, lađarom koji ga na danteovski način provodi kroz predvorje pakla čekajući da prođu tri dana i tri noći, da pronađe svoj mir pa da ga poveze na put bez povratka. U tom neobičnom limbu Raskršća, Hotela sa hodnicima, sobama i ćelijama skrivaju se najtananije uspomene duše, ali i želje, žudnje, strepnje i nade. Skriva se cela sudbina rasečena na parčiće i pomešana apsurdom današnjice iz koje ni na onom svetu nema bekstva. Ali skriva se i šansa da čovek sam spozna svoje greške I propasti i dosegne spas.\nPrvi deo romana tako izrasta u najmoderniji segment knjige, obojen pesimizmom i bekstvom od stvarnosti, gde ga neobična književna tehnika vodi ka romanu eseju, u kome se fabula smenjuje slikama proisteklim metodom asocijacija, ali i logičkim razvijanjem misli koje idu ka svom cilju – spoznaje najudaljenijih kutaka duše i samozatočenja. Opet, u Raskršću se stvaraju najjače spone filozofske i psihološke niti jer daju analizu svesti i anatomiju rascepa ličnosti, bekstvo od zavisnosti, prokletstva domaće svakidašnjice, ali I nagoveštaj jednog psihološkog eksperimenta – rijalitija koji simbolizuje sve sabrano u limbu – šoua Ćelija otvorenih vrata.\nSa druge strane, Maturanti je životna slika srpske provincije koja iz prizme šestoro likova zadire u potkožni sloj zaparložene sredine u kojoj je, bez obzira na materijalno, bračno i psihičko stanje, mladi čovek osuđen jedino da se vrti ukrug, zarobljen odgovornostima i potajnim željama, zrelošću i nezrelošću, realnošću i bekstvom u snove. Ovde su sa čestim primesama humora na postavu izvrnuti muško-ženski odnosi,\nmentalitet i svakodnevni problemi i težnje, diskretno dajući duboku kritiku društva koju svaki od ovih likova nosi u sebi, a najviše oni koji su je najmanje svesni.\nMeđutim, ma koliko na prvi pogled delovao mistično i ezoterično, roman pruža jednu opipljivu egzistencijalističku poruku koja ga i vraća u stvaran i realan svet. Ona se skriva u svakom osećanju očaja, teskobe, ništavila i straha Matorog, pa čak i u najbliskijim dodirima sa smrću, a to je da je najjasniji put ka životu i njegovom smislu sloboda duše u kojoj čovek postaje svestan da sam sebi postavlja vrednosti, bira svoj put i shvata da je ništa drugo do osuđen da bude odgovoran za sve ono što zaista jeste.\n900.00 din 850.00 din Dodaj u korpu\nBudite prvi koji će napisati recenziju “ĆELIJA OTVORENIH VRATA – Manfred Petrović” Odustani od odgovora


sport – Page 2 – GayEcho\nFlorida: Trans žene ne mogu da se bave ženskim sportovima\nFlorida je jedna od poslednjih američkih država koju predvode republikanci, a koja odbacuje nacionalne pro-LGBT politike. Florida je jedna od poslednjih američkih država u kojoj je zabranjeno transrodnim devojkama i […]\nVaterpolistkinja Vojvodine, Mari Kosmo, u otvorenom intervjuu za SportFem ponosno priznaje da je lezbijka. Brazilka koja živi u Novom Sadu poslednja tri meseca kaže da za sada nije imala nikavih […]\nKejtlin Džener kritikuju zbog njenih transfobičnih stavova\nKejtlin Džener ne želi da se transrodne devojčice i devojke takmiče u ženskim sportovima jer su “biološki muškog pola” i internet nije ostao ravnodušan na tu izjavu. Kejtlin Džener se […]\nŠpanija: Ubović prvi sportista kažnjen zbog homofobije\nŠto se tiče Disciplinske komisije Plivački savez Španije dokazano je da je Nemanja Ubović uvredio igrača Terase Viktora Gutjereza. Ubović je dobio četiri meča suspenzije i prvi je sportista kažnjen […]\nSrpski vaterpolista suspendovan jer je vređao gej saigrača\nŠpanski Sabadelj privremeno je suspendovao srpskog vaterpolistu Nemanju Ubovića zbog optužbi saigrača da ga je, kao homoseksualca, nazvao pogrdnim imenima. Naime, španski vaterpolista Viktor Gutijeres optužio je Ubovića tokom vikenda […]\nKolton Andervud se autovao u jutarnjem programu\nKolton Andervurd, američka rijaliti zvezda i bivši fudbaler, koji je najveću popularnost stekao kad se pojavio u šou programu “Gospodin savršeni”, otkrio je u intervjuu za “Good Morning America” svoju […]\nHerta otpustila homofobičnog trenera\nFudbalski klub Herta iz Berlina otpustio je trenera golmana Žolta Petrija zbog homofobnih i ksenofobnih izjava. Petri je te izjave dao u intervjuu mađarskom listu Mađar Nemzet (Magyar Nemzet), a […]\nOni nisu hteli da ćute: LGBT profesionalni sportisti\nHomoseksualnost je među profesionalnim sportistima oduvek tabu tema, a stigmatizacija društva gotovo nepodnošljiva. Ipak, niti se homoseksualnost pojavila u 21. veku (imamo dokaze još iz antičkih vremena), niti je ona […]\nMarko Leman, jedan od najboljih basketaša sveta i član ekipe Lozane, otvorenim pismom na sajtu FIBA napravio je veliki životni korak. Leman je “otvorio dušu”i priznao da je gej, što […]\nFudbalerka Megan Rapino zaprosila košarkašicu Sju Bird\nJedan od najvećih sportskih parova odlučio je da napravi korak dalje u svom odnosu. Košarkašica Storm Sijetla, Sju Bird, objavila je na Instagramu fotografiju koja je zabeležila trenutak u kom […]\nLezbos / Lifestyle / Sport / Web\tLeave a comment\nRuska šampionka ponižena: Nisu mi verovali da sam žensko\nRuska dizačica tegova Ana Turajeva, šampionka u “benč presu”, susreće se sa neobičnim problemima zbog svog izgleda. Slavna Ruskinja je otkrila da je nedavno doživela veliku neprijatnost na aerodromu u […]


Srbija će podržati Kanadu uprkos vazdušnim napadima 1999. godine\nM. D. 19. novembra 2016. 12:31\nKanada je dobila podršku Srbije za mesto nestalne članice SB UN 2020. godine, iako je pre 17 godina učestvovala u vazdušnim napadima NATO na Srbiju, tvrde kanadski mediji.\nKanada je priliku za članstvo u SB UN izgubila 2010. godine od Portugalije, a sledeću mogućnost imaće 2019. kada će se nadmetati sa Irskom i Norveškom.\nJavna podrška jedne evropske, mada male zemlje, je značajna, ocenjuje agencija Kanejdijan pres, navodeći reči šefa srpske diplomatije iz intervjua za neki od lokalnih medija, da će „Srbija sigurno podržati“ kanadsku kandidaturu.\nDačić je prošle nedelje boravio u prvoj poseti Kanadi.\nPrema njegovim rečima, Srbija želi bolje odnose sa tom zemljom koju smatra značajnim partnerom.\nDačić je rekao da Srbija želi da prevaziđe svoju problematičnu prošlost i da nema negativne emocije prema Kanadi koja je sa NATO saveznicima ratovala protiv njegove zemlje 1999. godine, navodi kanadska agencija.\nKanada se, kako podseća agencija, uključila u NATO bombardovanje Srbije, a kanadski bombarderi CF-18 ispustili su 10 odsto NATO bombi na Srbiju, uključujući i Beograd.\n„Očigledno je da su mnoge zemlje učestvovale u bombardovanju Srbije,ali ne možemo da živimo u prošlosti. Moramo da pokušamo da pronađemo zajedničke interese“, rekao je Dačić, prenosi ta kanadska agencija.\nPrema njegovim rečima, administracija u Kanadi i svuda u svetu se promenil i moramo da radimo sa tim novim ljudima, da pronađemo nove prijatelje, dodao je Dačić.\nŠef srpske diplomatije se založio za ukidanje kanadskih viza za srpske državljane a rekao je i da dve zemlje finalizuju sporazum o vazdušnom saobraćaju koji će omogućiti direktne letove između Kanade i Beograda, navela je kanadska agencija u tekstu koji je prenet u vodećim kanadskim medijima.\nDacic je nevidjeni uvlakac. Sta me briga da li ce da se ukinu vize ili ne.


Prodaja Telekoma - vesti\nTelekom Srbija srpski državni je telekomunikacioni operator, osnovan je kao akcionarsko društvo u junu 1997. godine izdvajanjem telekomunikacione delatnosti iz PTT Srbije.\nStručnjaci su uputili apel Vladi Srbije da ne prodaje Telekom Srbije jer ta kompanija može da podnese konkurenciju i da bude profitabilna i uspešna. Pogubna je odluka svake vlade da se Telekom proda nekoj od stranih kompanija odnosno investicionih fondova, uz obrazloženje da ne može da izdrži konkurenciju i da država nije sposobna da vodi tu kompaniju, stručnjaci su potpisali brojne peticije i uključile se u odbranu Telekoma.\nAkademija inženjerskih nauka Srbije godinama je radila analizu koja je pokazala da Telekom nikako ne treba prodavati, i zajedno sa otvorenim pismom vrhunskih 210 stručnjaka iz Srbije i 11 zemalja u svetu, je prosleđeno više puta vladi, predsednicima Srbije koji su se smenjivali, i svim poslanicima. Zatražena je dozvola da se pomogne u budućoj optimizaciji poslovanja Telekoma, kao regionalnog lidera i jedne od najprofitabilnijih i strateški najvažnijih kompanija u Srbiji, koja je 2014. godine bila proglašena za najvećeg regionalnog investitora.\nZa preuzimanje 58 odsto akcija Telekoma stiglo je šest ponuda, a odluka Vlada Srbije o najboljoj ponudi zavisi ne samo od ponuđene cene već i od investicionog i socijalnog programa, najveći akcionar Telekoma je država Srbija sa 58,11 odsto akcije, 20 odsto akcija je u vlasništvu kompanije dok 14,95 odsto poseduju građani, a 6,94 zaposleni i bivši radnici Telekoma.\nPre više godina je procena bila da Telekom vredi 2,2 milijarde evra i tadašnja vlada je za paket od 51 odsto akcija te kompanije tražila minimum 1,4 milijarde evra, a jedini ponuđač Telekom Austrije je ponudio 1,1 milijardu evra.\nZa predstavnike Vlade Srbije kao većinskog vlasnika i rukovodstvo kompanije jedina tema je trenutno podizanje vrednosti kompanije izjavili su da državna kompanija može uspešno da se bori sa konkurencijom i da privatizacija Telekoma nije nužna za dugoročni opstanak. Ova kompanija je zabeležila pad i dešava se da kompanija radi slabije s vremena na vreme.\nGodina je završena sa 1,5 milijardi dinara profita, uz pad određenih finansijskih performansi. Telekom je ogroman sistem koji ima svoju veliku inerciju i visoki rezultati ne mogu da se očekuju na kratak period, već posle godinu dana ili dve. Predstavnici sindikata Telekoma Srbije ispred vlade su predali peticiju Stop prodaji Telekoma, sa više od 100.000 potpisa. I traži se da država to preduzeće ne prodaje. Kako su istakli predstavnici sindikata protiv prodaje državnog preduzeća su svi zaposleni i većina građana Srbije.\nViše puta je organizovan veliki protest protiv predaje preduzeća, gde su protiv prodaje svi građani Srbije kao i partnerska preduzeća. Poslata je poruka da Telekom može uspešno da posluje i u sadašnjem vlasništvu da ispunjava sve obaveze prema državi i građanima, mnogi su izneli sumnje da novi vlasnici Telekoma planiraju da otpuste 4.000 zaposlenih i da bez posla mogu da ostanu još 100.000 radnika, u domaćim firmama koje sarađuju sa Telekomom. Nema viška zaposlenih i svaka kompanija bi smanjila broj radnika kako bi preduzeće bolje prodali drugi vlasnici.\nOčekuje se od vlade da povuče prodaju Telekoma, i da porade na kompaniji jer stručnjaci su ubeđeni u to da preduzeće može uspešno da posluje i u sadašnjem vlasništvu i da ispunjava sve obaveze prema državi i građanima. Telekom koji sada ima dobit oko 140 miliona evra, mogao bi da ima dobit i od 300 miliona evra kad otplati sve dugove za kredite koji su uzeti za kupovinu firmi u regionu i u Srbiji.\nIzvor: B92, 11.Jan.2018, 12:30\n"Hitno prodaja Telekoma, završiće na subvencijama"\nBeograd -- Predsednik UO Mona hotel menadžment Tomislav Momirović kaže da će povećanjem neoporezovanog dela zarade ušteda biti oko 300 dinara po radniku.. “To je malo, 300 dinara po radniku manje poreza mesečno: Možda je to malo, našoj firmi koja ima 800 zaposlenih možda će i da se oseti, ali je to prvi put da imamo neko poresko smanjenje. Fokus politike je uvek nekakva jeftina demagogija građanima da će vlada nešto da da, vlada ne treba ništa da da”, izjavio je...\nIzvor: Capital.ba, 02.Jan.2018, 11:44\nBANJALUKA, Ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić smatra da bi Vlada Srpske trebalo da u 2018. godini nastavi aktivnosti na prodaji 64 odsto akcija Rudnika željezne rude/RŽR/ “Ljubija”, te ukazuje da joj je preostao model berzanske prodaje koju sprovodi Investiciono-razvojna banka Srpske. Đokić je ocijenio da je šteta što prošle godine nije iskorišćena dobra ponuda i ostvarena prodaja za 157 miliona KM, što bi po vrijednosti bila treća privatizaciona...\nIzvor: B92, 07.Nov.2017, 15:58\nSlučaj poklanjanja akcija Telekoma? Mučenik ili...\nKomisija za hartije od vrednosti pratila je slučaj masovnog poklanjanja akcija Telekoma, za koje se sumnja da je prodaja na crno.. Kako je rekao predsednik Komisije za hartije od vrednosti Predrag Dedeić, Komisija je ispitivala slučaj trgovanja hartijama ovog najprofitabilnijeg domaćeg preduzeća, pod plaštom poklona. "Bio je promet na osnovu poklona, pratili smo koji je to obim i shvatili da je zanemariv“, rekao je predsednik Komisije. Kako je rekao...\nIzvor: Vaseljenska TV, 14.Jun.2017, 13:01\nTelenor Srbija neće u ruke Amerikancima i SBB-u\nBeograd – Srbija nije uspela da proda „Telekom”, a da li će Norvežani naći kupca za svoj „Telenor”, i da li ga uopšte traže, ostaje da se vidi. U svakom slučaju, na srpskom telekomunikacionom tržištu postaje sve vrelije. Elem, vest je prostrujala brzinom svetlosti: američki investicioni fond „KKR grupa” kupuje mobilnog operatera „Telenor”. O tome koliko je to tačno u samoj „Telenor grupi” rekli su za „Dnevnik” da nikada ne komentarišu nezvanične informacije...\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 29.Maj.2017, 08:09\nPrivatizacija Telekoma nije aktuelna tema\nGeneralni direktor Telekoma Srbija Predrag Ćulibrk izjavio je danas da ponovni pokušaj privatizacije te kompanije - trenutno nije aktuelna tema.. "Trenutno privatizacija nije aktuelna tema. Mi jesmo u komunikaciji sa našim većinskim vlasnicima - državom Srbjom. Mi smo završili jedan proces privatizacije krajem 2015, što je nepunih godinu i po dana kako je vlada donela odluku da, ipak, ne proda Telekom Srbija potencijalnim kupcima, koji je bilo dosta", rekao je Ćulibrk.\nIzvor: Beta, 01.Avg.2016, 15:16\nDveri: Briselski 'konj Trojanac' i neme ovce\nTemeljna prava, slobode i bezbednost građana Srbije mogu se ostvariti i bez otvaranja poglavlja 23 i ulaska Srbije u Evropsku uniju. Potrebna je samo Vlada koja želi da se suprotstavi korupciji, kriminalu, reformiše tužilaštvo i sudstvo i radi u interesu građana, privrede i države Srbije, očuvanjem svih njenih resursa za generacije koje dolaze. Ključni privredni...\nIzvor: Kurir, 03.Jun.2016, 04:16\nPRODAJA AKCIJA: Od Telekoma taman za kilogram šarana\n.. Građani koji nisu prodali akcije „Telekoma Srbije“ oko 20 jula trebalo bi da dobiju 403,7 dinara na ime dividende za 2015 godinu, što je najveći iznos koji im je isplaćen od 2011, kada su počeli da dobijaju deo profita državnih firmi. Od akcija Aerodroma „Nikola Tesla“, Naftne industrije Srbije...


