17.3.2011 Kraj istrage protiv Cece, na potezu Tužilaštvo! - CECA-NOVOSTI\nKraj istrage protiv Cece, na potezu Tužilaštvo!\n17.3.2011 Oznake: Vesti\nViši sud u Beogradu završio je i proširenu istragu protiv Svetlane Cece Ražnatović i njenih saradnika koji se sumnjiče da su od transfera fudbalera FK “Obilić” u inostrane klubove protivpravno prisvajali novac.\nSpisi predmeta su prosledjeni tužilaštvu koje treba da odluči da li će posle osam godina istrage podići optužnicu ili ne.\n“Istražni sudija je završio postupanje po zahtevu za proširenje istrage koji je Više javno tužilaštvo u Beogradu podnelo protiv nekadašnjih direktora i sportskog direktora FK ‘Obilić’ Jovana Dimitrijević i Dragiše Binića i spise predmeta prosledio tužilaštvu 4. marta”, precizirala je portparol suda Dušica Ristić.\nIstragom je bila oduhvaćena i Ražnatovićkina sestra Lidija Veličković.\nBinić i Dimitrijević se terete da su umešani u nezakonitu prodaju fudbalera Milana Obradovića moskovskoj “Lokomotivi” za tri miliona dolara, a da ništa od tih sredstava nije uplaćeno na račun kluba.\nUz Cecu optužuju i Dragišu Binića\nSumnja se da su tako postupali po nalozima vlasnice FK “Obilić” Ražnatovićeve, te da su kao odgovorna lica u klubu zaključili ugovor 2. jula 2001. u Moskvi sa predstavnicima moskovskog kluba o prodaji Obradovića.\nMilion dolara je, prema sumnjama tužilaštva, uplaćen na račun privatnog preduzeća u Bijeljini a zatim je novac predat vlasnici kluba na ruke.\nOstatak je išao preko više privatnih računa u Belgiji – u Briselu, Letoniji – u Rigi, Španiji – u Marbelji i Palma de Majorki, Švajcarskoj – u Ženevi i Luganu i u SAD – u Njujorku.\nRažnatovićeva i njena sestra Lidija Veličković sumnjiče se za nezakonitu prodaju deset fudbalera, medju kojima je i Obradović.\nCeca otputovala u Australiju, optužnica još stoji u fioci\nSestre se terete da su zlopotrebom položaja, prilikom prodaje ovih igrača, stekle 235.507.689 dinara (4,1 milion nemačkih maraka i 3.480.000 dolara), odnosno 11 miliona evra.\nIstraga protiv Svetlane Ražnatović pokrenuta je još u aprilu 2003. godine zbog nedozvoljenog držanja oružja, pošto je bila uhapšena u akciji “Sablja”, a u vili u kojoj je živela pronadjeno je više komada vatrenpg oružja.


Politiko: 28 ličnosti koje će oblikovati Evropu 2018. – Puls24\nHome / Svijet / Politiko: 28 ličnosti koje će oblikovati Evropu 2018.\n19 dana ago\tSvijet 80 Views\nBriselski portal Politiko objavio je listu 28 ličnosti koje će, prema njihovoj analizi, uticati na oblikovanje Evrope 2018. godine.\nKako navode, lideri Evropske unije veći deo narednih 12 meseci će provesti baveći se njenom budućnošću.\nNa prvom mestu je Kristijan Lindner, lider nemačkih liberala koji, kako se objašnjava, zauzima ključnu poziciju u politici Nemačke našavši se na čelu konzervativnog evro-opreznog segmenta biračkog tela.\n“Izvlačeći prekidač” u koalicionim pregovorima u novembru, Lindner je gurnuo Nemačku u političku krizu i postavio sebe u središte debate koja je usledila, navodi portal.\nU godini u kojoj će francusko-nemački motor verovatno voditi diskusiju o smeru Evrope, to ga, kako se dodaje, stavlja u poziciju da deluje kao kočničar.\nViše od bilo kog drugog političara Lindner će – bilo u ili izvan vlade – odrediti koliko stvari mogu daleko da odu.\nNa listi se nalazi 18 muškaraca i 10 žena iz 28 različitih zemalja – političara, biznismena, umetnika, pisaca od kojih se može očekivati da budu u središtu delovanja narednih meseci.\nPolitiko objašnjava da je kao i prethodnih godina prikupljao sugestije, a zatim u nekoliko rundi debate rangirao ličnosti sa ciljem da se pronađu oni koji zaista – a ponekad i neočekivano – oblikuju svoje zemlje ili EU.\nJednostavno zauzimanje moćne funkcije, poput predsedničke, nije dovoljno da automatski kvalifikuje tu ličnost za listu 28 najuticajnijih.\nLindnerova prva pozicija sledi nakon dve godine u kojima je lidersko mesto na listi Politika bila definisana rastućim talasom populizma (mađarski premijer Viktor Orban 2016.) i reakcijom na to (gradonačelnik Londona Sadik Kan 2017.)\nTa promena odražava osećanje u Evropi koje, iako populizam možda nije odstupio, već se verovatno zaglavio – bar za sada – ostavlja liderima kontinenta slobodu da se bave osnovnim uzrocima tog fenomena.\nPolitika se vraća u Evropu zbog čega je od prvih 10 ličnosti na listi osam onih koji praktikuju “rat drugim sredstvima”, navodi Politiko izvinjavajući se istovremeno pruskom generalu Karlu fon Klauzevicu.\nPosle Lindnera slede: britanski ministar ekologije Majkl Gouv – za koga se kaže da je “mozak koji stoji iza Bregzita (br.2), francuska ministarka rada i “gvozdena pesnica Emanuela Makrona” Muriel Peniko (br.3).\nTu su i holandski premijer Mark Rute (br.4), predsednica donjeg doma parlamenta Italije i borac protiv onlajn zloupotreba Laura Boldrini (br.5), potpredsednik Evropske komisije i bivši finski premijer Jirki Katainen (br.7), izvestilac Evropskog parlamenta za Bregzit Gi Verhofstat (br.10), navodi Politiko.\nNa listi se iz regiona nalazi jedino slovenačka novinarka Anuška Delić i to na veoma visokom šestom mestu.\nPrevious Anastasija je namerno sletela s litice kako bi njena sestra bliznakinja poginula. Potom je obukla njenu haljinu i muvala joj dečka (VIDEO)\nNext MISTERIJA REKE – POČELA DA TEČE U SUPROTNOM SMERU, LJUDI VERUJU DA JE TO LOŠ ZNAK


Video: Avio saobraćaj iznad Evrope - Front Slobode\nVideo: Avio saobraćaj iznad Evrope\nPrikazan je avio promet u toku jednog tipičnog ljetnog dana sa ciljem prikazivanja stvarnog intenziteta operacije koja se ponavlja svaki dan u sedmici, svakog mjeseca u godini\nOBJAVLJENO: 14.03.14 u 16:04\nEvropski vazdušni prostor je najprometniji i najkompleksniji u cijelom svijetu. Svaki dan hiljade kontrolora leta na evropskim aerodromima sigurno vode milione putnika do njihovih destinacija. Za većinu stanovnika Evrope činjenica o nevjerovatnoj koreografiji na nebu prolazi totalno neprimjećeno.\nŠta god mislili o nevidljivoj, a veoma intenzivnoj saobračajnici iznad naših glava, ne smijemo zaboraviti da je ona jednako bitna kao i