Bosnia and Herzegovina - Sarajevo, TV Liberty Show No.809 30Jan2012\n809. emisija - urednica: Dženana Karabegović\nUkoliko do polovine naredne godine ne bude riješeno pitanje granice između BiH i Hrvatske, oko 40 hektara zemlje mještana Bosanske Kostajnice naći će se u Evropskoj uniji. Oni, kroz čiju imovinu prolazi državna granica, pri svakom odlasku na njive moraju imati ličnu kartu, jer prelaze u drugu državu. Autor: Selma Boračić\nKargo nosač aviona\nOd impozantnog vojnog kompleksa aerodroma Željava kod Bihaća, koji je građen 20 godina, a bivšu Jugoslaviju koštao 4,5 milijardi dolara, ostale su tek ruševine i blijedi ostaci nekad najmoćnije vojne baze. Autor: Azra Bajrić\nU Bosni i Hercegovini tradicija, prema kojoj se zlatni nakit prenosio sa generacije na generaciju, čini se da će izumrijeti, jer su građani prisljeni da porodično zlato prodaju kako bi sastavili kraj s krajem. Autor: Andrea Pavić\nDvadeset godina poslije - 2\nPriča o Zorki Kaišarević iz Doboja, koja je, nakon što su njena djeca otišla na studiranje, postala hraniteljica i u svoj dom primila Elvedinu i Adija Mehića.\nTV Liberty - 809. emisija


Vizija Vlade Srbije da EPS bude regionalno moćno preduzeće | Energetski portal Srbije\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović potpisala je danas Ugovor o prenosu udela u Operatoru distributivnog sistema “EPS distribucija” sa JP “Elektroprivreda Srbije“ (EPS) na Republiku Srbiju.\nMihajlović je, nakon potpisivanja ovog dokumenta u Vladi Srbije, poručila da je cilj ovih promena efikasnije poslovanje oba preduzeća i jačanje delatnosti i distribucije i proizvodnje električne energije.\nOna je navela da smo do sada imali situaciju da je jedan deo ljudi koji rade na održavanju distributivne mreže radio u Tehničkom centru EPS-a, drugi u „EPS distribuciji“, obavljajući gotovo isti posao, uz dupliranje pojedinih troškova.\nTakođe, kako je dodala, važno je što će sada ODS moći da krene u dobijanje licence jer od svog osnivanja nema licencu, što nije u skladu sa Zakonom o energetici.\nS jedne strane, radićemo na jačanju i „EPS distribucije“, a s druge na jačanju EPS-a u delu investicija u zaštitu životne sredine i u nove kapacitete, rekla je Mihajlović.\nPoruka radnicima EPS-a i ODS-a jeste da veruju u svoju elektroprivredu i u svoju vladu i da nema nikakvih bojazni da će ni EPS ni ODS biti privatizovani, niti da će neko ostati bez posla, rekla je potpredsednica Vlade.\nTo su naša preduzeća i naše zlato koje ćemo dalje čuvati i razvijati. Radićemo zajedno i bićemo mnogo efikasniji kako bismo već u narednih godinu dana napravili rezultate i u EPS-u i u ODS-u, rekla je Mihajlović.\nOna je naglasila da država neće stati sa reformisanjem preduzeća u ovom sektoru, poručivši članovima nadzornih odbora, skupština i drugih upravljačkih tela da su rezultati najvažniji i da država želi da ima kvalitetnije ljude i da želi da osveži i nadzorne odbore, ali i srpski deo Odbora direktora u NIS-u.\nŽelimo da i EPS i ODS, „Srbijagas“, „Transnafta“, NIS i svi drugi iduće godine posluju sa profitom, a ne sa gubicima, ukazala je Mihajlović.\nVršilac dužnosti direktora EPS-a Milorad Grčić, koji je potpisao ugovor u ime JP EPS, rekao je da je danas nastavljen proces započet pre pet godina, koji podrazumeva usklađivanje sa zakonskim obavezama i smernicama koje je propisala Vlada Srbije.\nEPS će nastaviti sa modernizacijom i ulaganjem u zaštitu životne sredine i u nove proizvodne kapacitete, sa posebnim naglaskom na obnovljive izvore energije kako bismo imali sve više zelene energije u budućnosti, istakao je Grčić.\nVršilac dužnosti direktora “EPS distribucije” Bojan Atlagić zahvalio je Vladi Srbije na tome što je prepoznala značaj ovog preduzeća za elektroenergetski sistem.\nZa nas potpisivanje ovog ugovora ima višestruki značaj – sa pravnog aspekta sledi dobijanje licence i čitavog niza pravnih akata u skladu sa Zakonom o energetici, a sa druge strane tehnički deo distributivne delatnosti će konačno biti na jednom mestu, što će uticati i na kvalitet usluga, pouzdanost i kvalitet snabdevanja električnom energijom građana i privrede, naveo je Atlagić.\nPredstavnik Sindikata „EPS distribucija“ Branko Tomić izrazio je zahvalnost Vladi Srbije i EPS-u na svemu što je urađeno za ODS, i dodao da veruje da će „EPS distribucija“ raditi još efikasnije.


Beogradska otvorena škola (BOŠ) objavljuje Listu odobrenih predloga projekata u okviru Poziva za projekte za javno zagovaranje i uključivanje građana koji je raspisan na projektu „Aktivni građani - bolje društvo: zagovaranjem ka saradnji i demokratskom razvoju”:\nInicijativa slobodnih građana - Za transparentnije zapošljavanje u javnom zdravstvu\nPokret "Pravo na život - Meri" - Da ne bude kasno\nPrijatelji dece Srbije - Nisam roba, nisam meta! – Zaštitimo decu u medijima\nRegionalna asocijacija vlasnika privatnih šuma "Omorika" - Od šuma za šume\nSigurne Staze - Staze urbane mobilnosti na teritoriji grada Bora\nStartHub - Promovisanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje žena na teritoriji opštine Kosjerić\nUdruženje građana Ad Fines Cultus - Vodim te u bioskop!\nUdruženje "Okular" - Na mladima SVE(T) ostaje\nUdruženje građana "Pridruži se" - Odbranimo planinu Babu\nUdruženje Pro.Tok21 - Turizam kao generator razvoja održive lokalne privrede Smedereva\nNa predlog Evaluacione komisije i uz odobrenje Donatora, odlučeno je da ove godine bude dodeljeno 9 grantova u iznosu od 13.000 USD i 4 granta od 5.000 USD, i da se na taj način podrži ukupno 13 zagovaračkih inicijativa, a ne 10 kako je navedeno u Pozivu za podnošenje predloga projekata. Predlogom za uvođenje manjih grantova u iznosu od 5.000 USD, Evaluaciona komisija je želela da omogući uključivanje većeg broja organizacija u projekat i tako podrži razvoj lokalnih organizacija civilnog društva koje imaju zagovarački potencijal i zahtevaju dodatnu podršku u unapređenju organizacionih kapaciteta.\nOsim finansijske podrške, odabrane organizacije će dobiti i podršku u osnaživanju svojih zagovaračkih i komunikacionih kapaciteta.\nBOŠ čestita svim organizacijama čiji su predlozi projekata podržani u okviru ovogodišnjeg poziva i još jednom se zahvaljuje svim učesnicima koji su sa svojim predlozima zagovaračkih inicijativa pokazali da su aktivni građani svuda oko nas.


Slučaj "Pavlović": Sud BiH večeras o zahtjevu Tužilaštva za određivanje pritvora - Moja Hercegovina\nPočetna / Slučaj "Pavlović": Sud BiH večeras o zahtjevu Tužilaštva za određivanje pritvora\nSlučaj “Pavlović”: Sud BiH večeras o zahtjevu Tužilaštva za određivanje pritvora\n13. Februara 2016. 13:26\nTužilaštvo BiH danas je na ročištu pred Sudom BiH u predmetu “Pavlović i drugi” zatražilo da se osumnjičenima odredi pritvor od 30 dana, a odbrana je istakla da nema razloga za određivanje pritvora.\nTužilaštvo je predložilo Sudu BiH da se osumnjičenima za finansijski kriminal u vezi sa poslovanjem Pavlović banke u Bijeljini Slobodanu Pavloviću, Petru Laziću, Ljiljani Garić i Blagi Blagojeviću odredi pritvor, jer, kako kažu, postoji opasnost da bi napustili BiH, ometali istragu, te uticali na svjedoke.\nOdbrana je od Suda tražila da ne prihvati prijedlog Tužilaštva, ističući da nema razgloga za određivanje pritvora, te navodeći teško zdravstveno stanje Pavlovića, kao i da ostali osumnjičeni ne mogu uticati na svjedoke.\nAdvokat odbrane Miodrag Stojanović rekao je da dokumentacija koju imaju i koju im je dostavilo Tužilaštvo BiH dovoljno govori o tome da nema elemenata krivičnog djela za koje se terete osumnjičeni.\nSud BiH večeras bi do 20.00 časova trebalo da donese odluku o zahtjevu Tužilaštva BiH za određivanje pritvora.\nPipadnici Agencije za istrage i zaštitu BiH su u četvrtak, 11. februara, po nalogu Tužilaštva BiH, uhapsili vlasnika Pavlović banke Slobodana Pavlovića, te još tri službenika ove banke zbog sumnje da su počinili krivično djelo zloupotreba položaja ili ovlaštenja i pranje novca, a u vezi sa poslovanjem Pavlović banke.\nNakon saslušanja u Tužilaštvu BiH, branilac osumnjičenih Miodrag Stojanović potvrdio je da im se na teret stavlja pranje novca, zloupotreba službenog položaja ili ovlašćenja i falsifikovanje službene isprave.\nOznakeBiH republika srpska slobodan pavlović Sud BiH tužilaštvo bih


EasyJet i Wright Electric prave električni avion | PC Press\nEasyJet i Wright Electric prave električni avion\nJedna od glavnih avio-kompanija EasyJet je najavila u sredu, 27. septembra 2017. godine da će udružiti snage sa sartup-om Wright Electric kako bi izgradili avion koji se napaja na električnu energiju. Letelica kakvu oni imaju na umu mogla bi da pređe kraću putanju koja bi iznosila oko 539 km, koliko bi trajao let od New York-a do Boston-a.\nEasyJet, je avio-kompanija koja je specijalizovana da radi kraće letove, je izjavila da bi na ovaj način pokrila 20% putovanja njihovih putnika. Kompanija je izjavila da blisko sarađuje sa Wright Electric i nada se da će daljom saradnjom za deceniju imati avion na električni pogon.\nWright Electric je osnovan 2016. godine od strane hemičara koji su se bavili baterijama, aerospace inžinjera i stručnjaka za električna vozila iz NASA-e, Boeing-a i Cessna-e. Dobili su, takođe novčanu podršku Harvard Univerziteta i startup inkubatora Y Combinator, koji novčano pomogao Dropbox, Reddit i Airbnb.\nEasyJet je već pokazao da je startup demonstrirao svoju tehnologiju na malom avionu sa dva sedišta, pokazujući da tehnologija može da funkcioniše i kada se radi o malim letelicama. Električni avioni bi mogli da promene svet avio-industrije, zato što gorivo trenutno predstavlja najveći trošak, a i zagađenje okoline bi bilo manje.\n„Kao što smo videli u industriji automobila i avio industrija ide u pravcu električne tehnologije kako bi smanjila negativan uticaj na prirodnu okolinu“, izjavio je McCall.\nTagovi: Airbnb, Avio kompanije, Boeing, Cessna, Dropbox, EasyJet, NASA, Reddit, startup, Wright Electric\n← Novi izum rešava problem vode u pustinji\nMicrosoft Office 2019 stiže naredne godine →


Važna vijest za Apple korisnike: iPhone 12 ruši ustaljenu praksu | Raport.ba\nNaslovnica Tehnologija IT Važna vijest za Apple korisnike: iPhone 12 ruši ustaljenu praksu\nKompanija Apple navikla je svoje korisnike na pouzdan raspored – novi iPhone predstavljan je početkom septembra, a na tržištu bi se našao nekoliko sedmica kasnije. Međutim, sada je došlo do promjene.\n“Prošle godine su novi iPhone uređaji mogli da se kupe krajem septembra, ali ove godine očekujemo da će biti dostupni nekoliko sedmica kasnije”, rekao je Luka Maestri, finansijski direktor kompanije Apple.\nMaestri, doduše, nije rekao da li će se pomjeriti i događaj na kojem će uređaji biti predstavljeni, ili samo datum kada će biti pušteni u prodaju. Također nije naveo nikakav razlog za ovo odlaganje, ali je gotovo sigurno da je u pitanju posljedica pandemije koronavirusa i svi logistički problemi koje ona nosi.


Doing Business 2014: Crna Gora napredovala za 7 pozicija • SENAT.me\nⓈ > Ekonomija Crna Gora > Doing Business 2014: Crna Gora napredovala za 7 pozicija\nSvjetska banka objavila je jedanaesti po redu Doing Business izvještaj (Izvještaj o lakoći poslovanja) za 2014. godinu, kojim je ove godine obuhvaćeno 189 ekonomija, pri čemu je Izvještaj uključio još četiri države, i to Libiju, Mijanmar, San Marino i Južni Sudan. Od 189 ekonomija 114 je sprovelo ukupno 238 reformi, 18% više reformi u poređenju sa prethodnom godinom. Najveći broj sprovedenih reformi se odnosi na pojednostavljenje složenosti i troškova regulatornih procesa. Indikatori u kojima je implementiran najveći broj reformi su “izdavanje građevinskih dozvola”, “registrovanje nepokretnosti” i “plaćanje poreza”. U regionalnom poređenju, najviše reformi ove godine sprovele su zemlje Južne Azije, Evrope i centralne Azije.\nLista 10 prvorangiranih se nije značajno promijenila u odnosu na “2013DB” (9 zemalja je i dalje u 10 prvorangiranih). Prvih 5 zemalja je zadržalo prošlogodišnju poziciju (Singapur, Hong Kong, Novi Zeland, SAD, i Danska). Singapur je i dalje na liderskoj poziciji po lakoći obavljanja biznisa, osmu godinu za redom. Ove godine se Malezija našla u 10 provorangiranih, zauzimajući 6. mjesto. U poređenju sa prošlogodišnjim Izvještajem, Australija koja je zauzimala 10. mjesto više se ne nalazi u 10 prvorangiranih. Od 10 prvorangiranih zemalja, 3 nije napravilo nijednu reformu: SAD, Danska i Norveška, dok je Malezija napravila 3 i tako se našla među top 10.\nTop deset zemalja reformatora, koje su najviše unaprijedile lakoću obavljanja biznisa su: Ukrajina, Ruanda, Rusija, Filipini, Kosovo, Džibuti, Obala slonovače, Burundi, Makedonija i Gvatemala. Ovih 10 zemalja implementiralo je ukupno 49 reformi od čega je 38 reformi bilo usmjereno na smanjenje složenosti i troškova regulatornih procesa i 11 na jačanje legalnih institucija. Ukrajina zauzima prvo mjesto implementirajući reforme u 8 od 10 indikatora.\nU prošloj godini, oblast u kojoj je sprovedeno najviše regulatornih reformi je “izdavanje građevinskih dozvola”. U ovoj oblasti je 9 od 10 zemalja reformatora implementiralo reforme. Sljedeći indikator je registrovanje nepokretnosti gdje je 7 od 10 reformatora sprovelo reforme. Pet zemalja je pojednostavilo postupak plaćanja poreza, dok su 4 zemlje unaprijedile postupak dobijanja priključka za električnu energiju.\nCrna Gora u Doing Business 2014\nU Izvještaju Svjetske banke o lakoći poslovanja za period jul 2013 – jun 2013. godine (Doing Business 2014), Crna Gora je zauzela 44. mjesto na listi od 189 zemalja. U poređenju sa prošlogodišnjim Izvještajem, Crna Gora je u ukupnom rangu ostvarila napredak za 7 mjesta.\nU periodu od 2008. godine (DB2009) pa do danas, Crna Gora bilježi konstantan napredak u sveukupnom rangu, ostvarujući poboljšanje ranga od 46 mjesta.\nU 3 od ukupno 10 indikatora, Crna Gora je zabilježila bolji rezultat u odnosu na prošlu godinu, i to u oblastima „izdavanje građevinskih dozvola“ (+70), „registrovanje nepokretnosti“ (+19), „dobijanje kredita“ (+1).\nZvanično, shodno izvještaju Crna Gora je zabilježila reforme u dvije oblasti: izdavanje građevinskih dozovla i registrovanje nepokretnosti.\nU oblasti „izdavanja građevinskih dozvola“ prepoznate su reforme Crne Gore implemetirane nakon izmjene zakona jula 2011. godine, što je imalo za rezultat napredak za 70 mjesta sa 176. na 106. mjesto. Navedeno je doprinijelo da se u ovoj oblasti nakon godina najgoreg ranga za Crnu Goru ostvari zavidna pozicija u dijelu dobre svjetske prakse u imlemenaciji jednog-šaltera. Poboljšani rang je rezultat smanjenog broja procedura za dobijanje dozvole sa 16 na 9, kao i skraćenih rokova što u krajnjem skraćuje proceduru sa 267 na 158 dana u poređenju sa prošlogodišnjim Izvještajem. Sa druge strane, u pogledu troškova Crna Gora je i dalje na samom vrhu sa najvećim troškovima koji iznose 1.159,3% dohotka po stanovniku, odnosno na Doing Business modelu iznose više od 60.000 eura. U troškovima najznačajniji iznos čine visoke naknade za komunalno opremanje građevinskog zemljišta, koji u ovom slučaju iznose oko 45.000 eura na primjeru Glavnog grada Podgorice koja je i obuhvaćena Izvještajem.\nU oblasti “registracija nepokretnosti” ostavreno je unapređenje ranga za 19 pozicija sa 117. na 98. mjesto. Poboljšani rang je rezultat smanjenog broja procedura za dobijanje rješenja o registraciji nepokretnosti u katastru sa 7 na 6, dok su rokovi i troškovi ostali isti. Ovaj Izvještaj nije prepoznao skraćenje rokova za uknjižbu sa 30 na 8 dana utvrđenih zakonskim okvirom još 2011. godine izmjenama Zakona o državnom premjeru i katastru. Dvije procedure navedene prošlogodišnjim izvještajem – izrada kupoprodajnog ugovora i ovjera istog, objedinjene su ove godine u jednu, jer je Izvještajem prihvaćeno da se praksa izrade ugovora od strane stranaka u postupku i ovjere u sudu promijenila uvođenjem notarske službe.\nCrna Gora je zabilježila neznatan pad u oblastima: „zaštita investitora“ (-1), „izvršenje ugovora“ (-1) i „rješavanje problema insolventnosti“ (-1). Iako je u sva tri indikatora evidentirano nepromijenjeno stanje u odnosu na prethodni Izvještaj (vrijeme, troškovi i procedure), zbog napretka drugih zemalja tretiranim Izvještajem, naša zemlja je zabilježila pad u rangu za jedno mjesto.\nKod tri indikatora zabilježeno je nazadovanje u rangu: „započinjanje biznisa“ (-11), „prekogranična trgovina“ (-11) i „plaćanje poreza“ (-5).\nU oblasti “započinjanje biznisa” Crna Gora je nazadovala za 11. mjesta. Iako je evidentirano smanjenje troškova u postupku registracije preduzeća (sa 1.6 na 1.5% dohotka po stanovniku), a broj procedura i trajanje postupka ostalo nepromijenjeno, uvažavajući činjenicu da su druge zemlje tretirane Izvještajem uložile više napora u reformu ovog indikatora, izostalo je unapređenje pozicije naše zemlje u ovoj oblasti.\nU oblasti “prekogranična trgovina” Crna Gora je nazadovala za 11. mjesta, uvažavajući činjenicu da je evidentirano povećanje troškova izvoza i uvoza.\nU oblasti “plaćanje poreza” Crna Gora je nazadovala za 5. mjesta. Iako je ukupna poreska stopa (% profita) smanjena sa 22.3% na 20.9%, a broj plaćanja i vrijeme ostali nepromijenjeni, uvažavajući činjenicu da je ovo jedan od indikatora u kojem je ostvaren veliki broj reformi, izostalo je unapređenje pozicije naše zemlje u ovoj oblasti.\nOd zemalja u regionu bolje od Crne Gore su rangirane Makedonija (25) i Slovenija (33), dok su lošije rangirane Kosovo (86), Hrvatska (89), Albanija (90), Srbija (93) i Bosna i Hercegovina (131).\nOznake 2014 @me biznis @me Crna Gora Doing Business @me ekonomija mala i srednja preduzeća (MSP) porezi @me poslovna klima @me Svjetska Banka @me


Radio România Internaţional/ Budućnost počinje danas/ Zeleni ugovor (04.03.2020)\nZeleni ugovor (04.03.2020)\nOdgovorna za 10% ukupnih količina emisija gasova sa efektima staklene bašte, Evropska unija je preuzela obavezu da do 2050. godine postane prvi klimatski neustralni kontinent.\nOdgovorna za 10% ukupnih količina emisija gasova sa efektima staklene bašte, Evropska unija je preuzela obavezu da do 2050. godine postane prvi klimatski neustralni kontinent. Drugim rečima da smanji emisije uglen dioksida i drugih štetnih elemenata do nivoa totalne prirodne apsorpcije ekosistema. Ideja nije novijeg datuma, ona je već nekoliko godina prioritet Brisela, a u decembru prošle godine predsednica Evropske komisije Ursula von der Lajen na plenumu evropskog zakonodavnog tela lansirala je Evropski ekološki pakt. Dokument predvidja mapu puta za osiguranje trajnosti evropske privrede i pretvaranje klimatskih izazova u šanse za sve političke oblasti kao i u garanciju jedne tranzicije koja ,,bi bila pravedna za sve i naklonjena inkluziji svih''. Evropski poslanik Rumun Sigfrid Murešan je izjavio: ,,Želimo da do 2050. godine ne izbacimo vece količine uglen dioksida u atmosferu od prirodne apsorpcije vegetacije. Ovo je naš dugotrajni održivi cilj: manje zagadjenja, čistiji gradovi, stabilna i dobro plaćena radna mesta u novim privrednim sektorima koji se oslanjaju na inovaciju i digitalizaciju.''\nEvropski ekološki pakt stvoren je za ljude, a naša vizija je klimatski neutralna Evropa do 2050. godine. Očekuje nas promena bez presedana koja će funkcionisati ako bude pravedna i održiva za sve. Podržaćemo ljude i regije koje treba da ulože veće napore za realizaciju ove promene kako bismo bili sigurni da niko neće zaostajati. Ekološki pakt nalaže velike potrebe za investicijama koje ćemo pretvoriti u investicione šanse'', ocenila je Ursula von der Lajen. Prema rečima predsednice Evropske komisije, postoji namera je da se mobilizuje najmanje hiljadu miliardi evra za deblokadu talasa zelenih investicija. Prema Briselu, Mehanizam za pravednu tranziciju je ključni instrument zasnovan na tri finansijska izvora- na Fondu za pravednu tranziciju, finansijsku šemu na novou InvestEU i na kreditnnom mehanizmu u saradnji sa Evropskom investicionom bankom. Sve članice Evropske unije, regije i sektori imaće zadatak da daju tranzitni doprinos, ali intenzitet izazova biće različit. Pakt se smatra najambicioznijim paketom mera. Karmen Avram evroparlamentarka iz Rumunije objašnjava: ,,Green Deal predlaže promenu svih politika funkcionisanja Evropske unije u posledjih 70 godina, jer cilja na smanjenje emisija uglen dioksida za 50% do 2030. godine i za 80% do 100% do 2050. godine. Trebalo bi da Evropa postane prvi kontinent bez emisija uglen dioksida. Cela ova revolucija ima za cilj ograničavanje globalnog zagrevanja na 1,5 stepeni Celzijusa u odnosu na predindustrijski period. Zbog čega nam je ovo potrebno? Da bismo naučno dokazali da sa velikom brzinom jurimo ka tački od koje povratka nema.''\n,,Evropski ekološki plan ne naša nova strategija rasta, koristiće nam u borbi za smanjenje emisija i istovremeno za otvaranje novih radnih mesta''- dodala je Ursula von der Vlajen. Za realizaciju ovog cilja Komisija je predložila da se finansijskom planu za 2021-2027. godinu za klimatske aktivnosti izdvoji jedna trećina budžeta Evropske unije. Komisija smatra da sadašnje politike mogu smanjiti emisiju štetnih gasova samo za 60% do 2050. godine tako da su potrebne ambicioznije akcije. Evropski parlament želi da budući klimatski zakon bude ambiciozniji i predlaže da se do 2030. godine smanje količine uglen dioksida za 55% u odnosu na 1990. godinu umesto za najmanje 50%, koliko je predložila Evropska komisija. Trebalo bi da Evropska unija usvoji ove ciljeve mnogo pre novembarske Konferencije Organizacije ujedinjenih nacija o klimatskim promenama. Poslanici žele takodje da se utvrdi i prelazni cilj za 2040. godinu kako bi bili sigurni da je Evropska unija na dobrom putu da dostigne klimatsku neutralnost 2050. godine. U pismu nekoliko članica od Komisije traži da ubrza ovaj priovces i da razgovori izmedju članica Unije o finalnom klimatskom cilju za 2030. godinu treba da startuju najkasnije u junu. Ovo predpostavlja da do juna meseca Evropska komisija treba da predstavi sopstvene predloge. Rumunija je deo Ekološkog pakta i zajedno sa Poljskom i Nemačkom mogla bi da primi veća finansijska sredstva za pravednu tranziciju na smanjenje emisjija štetnih gasova do 2050. godine.


Kurs i obuka - Saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina\nSaznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina\nKurs i obuka - Saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina - Audio verzija\nPredstavnici nadležnih inspekcijskih organa, kao i lica koja su u okviru odgovarajućih organizacija zadužena za bezbednost i zdravlja na radu označeni su kao osobe kojima je namenjena specijalizovana obuka i kurs - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina. Predavanja koja će, dok se odvija navedeni program držati vrhunski stručnjaci za datu oblast namenjena su i proizvođačima, distributerima i uvoznicima mašina, ali i onima koji su određeni kao njihovi indirektni korisnici. Tu spadaju predstavnici trgovinskih lanaca i odgovarajućih udruženja, kao i osobe koje su zaposlene u službama za marketing, prodaju i nabavku mašina.\nPre početka seminara, od kandidata će biti zatraženo da se izjasne u vezi sa načinom pohađanja nastave, budući da je organizator na tom polju ponudio nekoliko mogućnosti.\nPojedinačni polaznici imaju priliku da predavanja prate uživo i da na njih, u određeno vreme dolaze na u odgovarajuću poslovnicu Obrazovnog centra Akademije Oxford. Za njih, osim toga može da se organizuje i online nastava, kada će se edukovati preko interneta, koristeći svoje kompjutere. Iz tog razloga će morati da, pre no što počnu da se održavaju časovi na računare instaliraju tačno određeni tip softvera, što će većina njih uspeti da uradi bez ičije pomoći, jer je u pitanju jedan jednostavan informatički zadatak. Ukoliko se neko ne bude snašao ili u vezi s tim bude imao nekih pitanja, svakako može da se obrati članovima ekipe tehničke podrške u bilo kom predstavništvu navedene institucije.\nOvi kandidati imaće priliku da nastavu prate u društvu više ljudi, u paru ili nezavisno od ostalih, a pojedinci čiji izbor bude grupni kurs i obuka - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina radiće u vrlo aktivnom i dinamičnom okruženju i nova znanja usvajati putem interakcije kako sa svojim profesorom, tako i sa ostalim članovima grupe. Broj osoba koje mogu da na ovaj način istovremeno prisusutvuju časovima određen je vrlo strogim pravilima i njihovo poštovanje je neophodno kako bi se osigurao visok kvalitet edukacije. Niko od njih neće biti u prilici da, na temelju svojih želja i potreba definiše termine u kojima će se održavati predavanja, ritam rada, kao ni datum za startovanje celokupnog programa. Sve te pojedinosti će utvrditi koordinator za nastavu u konkretnom predstavništvu organizatora, a prijavljeni će morati da im se prilagode i pridržavaju ih do se kraja obuke.\nOni koji odaberu poluindividualnu nastavu pohađaće časove zajedno sa još jednom osobom i moći da se međusobno pomažu, sarađuju i budu jedno drugom podrška u procesu učenja. Svoje vidike proširivaće i kroz razmenu ideja, mišljenja i iskustava vezanih za teme koje će se obrađivati tokom kursa, a biće im omogućeno da u značajnoj meri utiču na raspored po kome će se odvijati edukacija. Najpre će se, dakle između sebe, a zatim sa svojim predavačem i koordinatorom za nastavu u okviru institucije organizatora dogovarati oko svega što se odnosi na tok obrazovnog procesa. Tako će zajednički odrediti vreme početka programa, termine i učestalost održavanja predavanja, te sa manje opterećenja i stresa proći ovaj kurs.\nPolaznicima koji budu tražili da se edukuju odvojeno od ostalih biće omogućeno da prate individualni seminar - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina i da tok edukacije maksimalno prilagode svojim potrebama. Budući da neće imati kome da se prilagođavaju u obrazovnom procesu, napredovaće sopstvenom brzinom i kroz aktivnu komunikaciju sa svojim profesorom proširivati svoja znanja, postavljajući mu pitanja, tražeći objašnjenja i diskutujući o datim temama. Osim toga, biće im dozvoljeno da donose odluke vezane za raspored po kome će se raditi, te će u vezi sa terminima za održavanje časova moći da se dogovaraju sa stručnjakom koji vodi obuku i ovlašćenim predstavnikom organizatora. Takođe će zajednički odrediti vreme početka edukacije, ali i tempo kojim će se odvijati kurs.\nUkoliko su za pomenuti obrazovni program zainteresovani zaposleni u nekom preduzeću, ponudiće im se da pohađaju korporativnu nastavu, bilo online bilo na uobičajeni način. Treba napomenuti da će kandidati klasična predavanja moći da prate u prostorijama najbližeg predstavništva navedene institucije, ali i da se, ako to žele obučavaju u svom radnom okruženju, te na svakoj drugoj lokaciji gde za to ima odgovarajućih tehničkih uslova. Vreme i učestalost održavanja časova, kao i termin početka kompletnog programa u dogovoru će da odrede zvanični predstavnik firme koja svoje radnike upućuje na edukaciju i koordinator za nastavu u instituciji organizatora.\nSvi koje interesuje stručna obuka i kurs - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina treba najpre da se za to prijave ovlašćenom službeniku naznačene institucije, koji će da zavede njihovo prezime i ime, datum rođenja i broj kontakt telefona. Ovaj postupak mogu da obave u svakoj poslovnici organizatora, elektronskim putem ili preko telefona. Nakon toga će biti pozvani na zvanični upis, kome moraju lično da prisustvuju i da nadležnom licu predaju potrebna dokumenta. Sva ona će im, naravno blagovremeno biti tačno navedena, a biće na vreme obavešteni i o ostalim važnim detaljima vezanim za naznačenu proceduru.\nKoje oblasti proučava kurs i obuka - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina?\nOsobe koje smatraju da bi trebalo da prošire svoja znanja vezana za naznačenu oblast pohađaće seminar - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina i biti, pre svega informisane da je pomenuti zvanični dokument, čija primena je počela krajem 2016. godine donet je na osnovu Zakona o tehničkim zahtevima za proizvode i ocenjivanje usaglašenosti. Nadležni predavači će objasniti da se Pravilnik bavi propisivanjem tehničkih zahteva za proizvode i njihove usaglašenosti sa propisima, zatim postupcima za ocenjivanje usaglašenosti, oznakama za potvrđivanje usaglašenosti, obavezama isporučilaca i vlasnika proizvoda koji su u upotrebi ili se stavljaju u promet, kao i stranim ispravama o usaglašenosti i vršenjem nadzora nad sprovođenjem zakona. Polaznici će saznati da su navedeni Zakon i Pravilnik doneti u skladu sa Direktivom Evropske Komisije (2009/127/EZ), kojom se reguliše usaglašenost proizvoda sa bitnim zahtevima za bezbednost i zdravlje korisnika, u pogledu zaštite imovine i životne sredine. Profesori će istaći da samo takav proizvod može da bude obeležen znakom CE, koji nije garancija visokog kvaliteta, nego se odnosi na usaglašenost sa zahtevima vezanim za bezbednost i zdravlje.\nNa časovima će biti objašnjeno da se pomenuti Pravilnik odnosi na mašine, zamenljivu opremu, bezbednosne komponente, užad, lance, zamenljive prenosnike snage i na delimično završene mašine. On se ne primenjuje na traktore, motorna vozila i njihove prikolice, koje su obuhvaćene posebnim propisima, transportna sredstva vazdušnog, vodenog i železničkog saobraćaja, vojne i policijske mašine, rudarske mašine i opremu, kao ni na laboratorijske mašine, oružje, električne i elektronske proizvode. Svi prisutni na predavanjima koja uključuje obuka i kurs - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina biće obavešteni da se ovim dokumentom propisuju zahtevi kojima se postiže zaštita zdravlja i bezbednosti i koji se uzimaju kao bitni prilikom projektovanja i izrade mašina, zatim zahtevi koji moraju da se ispune kod stavljanja proizvoda na tržište ili u upotrebu, sadržina tehničke dokumentacije i deklaracije o usaglašenosti, postupci ocenjivanja usaglašenosti i zahtevi koje telo (organizacija, institucija) mora da ispunjava da bi bilo imenovano za ocenjivanje usaglašenosti, ali i načini označavanja i znakovi usaglašenosti.\nNadležni stručnjaci će napomenuti da, u skladu sa Pravilnikom i Direktivom Evropske Unije za stavljanje mašine na tržište, proizvođač mora da obezbedi da mašina bude izgrađena tako da ispunjava bitne zahteve za bezbednost i zdravlje korisnika, da obezbedi tehničku dokumentaciju za gotovu ili delimično završenu mašinu (opšti opis mašine, sklopni crtež, sertifikate, detaljne crteže i proračune bitne za ocenjivanje usaglašenosti, uputstvo, deklaracije o usaglašenosti mašine i drugih proizvoda ugrađenih u mašinu), te da sprovodi postupke za ocenu usaglašenosti, izdaje deklaraciju o usaglašenosti i stavlja na mašinu znak koji to potvrđuje.\nKandidati će biti upućeni i u činjenicu da postupci ocenjivanja usaglašenosti mašina i delimično završenih mašina, propisani članovima 8 i 9 Pravilnika, omogućuju proizvođaču da izabere odgovarajući postupak u skladu sa vrstom mašine i bitnim zahtevima za zdravlje i bezbednost navedenim u prilozima Pravilnika. Takvi zahtevi tretiraju tehničke parametre po pitanju, recimo materijala, osvetljenja, ergonomije, radnog položaja, upravljačkih uređaja, pokretanja, zatim otkaza napajanjem energije, temperature, buke, vibracija, požara i eksplozije, kao i emisije štetnih materija i zračenja.\nDok traje kurs i obuka - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina biće reči i o Potvrdi o usaglašenosti mašine, dokumentu koji izdaje Imenovano telo na osnovu ocene usaglašenosti donete pregledom tehničke dokumentacije i Deklaracije o usaglašenosti, dostavljene od strane proizvođača, predstavnika ili uvoznika, i to za alatne mašine sa elektromotorima naizmenične struje (napona max 250V) koje su proizvedene u inostranstvu. Predavači će govoriti i o srpskom znaku o usaglašenosti koji se, na osnovu Potvrde stavlja na mašinu i ima oblik jednakostraničnog trougla sastavljenog od tri stilizovana slova A. Istaći će da se on stavlja na mašine proizvedene u Srbiji, a na uvozne proizvode koji su usaglašeni sa domaćim propisima se stavlja pored oznake CE ili, ako to nije moguće, na ambalažu i na dokumentaciju koja prati mašinu prilikom isporuke.\nPolaznicima će biti naznačeno da se tehnička dokumentacija za mašine, koja je izrađena u skladu sa zahtevima bitnim za zdravlje i bezbednost na radu, sačinjava prema principima Priloga 7 Pravilnika o bezbednosti mašina. Oni nalažu da dokumentacija obuhvata konstrukcionu dokumentaciju (opise, crteže, deklaracije, sertifikate), interne mere proizvođača, kojima se obezbeđuje da serijska proizvodnja bude usaglašena sa merama iz Pravilnika, te rezultate istraživanja i ispitivanja komponenti koje se ugrađuju u mašinu. Profesori će naznačiti da ona mora da bude sačinjena na srpskom jeziku ili na nekom službenom jeziku Evropske Unije sa prevodom na jezik razumljiv organima tržišnog nadzora i mora da bude dostupna najmanje 10 godina od datuma proizvodnje mašine ili od datuma poslednjeg proizvedenog primerka u serijskoj proizvodnji.\nGde i u koje vreme se odvija seminar - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina?\nZa zaposlene u određenoj firmi koje zanima ovaj obrazovni program biće organizovana korporativna obuka i kurs - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina, a lokacija na kojoj će raditi biće uslovljena njihovim izborom između klasične ili online nastave. U prvoj varijanti, za to im se nudi nekoliko mesta, odnosno savremeno opremljene prostorije najbliže poslovnice pomenute institucije, adekvatni prostor u njihovom preduzeću, ali i bilo koja druga lokacija pogodna za sprovođenje nastavnog procesa. Predavanja preko interneta polaznici će pratiti sa mesta koje sami odrede, pošto će to činiti preko svojih računara. U svakom slučaju moraće da se pridržavaju rasporeda koji zajedno budu napravili zvanični predstavnik njihove kompanije i koordinator za nastavu u odgovarajućem predstavništvu organizatora.\nOni koje kurs pohađaju kao fizička lica takođe mogu da rade preko interneta, ali će za to morati da se pripreme, odnosno da na svoje kompjutere instaliraju specijalnu vrstu softvera. Za to će dobiti sva potrebna, a ako ne budu uspeli da zadatak obave samostalno, mogu da računaju na pomoć IT stručnjaka, koji rade u svakoj poslovnici naznačene institucije. Osim toga mogu da izaberu i klasičnu nastavu, te da na časove dolaze u najbliže predstavništvo organizatora, prema rasporedu koji budu dobili.\nKako na klasični način, tako i online predavanja mogu da prate osobe čiji izbor bude individualni kurs i obuka - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina. U prvoj varijanti dolaziće na nastavu u najbližu poslovnicu pomenute obrazovne institucije, dok će za rad preko interneta sami odabrati mesto na kome će raditi. Svakako će, međutim dobiti priliku da maksimalno utiču na organizaciju nastave, pošto će im biti omogućeno da navedu termine održavanja časova koji im najviše odgovaraju, datum za početak edukacije i generalni tempo delovanja. Njihov predlog proći razmatranje nadležnog profesora i koordinatora za nastavu u određenoj poslovnici organizatora i, ako oni budu smatrali da je traženi raspored pogodan proglasiće ga validnim.\nKandidati koji budu radili prema poluindividualnom modelu pohađaće časove zajedno sa još jednim kolegom i to u najbližem predstavništvu organizatora, ukoliko se odluče za klasičnu nastavu, dok će se, ako odaberu online edukaciju obučavati preko svojih kompjutera, u prostoru koji smatraju odgovarajućim. Takođe će moći da se najpre između sebe, a zatim i sa svojim predavačem i ovlašćenim predstavnikom navedene institucije dogovaraju u vezi sa svim pojedinostima koej se tiču organizacije nastave. Tako će zajedno precizirati datum početka kursa, kao i vreme i tempo održavanja časova.\nKada je u pitanju grupni seminar - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina, svi kandidati će zajedno dolaziti na predavanja u najbližu poslovnicu organizatora, ako nastavu žele da parte uživo, a u slučaju da je njihov izbor online edukacija, radiće sa mesta koje sami odaberu, obučavajući se preko svojih kompjutera. Ni u jednoj varijanti neće moći da utiču na vreme i ritam održavanja časova, kao ni na termin početka programa, jer će sve to unapred da odredi koordinator za nastavu u okviru institucije organizatora. Kako je veličina grupe vrlo bitan faktor za njeno uspešno delovanje, ona ne može da počne sa radom dok ne bude imala minimum četiri člana, a u njenom sastavu ne može da bude ni više od osmoro ljudi.\nKako je organizovana obuka i kurs - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina?\nZa osobe koje rade u nekoj kompaniji i nalaze da pomenuta eduakcija može da im koristi biće organizovan korporativni kurs i obuka - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina, na klasični način ili online. Polaznici koji se opredele za prvi tip nastave moći će, po sopstvenom izboru da na časove dolaze u najbližu poslovnicu naznačene obrazovne institucije, ali i da traže da se predavanja održavaju u odgovarajućem prostoru njihovog preduzeća, te na svakom drugom mestu koje smatraju pogodnim i gde za to postoje potrebni tehnički uslovi. Raspored rada za ove kandidate, odnosno termin početka sprovođenja programa, vreme i ritam odvijanja nastave zajedno će odrediti zvanični predstavnik institucije organizatora i osoba koja istupa u ime konkretne firme.\nIndividualni polaznici takođe mogu takođe da rade na standardni način i da na časove, u skladu sa rasporedom koji bude utvrđen dolaze u najbliže predstavništvo organizatora. Nudi im se i online kurs, to jest praćenje predavanja preko interneta, za šta će međutim morati da na svoj kompjuter instaliraju namenski softvera. To je jedan jednostavan postupak koji će većina kandidata bez sumnje uspeti da obavi samostalno, a za one koji se ne snađu obezbeđena je stručna pomoć u svakoj poslovnici pomenute institucije.\nBilo za koju od pomenutih varijanti da se odluče, pojedinačni polaznici mogu nastavu da prate sasvim odvojeno od ostalih, tačnije da pohađaju individualni seminar - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina. U takvoj situaciji nadležni stručnjak podučava samo jednog kandidata, pa može da stekne vrlo precizan uvid u njegove mogućnosti, predznanje i brzinu kojom usvaja nove informacije i da u skladu sa tim osmisli i organizuje svoja predavanja. Polaznik može da napreduje tempom koji mu najviše odgovara, a budući da nema kome da se prilagođava, ima mogućnost da istakne kada mu odgovara da ovaj obrazovni program startuje, te koji bi se termini i ritam održavanja časova najbolji uklopili u njegovu ustaljenu rutinu i ostale obaveze koje ima. U vezi sa tim moraće, međutim da se konsultuje sa svojim predavačem i zvaničnim predstavnikom organizatora, budući da i oni predstavljaju aktivne učesnike u obrazovnom procesu. Ukoliko pomenuta službena lica budu saglasna sa predlozima polaznika, on će moći da pohađa nastavu prema rasporedu koji je tražio, što će mu bez sumnje omogućiti da se lakše organizuje i bez većih problema prođe ovu obuku.\nPoluindividualna nastava osmišljena je za osobe koje žele da rade u društvu, ali samo jednog kandidata. To tačnije znači da nadležni stručnjak podučava dvoje polaznika, te ih podstiče na međusobnu saradnju, uzajamno pomaganje, upućivanje i sučeljavanje stavova. Tokom nastave oba člana tandema podjednako dolaze do izražaja, a uz to im je dozvoljeno da predlože termine i ritam rada, kao i datum kada bi želeli da počnu sa edukacijom. U vezi sa tim, međutim moraju da se dogovore sa svojim profesorom i koordinatorom za nastavu u određenoj poslovnici organizatora, jer samo ako svi budu saglasni sa predloženim rasporedom, on će biti zvanično usvojen i prema njemu će se održavati časovi tokom čitavog programa.\nOni koji najbolje funkcionišu u dinamičnoj atmosferi i napreduju kroz kontinuiranu komunikaciju i interakciju mogu da traže da se za njih sprovede grupna obuka i kurs - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina. Niko od osoba koje budu radile prema ovom modelu neće, međutim moći da na osnovu svojih potreba traži da se časovi održavaju u određenim terminima niti da na bilo koji način utiče na vreme početka edukacije i tempo rada kojim će se odvijati nastava. Sve te pojedinosti utvrdiće koordinator za nastavu u konkretnom predstavništvu organizatora, a od članova grupe se očekuje da im se, uz manje ili veće ustupke sasvim prilagode i strogo ih se pridržavaju do kraja programa.\nKoliko će da traje kurs i obuka - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina?\nZa one koji budu pohađali grupni seminar - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina, sve detalje obrazovnog procesa određuje isključivo zvanični reprezent institucije organizatora, dok kandidati na to ne mogu ni na koji način da utiču.\nPolaznici koji budu pohađali korporativnu nastavu imaće isti broj časova, ali ne nužno i identičan raspored. U vezi sa terminima i ritmom održavanja njihovih predavanja dogovaraće se, zapravo koordinator za nastavu u konkretnoj poslovnici pomenute institucije i osoba koja istupa u ime kompanije čiji radnici pohađaju edukaciju.\nOsobe čiji izbor bude individualna obuka i kurs - saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina, kao i oni koji predavanja budu pratili u paru imaće takođe isti broj časova, ali će oko rasporeda po kome će se raditi moći da se dogovaraju sa svojim profesorom i ovlašćenim predstavnikom pomenute institucije, kako bi utvrdili onaj koji će svima odgovarati.\nSpisak gradova za kurs i obuku "Saznajte šta je propisano Pravilnikom o bezbednosti mašina"


Pobjeda: Sa kim Abazović deli tajne kriptovanim telefonom\nTanjug 9. juna 2021. 10:53\nPODGORICA – Nakon što su podgorički mediji obelodanili da je Dritan Abazović priznao Odboru za bezbednost da već duže vreme ima privatni kriptovani telefon, ali da nije objasnio u koje svrhe ga koristi, podgorička Pobjeda pita sa kim to potpredsednik vlade zadužen za koordinaciju svih bezbednosnih službi „deli tajne“.\nNavode da im Abazović juče nije odgovarao na pozive i pozivajući se na svoja saznanja pišu da Abazović ni na sednici Odbora za bezbednost nije bio voljan da bilo šta s tim u vezi pojašnjava, osim da je kriptovani telefon dobio na poklon.\nList konstatuje da iako nije nezakonito imati kriptovani telefon, indikativno je, kažu, da ga koordinator svih službi bezbednosti koristi, kao privatno lice i da nije obavestio državu da koristi telefon sa ugrađenim specijalnim softverom.\nNapominju da je karakteristika kriptovanih telefona da svaki ima svog ,,parnjaka“, odnosno da može da bude u posebnoj grupi korisnika iste enkripcije, koja funkcioniše kao zatvoreni sistem.\nUkoliko su u toj grupi ljudi iz bezbednosnog sektora, onda se može zaključiti da Abazović paralelno i tajno koordinira delom obaveštajne službe.\nAli, kako kažu, ukoliko se sve to radi bez prethodne konsultacije sa vrhom ANB-a ili u grupi postoje ljudi koji su van bezbednosnog sektora, onda to otvara niz političkih pitanja.\n„Iako za sada ćuti, Abazović će vrlo brzo morati da javnosti ponudi odgovor: s kim deli tajne i kakve tajne“, piše list.\nUkazuju da je Abazović u kontinuitetu u žiži raznih afera „obavijenih velom tajne“.\nS tim u vezi navode i da Abazović nikada nije odgovorio na prozivke o Severnoj Makedoniji, koju je posetio zvanično dva puta – jednom pre imenovanja za potpredsedika i jednom posle toga.\nKoordinator svih službi bezbednosti ostavio je, navode, crnogorsku javnost bez odgovora i zašto se sastajao sa „lažnim diplomatom“ Stevanom Simijanovićem.\n„Imaju li međusobne veze Severna Makedonija i navodno kompromitujući snimci Abazovića iz te zemlje, tobožnja ponuda od 21 milion evra (za formiranje vlasti sa DPS-om), kao i susreti sa Simijanovićem verovatno koordinator službi bezbednosti nikada neće odgovoriti“, navodi list i dodaje:\n„Ono što je jasno je da je telefon dobio kako bi zaštitio komunikaciju sa sagovornikom koji, takođe, koristi kriptovani telefon“.


Dijalog Beograda i Prištine – rat drugim sredstvima ili istinska normalizacija? - CAAS\nDijalog Beograda i Prištine – rat drugim sredstvima ili istinska normalizacija?\nPiše: CAAS21/03/201823 marta, 2018Nema komentara\nPočetkom februara Evropska komisija je objavila novu Strategiju proširenja za Zapadni Balkan, koja Srbiju (zajedno sa Crnom Gorom) vidi kao moguće članice 2025. godine, ali istovremeno naglašava da neće dozvoliti ulazak Srbije sve dok se ne postigne pravno obavezujući sporazum o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa sa Kosovom.\nDve nedelje nakon toga, sedamnaestog februara, Kosovo je proslavilo desetogodišnjicu svoje jednostrano proglašene nezavisnosti.\nDijalog Beograda i Prištine otpočeo je pod pokroviteljstvom EU u Briselu 2011. godine kao tzv. “tehnički” dijalog, koji je potom 2013. godine postao “politički” dijalog. U prvoj, “tehničkoj” fazi, potpisan je niz sporazuma koji su se pre svega bavili slobodom kretanja građana, regionalnim predstavljanjem i vladavinom prava. Kao deo političkog dijaloga, 2013. godine je potpisan Prvi sporazum o principima regulsanja normalizacije odnosa koji ima petnaest tačaka, danas poznat kao Briselski sporazum. Sve ukupno, tokom skoro sedam godina pregovaranja, potpisano je četrdeset i četiri različita sporazuma.\nPotom, pregovori Srbije sa EU su zvanično otvoreni u januaru 2014. godine, dok su u decembru 2015. godine otvorena prva dva poglavlja, od kojih je jedno bilo Poglavlje 35 – Ostalo, koje se suštinski odnosi na normalizaciju odnosa sa Kosovom. Time je postalo jasno da će odnos Beograda i Prištine biti jedno od ključnih, a ujedno i najtežih pitanja tokom procesa pristupanja Srbije Evropskoj uniji.\nKao rezultat, u poslednjih nekoliko godina je prisutna retorika o neophodnosti normalizacije odnosa sa Prištinom od strane (pojedinih) predstavnika vlasti i opozicije. Međutim, dok se sa jedne strane potreba za normalizacijom odnosa i učešće u dijalogu koristi kao dokaz proevropske orijentacije naših političara pred stranim partnerima, sa druge strane su veoma često prisutne izjave i akti koje nimalo ne doprinose unapređenju loših odnosa. Primer su česte i zapaljive izjave mnogih ministara u Vladi Srbije (pre svega Aleksandra Vulina i Ivice Dačića), kao i sada već poznat i, malo je reći, neukusno dekorisan voz “Kosovo je Srbija” koji je prošle godine u januaru izazvao tenzije između Beograda i Prištine.\nUtisak je, dakle, da se sa jedne strane pritisak EU koristi da se opravda učešće u dijalogu, dok se sa druge strane radi veoma malo, odnosno gotovo ništa, da se suštinski unaprede odnosi između Beograda i Prištine, tačnije između građana Kosova i Srbije.\nDa li smo se pomakli od nule?\nBeograd i Priština su do sada potpisali sporazume koji se, između ostalog, odnose na razmenu oficira za vezu, razmenu katastarskih knjiga, carinske pečate, priznanje univerzitetskih diploma, osnivanje Zajednice srpskih većinskih opština, integraciju pravosuđa, telekomunikacije i energetiku, da spomenemo samo neke. Implementacija potpisanog je spora i nedovoljna, ali ipak ima određenih pomaka. Tako će Kosovo u junu 2018. dobiti novi +383 pozivni broj, dok su se pravosuđe severa Kosova i policija integrisali u kosovski pravosudni sistem. Takođe, građanima koji poseduju kosovska dokumenta je olakšano putovanje u/kroz Srbiju, dok je sa druge strane pitanje registarskih tablica ipak ostalo nerešeno.\nMeđutim, za sada dva najspornija sporazuma su onaj o energetici i osnivanju Zajednice većinskih srpskih opština. Jedan od uzroka za teškoće u primeni sporazuma je karakteristika samog procesa dijaloga, a to je sklonost da se potpisuju sporazumi kojima nedostaje jasnoća, što ostavlja dosta prostora za različite interpretacije i što ponekad stvara potrebu da se pregovara ispregovarano.\nIpak, uprkos sastancima na političkom nivou, poslednja runda dijaloga se održala u decembru 2016. godine, nakon čega su između ostalog izbori i u Srbiji i Kosovu uticali na zastoj u dijalogu. Planirani nastavak je prekinut 16. januara nakon vesti o ubistvu Olivera Ivanovića. Naredni sastanak u Briselu je najavljen za 19. mart.\nDakle, Srbija i Kosovo su, zahvaljujući okviru evropskih integracija i politici uslovljavanja, iskoračili u pregovore, istina sa različitim očekivanjima i krajnjim interesima, ali je normalizacija u nekim aspektima ostvarena. Setimo se samo koliku je buru u javnosti 2012. godine izazvalo rukovanje tadašnjih premijera Kosova Tačija i predsednika Borisa Tadića, dok su susreti sadašnjih predsednika Srbije i Kosova u Briselu već postali rutinska pojava. Ipak, svaki korak napred u normalizaciji je obično praćen jednim korakom unazad.\nPomiriti želje i realnost\nPritisak EU da se odnosi Kosova i Srbije unaprede pred građanima Srbije se uzima kao izgovor za sve potpisano i sprovedeno, dok se pregovori predstavljaju kao “rat drugim sredstvima” u kojima samo jedna strana može da pobedi. Nacionalistička retorika nažalost opstaje koja i dalje Kosovo posmatra kao teritoriju, uz potpuno neuvažavanje iskustva građana albanske nacionalnosti, ali i same realnosti, imajući u vidu da Kosovo funkcioniše potpuno nezavisno od Srbije skoro dvadeset godina (od 1999. godine).\nKao ilustracija, prema poslednjim podacima, Kosovo ima 1,8 miliona stanovnika, od čega je većinsko albansko (93%), dok Srbi čine nekoliko procenata populacije, odnosno ima ih oko 120 000. Takođe, Kosovo ima najmlađu populaciju u Evropi i više od 50% stanovništva je mlađe od 25 godina. Bez obzira na ishod Briselskog dijaloga, Kosovo sa svojim institucijama, nazivali ih privremenim ili ne, nastaviće da funkcioniše na teritoriji na kojoj je danas i bez želje da bude integrisano u Srbiju.\nIstina, unutrašnji dijalog iniciran od strane predsednika Vučića u maju prošle godine navodno ima za cilj da “približi želje i realnost”, odnosno da omogući najrazličitijim akterima da se uključe i daju doprinos rešavanju odnosa sa Kosovom, kako bi krajnji sporazum imao najširi mogući društveni konsenzus uzimajući u obzir interese i srpske i albanske strane. Međutim, kako su neki već ocenili, unutrašnji dijalog više liči na saslušanje, usled nespremnosti predstavnika vlasti da se upuste u otvoreni i iskren razgovor o mogućnostima uređivanja odnosa sa Kosovom. Tako da smo do sada čuli samo predloge različitih učesnika unutrašnjeg dijaloga koji liče na probne balone različitih scenarija, ali nismo čuli nijedno moguće rešenje koje bi bilo prihvatljivo za obe strane, kao ni pojašnjenje termina sveobuhvatne normalizacije odnosa.\nStoga, dok sa jedne strane, deklarativno imamo pokušaj normalizacije, sa druge se insistira da je Kosovo deo i biće deo Srbije, iako, kao što se videlo nakon ubistva Olivera Ivanovića, institucije Srbije ne vrše nikakav autoritet i nemaju nadležnost na teritoriji Kosova.\nPut ka Briselu vodi preko Prištine\nPrema poslednjim najavama, početkom aprila predsednik Vučić će izaći pred građane Srbije sa predlogom rešenja za Kosovo, kao rezultat unutrašnjeg dijaloga. Za sada nema indicija šta će biti sadržina tog rešenja, mada kako je sam predsednik rekao ono je “moguće samo ako su obe strane zadovoljne, ili barem delimično.“\nŠta god da bude predlog, svi su izgledi da će bilo koji budući sporazum koji za cilj ima normalizaciju odnosa biti predstavljen kao rezultat pritiska EU i ustupaka koje je Srbija primorana da napravi. Međutim, ne treba zaboraviti da naša država, osim sporazuma sa Kosovom, treba da obezbedi i vladavinu prava i reši sve bilateralne sporove pre ostvarivanja članstva u EU. Imajući u vidu trendove u poslednjih nekoliko godina koji zapravo ukazuju na sve veće smanjenje demokratskih sloboda i na urušavanje već slabih institucija uz jaku spregu organizovanog kriminala i politike, zaključak koji se nameće je preambiciozan i nerealan okvir koji je dat Srbiji u novoj Strategiji proširenja.\nStoga, moguća su dva scenarija. Prema jednom, neiskrenost napora da se obezbedi članstvo Srbije u EU, tačnije nespremnost da se smanji politizacija i korupcija na gotovo svim nivoima vlasti i administracije, ali i da se obezbedi sloboda medija, može da dovede do zloupotrebe pitanja Kosova. Drugim rečima, umesto odsustva reformi, navodni zahtevi EU ili njenih pojedinih članica da prizna nezavisnost Kosova, može da se uzme kao izgovor za nepostizanje pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa, odnosno kao izgovor za usporavanje pristupanja Srbije EU.\nAko ipak sa druge strane, članstvo u EU zaista bude cilj nad ciljevima, naši predstavnici će verovatno u narednim mesecima i godinama testirati crvene linije kako bi se ispunio samo onaj najmanji minimum standarda koji je neophodan da bi se zadovoljili zahtevi EU, odnosno njenih država članica. Ipak, istinski napor da se odnosi poboljšaju i da se smanji distanca između Srba i Albanaca kroz suočavanje sa onim što je rađeno u ime svih nas tokom devedesetih godina, verovatno će izostati kao još jedna propuštena prilika u odnosu Srbije prema Kosovu.\n Tačan broj Srba koji žive na Kosovu nije dostupan i predmet je procena, jer su opštine na severu bojkotovale popis sproveden 2011. godine.\n Sama Strategija proširenja upozorava na fenomen „zarobljenih država“ na Zapadnom Balkanu ukazujući na jaku spregu kriminala i vlasti i mešanje javnog i privatnog interesa.\nAutorka: Katarina Tadić\nO autorki: Katarina je diplomirala na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu, na smeru Međunarodni odnosi, nakon čega je završila master studije iz oblasti ljudskih prava i demokratije u Jugoistočnoj Evropi na Univerzitetu Bolonja. Tokom master studija stažirala je u Kosovskom institutu za istraživanje i razvoj javnih politika (KIPRED), a osim toga 2016. godine je učestvovala je u istraživanju Fonda za otvoreno društvo o procesu izgradnje institucija na Kosovu. Od 2015. radi kao istraživačica u Centru za evropske politike u Beogradu.\nPrethodni članakIvan Ratković: O govoru mržnje\nSledeći članakPiši za CAAS blog!


Princ Aleksandar Karađorđević ugostio patrijarha i episkope SPC | Banjaluka.net\nPrinc Aleksandar Karađorđević ugostio patrijarha i episkope SPC\nPrinc Aleksandar Karađorđević priredio je u petak u Belom dvoru tradicionalnu večeru za Njegovu svetost patrijarha srpskog Porfirija i episkope u čast redovnog proljećnog zasjedanja Svetog arhijerejskog sabora Srpske pravoslavne crkve /SPC/, saopštila je pres-služba Kraljevskog dvora.\nVečeri su, uz patrijarha Porfirija i princa Aleksandra, prisustvovali mitropolit crnogorsko-primorski Joanikije, episkopi SPC, predsjednik Skupštine Srbije Ivica Dačić, direktor Uprave za saradnju sa crkvama i vjerskim zajednicama Ministarstva pravde Srbije Vladimir Roganović i članovi savjetodavnih tijela Krune.\n“Crkva i Kruna su uvek bile bliske i zajedno radile za dobro našeg naroda i naše zemlje, a to će se nastaviti i u budućnosti. To su dve institucije koje zajedničkim snagama donose stabilnost Srbiji”, rekao je Karađorđević.\n“Verujem da će naša Crkva na čelu sa patrijarhom Porfirijem nastaviti da vodi srpski narod na putu jedinstva i sloge”, poručio je Karađorđević, zahvalivši patrijarhu i episkopima za sve što čine za srpski narod, Srbiju i njegovu porodicu.


Marija Grbić | 29. jan 2021.\nNove izmene Zakona trebalo bi da budu usvojene u prvom kvartalu ove godine (foto: Cenzolovka)\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave potvrdilo je za Cenzolovku da je u toku izrada nacrta izmena i dopuna Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, ali ono što ističu da će biti ključna novina u zakonu koji je Skupština Srbije donela pre 17 godina – novinari i nevladine organizacije koji su svojevrsni kontrolori postupanja vlasti (watchdogs) ne smatraju da će doprineti lakšem dolaženju do važnih informacija.\nU ministarstvu navode da će se najveći deo izmena važećeg zakona odnositi na reformu informatora o radu „svih organa koji su u obavezi da ih objavljuju“, i da u pripremi novog nacrta „razmatra“ proširenje kruga organa na koje bi se primenjivao zakon i „nesmetano kažnjavanje lica koja ne postupaju u skladu sa zakonom“, ali nije izvesno da li će biti prihvaćen predlog o proširenju ovlašćenja poverenika za informacije od javnog značaja.\nBroj zastarelih postupaka bio bi manji ukoliko bi poverenik sam podnosio zahteve prekršajnim sudovima (Pavle Dimitrijević, CRTA)\nZašto se stavlja akcenat na informator o radu, koji je inače po zakonu svaki državni organ dužan da objavljuje najmanje jednom godišnje i da u njemu budu sadržani osnovni podaci o radu tog organa? Namera autora zakonskih izmena je, kako je potvrđeno za Cenzolovku, da više ne bude „nedostupnih informatora“, što bi trebalo da doprinese smanjenju potrebe građana da šalju zahteve za dobijanje informacija.\n„Reforma informatora o radu podrazumeva pravovremeno objavljivanje dokumenta i pružanje razumljivih informacija građanima na uvid, odnosno proaktivnu transparentnost, što će se postići uvođenjem jedinstvene aplikacije i portala umesto dosadašnjeg načina objavljivanja informatora u Word/PDF formatu. To će omogućiti da građani imaju brži i bolji pristup informacijama, obezbediće se visok nivo ažurnosti informacija, kao i njihovo kvalitetnije korišćenje, što bi trebalo da dovede do smanjenja broja zahteva za pristup informacijama od javnog značaja“, navode u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave (MDULS).\nBahatost političara zakon ne može da popravi\nNemanja Nenadić iz Transparentnosti Srbija ne veruje da će planirane izmene zakona omogućiti da više ne bude nedostupnih informacija i ističe da je i u prethodnim nacrtima bilo reči o informatorima, te da „nije jasno zašto se to spominje kao glavna promena u sadašnjem radu Radne grupe (za izradu nacrta zakona)“.\n„I do sada je postojala obaveza izrade informatora o radu, ali nije postojao sistemski nadzor nad ispunjavanjem obaveza“, kaže Nenadić za Cenzolovku.\nPoverenik ima veće kapacitete i mogućnosti od Upravne inspekcije da uspešno vrši nadzor nad primenom zakona (poverenik Milana Marinović)\nS druge strane, pravnik u organizaciji CRTA Pavle Dimitrijević smatra da se „može očekivati da unapređeni informatori donekle olakšaju pristup informacijama i doprinesu smanjenju ukupnog broja podnetih zahteva“.\n„Ipak, nije verovatno da će na ovaj način biti omogućen pristup informacijama koje zaokupljuju najveću pažnju i izazivaju zabrinutost javnosti, do kojih ćemo i dalje morati da dolazimo u standardnoj proceduri“, ocenjuje Dimitrijević.\nNovinarka Vesna Radojević (Raskrikavanje), koja je u dosadašnjem radu često koristila ili je bar pokušavala da koristi Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, kaže da je reč o „kozmetičkim promenama“ i da bez političke volje javnih funkcionera nema ni primene bilo kojih odredaba.\n„Ako Vesić izađe i kaže ‘reći ću vam koliko je koštao spomenik kada to vajar odobri’ i nema nijednog tužioca, gradskog pravobranioca ili već nekog trećeg da ustane i da kaže zakon je zakon, a vi ste, Vesiću, državni službenik, ništa ne možemo da očekujemo. Takvu bahatost zakon ne može da popravi“, kaže Radojević.\nISTORIJA IZUZIMANJA IZ ZAKONA\nZakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja predstavlja jednu od najznačajnijih pravnih normi za uspostavljanje demokratskog društva i borbe protiv korupcije. Skupština Srbije usvojila ga je 2004. godine i od tada je bilo više pokušaja izmena. O izmenama zakona koje se najavljuju poslanici bi, prema rečima resorne ministarke Marije Obradović, trebalo da raspravljaju u prvom kvartalu ove godine.\nKada se 2018. pojavio nacrt izmene zakona, pravnici su ukazivali na to da on vodi smanjenju dostignutih prava – izuzimanje iz zakona nekih državnih preduzeća koja raspolažu značajnom imovinom i resursima, izuzimanje političkih partija i verskih zajednica, mogućnost traženja informacija samo o javnim ovlašćenjima funkcionerima, ne i o njihovom celokupnom radu. Najveća zamerka stručnjaka na predlog izmena iz 2019. bila je neprimenjivanje zakona na ćerke firme državnih preduzeća. Ove izmene poslednjih godina nisu usvojene pod pritiskom domaćih i stranih eksperata.\nTokom 2018. i 2019. godine prikupljene su primedbe od svih relevantnih aktera za pitanja ovog zakona, uključujući i novog poverenika, saopštavaju iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nIgnorisanje zahteva novinara i građana za pristup informacijama od javnog značaja jedan je od najčešćih problema na koje je i bivši poverenik Rodoljub Šabić ukazivao gotovo u svim svojim izveštajima. Pored toga, Nemanja Nenadić ukazuje i na probleme neizvršenja rešenja poverenika i nemogućnost naplate novčanih kazni, zatim da se protiv nekih organa ne može uložiti žalba, a ističe i neophodnost proširenja kruga obveznika na koje se odnosi zakon.\nOn kaže da bi procedure bile brže i sa većom šansom ostvarivanja prava ako bi poverenik imao nadzor nad sprovođenjem zakona, a ne, kao što je to sada, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, te ako bi poverenik mogao direktno da podnosi prekršajne prijave, a ne Upravna inspekcija. Smatra i da bi trebalo razmisliti o uvođenju krivične, a ne kao do sada prekršajne odgovornosti za kršenje zakona.\nU MDULS-u, istina, ističu da se u pripremi novog nacrta „razmatra“ proširenje kruga organa na koje bi se primenjivao zakon i „nesmetano kažnjavanje lica koja ne postupaju u skladu sa zakonom“, ali ne navode da bi se to odnosilo i na proširenje ovlašćenja samog poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\nKako obezbediti izvršenje rešenja poverenika?\nPoverenik Milan Marinović za Cenzolovku kaže da je predložio da u izmene zakona bude uvrštena mogućnost da njegova služba vrši nadzor nad sprovođenjem zakona i da direktno podnosi prekršajne prijave za oglušivanje o zakon.\n„Pravo da poverenik vrši nadzor nad primenom zakona i, posebno, inspekcijski nadzor, u velikoj meri bi doprinelo mnogo boljem ostvarivanju prava na pristup informacijama od javnog značaja, pošto poverenik ima veće kapacitete i mogućnosti od Upravne inspekcije da uspešno vrši nadzor i štiti navedeno pravo, posebno što ima specijalizovane i obučene stručnjake koji se poslovima na zaštiti ovog ljudskog prava bave već više godina“, navodi Marinović.\nBez političke volje javnih funkcionera nema ni primene bilo kojih odredaba (Vesna Radojević, Raskrikavanje)\nVeliki deo problema u ostvarivanju prava na pristup informacijama jeste neizvršavanje rešenja poverenika u pogledu novčanih kazni koje upućuje organima koji se ogluše o zakon. Prema zakonu, ako poverenik u tome ne uspe, izvršenje sprovodi Vlada, ali u praksi uglavnom nije tako. Bivši poverenik u svojim izveštajima navodi da je između 2010. i 2017. uputio 173 zahteva za obezbeđivanje izvršenja, ali Vlada to nije učinila ni u jednom slučaju.\nNovi Zakon o upravnom postupku iz 2017. godine dodatno je otežao situaciju i praktično onemogućio donošenje i sprovođenje rešenja poverenika.\nNaime, poverenik je po starim pravilima izricao kazne od 20.000 do 200.000 dinara. Međutim, novi Zakon o upravnom postupku promenio je način obračunavanja osnovice kazni i one se sada kreću od „polovine mesečnih prihoda pravnog lica do deset procenata godišnjih prihoda koje je to lice ostvarilo u prethodnoj godini“. Međutim, kako stoji na sajtu poverenika, Ministarstvo finansija je odbilo da dostavi podatke o „godišnjem prihodu organa za prethodnu godinu“, a potom saopštilo da takvi podaci ne postoje.\nStoga poverenik Marinović ističe da je neophodno zakonski propisati nominalni iznos kazne i to vidi kao deo rešenja problema neizvršavanja njegovih odluka.\n„Jedan od načina rešavanja problema neizvršenja rešenja poverenika može biti propisivanje administrativne prinudne mere u vidu novčane kazne, a nominalni iznos kazne mora biti propisan u zakonu, što sada nije slučaj. Iako se izmenama Zakona o opštem upravnom postupku iz 2017. godine želelo obezbediti jače i delotvornije oruđe za izvršenje rešenja poverenika, to, nažalost, nije bio slučaj i postupak izvršenja je učinjen još nedelotvornijim“, ukazuje poverenik.\nKazne (ne) pomažu\nIpak, postavlja se pitanje svrhe novčanog kažnjavanja, budući da će neki radije platiti kaznu, nego dostaviti informaciju. Ne treba zaboraviti ni činjenicu da te pare odlaze iz budžeta institucija.\nPavle Dimitrijević iz organizacije CRTA potvrđuje da su kazne svakako zamišljene kao destimulisanje ćutanja, ali da je očigledno da ne mogu da nateraju organe da poštuju zakone. Dodaje da bi možda trebalo razmotriti novčano kažnjavanje odgovornog lica u instituciji ili nekom organu vlasti i to odbijanjem određene sume od plate.\nI do sada je postojala obaveza izrade informatora o radu, ali nije postojao sistemski nadzor nad ispunjavanjem obaveza (Nemanja Nenadić, TS)\nPored pitanja novčanih kazni, rešavanje problema neizvršavanja odluka poverenika, Marinović vidi i u davanju ovlašćenja povereniku da podnosi zahteve za pokretanje prekršajnih postupaka nadležnim prekršajnim sudovima za lica koja se ogluše o zakon.\n„Danas to ovlašćenje pripada Upravnoj inspekciji, a ne povereniku, ali ga ona gotovo uopšte ne primenjuje, tako da bi prenošenje ovlašćenja povereniku svakako imalo za rezultat veći stepen izvršenja rešenja poverenika“, rekao je Marinović.\nDa bi poverenik trebalo da podnosi prekršajne prijave sudovima smatra i Dimitrijević. On ističe da bi se tako procesi ubrzali, a predmeti imali manje šanse da zastare.\n„Budući da apsolutna zastarelost pokretanja i vođenja prekršajnog postupaka nastupa istekom roka od dve godine od izvršenja prekršaja predviđenih Zakonom o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, opravdano je očekivati i da bi broj zastarelih postupaka bio manji ukoliko bi poverenik sam podnosio zahteve prekršajnim sudovima“, smatra Dimitrijević.\nDimitrijević ipak upozorava da bi ovo proširenje nadležnosti zahtevalo i veći broj zaposlenih u službi poverenika koji je i inače upozoravao na tu neophodnost.\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave Nemanja Nenadić Pavle Dimitrijević Poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić Skupština Srbije Vesna Radojević Zakon o slobodnom pristupu informacijama\n← Ivan Ivanović prijavio Sarapu zbog pretnji smrću\nSlobodnih izbora nema bez slobodnih medija niti bez nezavisnog REM-a: Potrebna temeljna rekonstrukcija regulatornog tela →


Jovica Škoro novi trener Metalca\nKatastrofalni poraz Metalca od Crvene Zvezde od 5:0 primorao je rukovodstvo tima iz Gornjeg Milanovca da zameni Neška Milovanovića koji je na klupi bio prinudno rešenje, pa su za novo šefa struke imenovali Jovicu Škora.\nMilovanović će nastaviti rad u Metalcu kao član stručnog štaba. Dogovoreno je da Škoro predvodi ekipu Metalca do kraja sezone sa opcijom da ugovor može da bude produžen i on će biti treći trener na klupi Milanovčana.\nŠkoro je trenirao mnoge ekipe u Srbiji, između ostalih i Jagodinu, Smederevo, Novi Pazar i Naperdak iz Kruševca.\nMetalac je trenutno na poslednjem mestu u šampionatu Srbije sa samo dva osvojena boda.\nPRVA LIGA SRBIJE Zlatibor u krizi, Žarkovo slavilo u beogradskom okršaju


Radio Tivat | Nezavisni omladinski informativni servis u Novom\n07 апр Nezavisni omladinski informativni servis u Novom\nOmladinski Kulturni Centar Herceg Novi započeo implementaciju projektnih aktivnosti projekta Nezavisni omladinski informativni servis „Eclectic“-„N.O.I.S.E“.\nKako je saopšteno projekat je podržan od Fonda za aktivno građanstvo (fAKT) i to kroz program „De facto strong“ koji je sem finansijske podrške podrazumijevao i višemjesečnu obuku članstva. Zapravo, radi se o podršci koju finansira Evropska komisija, posredstvom Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori kroz program IPA Civil Society Facility.\nProjekat „N.O.I.S.E“ trajaće do kraja godine, a realizacijom aktivnosti želi se omogućiti lakše udruživanje mladih u Herceg Novom u cilju njihovog aktivnog djelovanja u lokalnoj zajednici. Takođe, cilj je podstaći mlade na međusobnu saradnju, razmjenu informacija, znanja i vještina, realizaciju zajedničkih akcija, ali i istaći ulogu i značaj mladih kao ravnopravnih aktera društva i društvenih promjena.\nTokom narednih devet mjeseci, mladi iz Herceg Novog imaće priliku da prođu edukaciju iz oblasti audio tehnike i softvera, kao i iz oblasti grafičkog dizajna, fotografije i novinarstva. Nakon obuka, svoje stečeno znanje i vještine, omladina će moći da praktično primjeni i unaprijedi kroz učešće u redakciji „N.O.I.S.E.“, odnosno u produkciji radio emisija i kreiranju, zatim i ažurirnju omladinskog portala.


Potpisan ugovor za sanaciju i rekonstrukciju sportske dvorane "Luke" - Akta.ba\n22.05.2020. 16:05 / Izvor: Akta.ba\nDanašnjim potpisivanjem ugovora za izvođenje radova na rekonstrukciji i sanaciji sportske dvorane "Luke" ozvaničen je početak realizacije najvećeg infrastrukturnog projekta Grada Bihaća u ovoj godini.\nUgovor vrijedan 2.214.508 miliona KM danas su potpisali Šuhret Fazlić, gradonačelnik Bihaća i predstavnici izvođača, konzorcij "D- L" , te predstavnici nadzornog organa na ovom projektu.\nPodršku projektu već ranije je dalo Gradskog vijeće Bihaća, a prema riječima Asmira Budimlića, dopredsjedavajućeg GV Bihać, bihaćki sportisti će dobiti nove i savremeno uređene prostore za rad, što će, dodaje, značiti i nove mogućnosti za razvoj sportskih kolektiva u našem gradu.\nSličnog razmišljanja je i Saša Smiljanić, predsjednik Sportskog saveza Bihaća, koji je na današnjem potpisivanju ugovora istakao da sportisti u Bihaću sa nestrpljenjem očekuju sanaciju dvorane "Luke" i nove prostore za rad koji će omogućiti bolje uslove i više termina za treniranje.\n"U našoj dvorani svoje treninge i takmičenja tokom godine obavlja preko 90 sportskih i kulturno-umjetničkih klubova i to govori koliki je značaj rekonstrukcije dvorane. Njome ćemo osigurati bolje uslove, ali ćemo omogućiti da u našoj dvorani održavamo takmičenja na evropskom i svijetskom nivou. Mijenjat ćemo postojeće krovište, izvršiti rekonstrukciju postojećih svlačionica u donjem dijelu, nadograditi ćemo novih 420 mjesta na tribinama, te dograditi 8 novih svlačionica i 900 m2 prostora za treniranje brojnih sportskih kolektiva", kazao je Ermin Lipović, direktor JU za sport, odmor i rekreaciju, dodavši da će se znatno poboljšati uslovi korištenja dvoranskih prostora, smanjiti materijalni troškovi održavanja, povećati energetska efikasnost, kao i prostor za treninge sportskih klubova i rekreaciju građana.


Recesija - Blic Online\nŠPANIJA U RECESIJI Turizam u drugom kvartalu pao 60 odsto\nŠpanija je ušla u recesiju u drugom kvartalu 2020, nakon što je njen bruto domaći proizvod pao za 18,5 odsto zbog krize uzrokovane pandemijom korona virusa, pokazali su današnji zvanični podaci.\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) je upozorio danas da će se globalna privreda suočiti sa dubljim padom nego što se ranije predviđalo.\nAmerička ekonomija je u recesiji, objavio je Nacionalni biro za ekonomska istraživanja (NBER), čime je označen kraj najduže ekonomske ekspanzije u istoriji SAD, preneo je danas Glas Amerike (VOA).\nItaliji preti najgora recesija od Drugog svetskog rata, jer će treća najveća ekonomija evrozone ove godine zbog krize izazvane koronom imati pad od 8,3 odsto.\nNemačka privreda će ove godine znatno pasti i možda će joj trebati dve godine da to nadoknadi, saopštio je Bundesbank pridružujući se brojnim prognostičarima koji predviđaju spori oporavak od recesije koju je izazvala pandemija korona virusa.\nCENTRALNA BANKA SLOVENIJE PRIPREMILA DVA SCENARIJA Moguć veliki gubitak u slučaju teške recesije\nPrema analizi Banke Slovenije, u slučaju pada ekonomske aktivnosti od oko 6 odsto, slovenačke banke mogle bi raditi blizu nule. U slučaju dublje recesije, bankarski sistem bi krajem godine poslovao sa velikim gubitkom, piše portal SEEbiz.\nNAKON KORONE SLEDI DECENIJA OČAJA Rubini upozorava na deset rizika koji prete čitavoj svetskoj ekonomiji\nEkonomista Nuriel Roubini, poznat po nadimku "Dr. Propast" veruje da će nakon korona krize uslediti decenija očaja za celokupnu globalnu ekonomiju.\nRECESIJA ISTORIJSKIH RAZMERA U EVROPSKOJ UNIJI Početak oporavka 2021.\nEvropska komisija predviđa da će u Evropskoj uniji ove godine doći do smanjenja ekonomske aktivnosti za 7.5 odsto zbog pandemije korona virusom, prenosi CNN.\nPrvo su stale čitava avio i auto industrija. Pandemija korona virusa je brzo uzela maha i nastavila agresivno da udara u ekonomske temelje zamalja ugrožavajući biznis za biznisom a sa njima i egzisteniju mnogih vlasnika i njihovih zaposlenih širom sveta.\nNakon svetske finansijske krize, epidemija izazvana virusom korona predstavlja najozbiljniju pretnju ekonomiji BiH, tako da je zemlja suočena sa mogućom dubokom recesijom uz procenjeni pad bruto domaćeg proizvoda (BDP) od 3,2 odsto, navedeno je u redovnom ekonomskom izveštaju Svetske banke, piše Srna.\nNemačka privreda je u dubokoj recesiji i oporavak verovatno neće biti brz, budući da bi mnoga ograničenja uvedena zbog korona virusa mogla ostati na snazi kroz duži period, objavila je u ponedeljak nemačka centralna banka, a prenosi hrvatski portal Novac.hr.\nSvetska ekonomija će ove godine doživeti pad od tri odsto, dok se brojne zemlje suočavaju sa najvećim ekonomskim problemima u poslednjih nekoliko decenija, saopšteno je iz Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).\nNemačka će ove godine biti u recesiji od 4,2 odsto, a ekonomija će najlošije proći u drugom tromesečju, kada se predviđa da će bruto domaći proizvod pasti za čak 9,8 procenata. Očekuje se da će najjača evropska ekonomija sledeće godine rasti za 5,8 odsto, ali sa niske baze. Tako u prolećnoj prognozi predviđa pet ekonomskih instituta koji su već uzeli u obzir ekonomske mere zemlje, prenosi portal SEEbiz.\nAžurirani podaci Svetske banke, nakon proglašenja pandemije koronavirusa, ukazuju da je Hrvatska na putu duboke recesije.


PANASONIC TX-49FX623E - Idealno.rs\nPočetna / Telefoni / Fiksna telefonija / Faks uređaji / PANASONIC TX-49FX623E\nPonuda prodavnice Monitor.rs za proizvod PANASONIC TX-49FX623E. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nod 17.855,81 DIN\nod 21.060,71 DIN\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za PANASONIC TX-49FX623E i izberi najbolju. Faks uređaji iz kategorije Fiksna telefonija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda PANASONIC TX-49FX623E i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda PANASONIC. Opis i tehnički podaci proizvoda PANASONIC TX-49FX623E se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. PANASONIC TX-49FX623E je dostupan u prodavnici Monitor.rs po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za PANASONIC TX-49FX623E proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za PANASONIC TX-49FX623E je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Jirgen Klop počeo pregovore, Liverpul donosi odluku oko Grujića - Televizija K3\nJirgen Klop počeo pregovore, Liverpul donosi odluku oko Grujića\nKako prenosi “Liverpul eho”, generalni menadžer Herte Mihael Prec održao je prve pregovore sa Klopom, trenerom Crvenih, kako bi osigurao da Marko Grujić i poslije ovog ljeta ostane u berlinskoj ekipi, na pozajmici kao i do sada.\nBundesligaš je, navodi ovaj list, veoma zainteresovan da zadrži 23-godišnjeg reprezentativca Srbija, koji je postigao pet golova i zabilježio 23 nastupa u sezoni na izmaku, u kojoj su ga neke povrede omele da bude još impresivniji.\nHerta, javlja Liverpul eho, kao 11. tim njemačkog prvenstva ne može da sebi priušti 20 miliona funti (oko 24 miliona evra) da bi otkupila Grujića od kluba sa Enfilda, ali se Prec nada da će uspjeti da ubijedi Klopa da se pozajmica produži i time srpski vezista stasa u još boljeg fudbalera.\n– Naš cilj je da tu saradnju produžimo za još godina dana. Sa Liverpulom imamo konstantne kontakte, a i ja sam ovih sedmica počeo da direktno razgovaram sa Jirgenom Klopom oko Marka. Uprava Liverpula će, kada se završi finale Lige šampiona, sjesti i razmisliti kakav tim želi, kakav može da ima za sljedeću sezonu. Mi smo ubijeđeni da će Grujić napredovati ako ostane još jednu sezonu u Berlinu i dostići nivo na kome je Liverpul. I sam Marko želi da ostane kod nas. Ne mogu da u ovom trenutku obećam ništa, osim da ćemo dati sve od sebe da taj momak i naredne sezone bude kod nas – rekao je Prec.


U matičnoj knjizi moći će da se navede i promena pola – GayEcho\nRužić navodi da su u proteklom periodu lokalne samouprave prevodile matične knjige iz papirnog u elektronski oblik, što je osnov za uvođenje Registra matičnih knjiga čije formiranje predviđa Nacrt.\n“Izmenama propisa koje predlažemo obavezujemo matične službe da sve promene o građanima vrše elektronskim putem, direktno u Registar, što znači nema više papira”, rekao je ministar.\n“Predvideli smo i mogućnost upisa promene pola u matičnu knjigu rođenih, a izdavanje izvoda iz matičnih knjiga proširuje se i na diplomatsko-konzularna predstavništva Republike Srbije u inostranstvu, što će veoma značiti našoj dijaspori”, rekao je Ružić.\nIstakao je da promenom ovog propisa zaokružujemo aktivnosti na polju digitalizacije i uvođenja savremenih tehnologija u oblast vođenja matičnih knjiga.\n« Život i smrt LGBT izbeglica u Grčkoj i Turskoj\nTinejdžerska gej drama “The Miseducation of Cameron Post” najbolji film Sandensa »


Bocek Bow već dobija nerf - RUR Esports\nNajnovije oružje koje je Respawn Entertainment uveo u svoj Battle Royale, Bocek Bow, će nakon samo nedelju dana dobiti nerf, jer se gotovo svi igrači jednoglasno slažu da je mnogo jače nego što bi trebalo da bude.\nPored toga što je neverovatno precizan i radi veliku štetu, Bocek Bow je i veoma tih, što znači da je znatno teže provaliti odakle vas gađa neprijatelj. Ukoliko još uvežbate da ga koristite, nećete imati problem sa time ni ako se vaš protivnik nađe tačno ispred vas.\nIako još uvek nemamo zvaničnu potvrdu kako će taj nerf izgledati, David Bocek, čovek zadužen za dizajn oružja u Apexu ja na tviteru potvrdio da taj nerf stiže uskoro. Iako Apex uglavnom izbaci patch par nedelje nakon početka sezone, nadamo se da će ovaj nerf ipak doći dosta ranije.\nTags apex legends battle royale Bocek Bow nerf respawn\nTethered Realms i Minima stižu u Valorant


Turnirom u gejmingu učenici prikupljaju novac za lečenje školske drugarice - JuGmedia\nOrganizovanjem turnira u gejmingu učenici elektrotehničke škole Mija Stanimirović iz Niša prikupljaju novac za lečenje svoje školske drugarice Natalije i njene mlađe sestre Ive koje boluju od Fridrajhove ataksije, a za terapije obe devojčice na godišnjem nivou potrebno je 20 hiljada evra.\nČlanovi učeničkog parlamenta po četvrti put organizuju humanitarnu akciju za prikupljanje novčane pomoći, a ovaj turnir biće održan 22. i 23. maja takmičenjem u igricama CS: GO i League of Legends. Takmičiće se ukupno 32 tima, gde će svaki tim biti sastavljen od najmanje 5 ili 6 članova, a kotizacija po članu iznosi 200 dinara.\nPredsednik parlamenta Rastko Đorđević kaže je da se i on bavi gejmingom, te da je u trenutku kada nije imao ideje odlučio da ovaj vid zabave iskoristi kao humanitarnu pomoć.\n„Ja se bavim gejmingom i hteo sam pokušam da napravim jednu humanitarnu akciju. Gledamo da napravimo humanitarnu akciju sa zabavom, jer bi mnogi ljudi želeli da se takmiče u takvim turnirima, a i ja bih prvi, posebno u humanitarnim. Prijave su i dalje otvorene do 19. maja“, istakao je Rastko.\nNatalija Bašović, koja je druga godina srednje škole i njena mlađa sestra Iva boluju genetski nasledne bolesti koja napada srce i nervni sistem, a ispoljava se kroz gubitak ravnoteže, koordinacije pokreta i slabosti mišića. Za njihovo lečenje je potrebno 10 hiljada evra po osobi na godišnjem nivou, a neophodno je pet uzastopnih terapija, dok im za lečenje trenutno nedostaje četiri hiljade evra.\n„Kotizacija je da svaki član pošalje SMS poruku za pomoć ili da kapiten tima na račun koji smo ostavili uplati novac. Ukoliko su petoro u timu, kotizacija je 1000, a ako je šestoro onda 1200“, navela je potpredsednica parlamenta Petra Bejić.\nInače, ovi učenici organizovali su ranije Uskršnji bazar, kao i bazar uoči Međunarodnog dana žena, gde su prodajom dekoracije i cveća prikupili veliku svotu novca, ali nedovoljnu za lečenje svojih drugarica.\nSvi koji žele da pomognu mogu to učiniti slanjem SMS poruke 718 na 3030 ili uplatom na žiro-račun 160-555296-66, a primalac je fondacija Budi human.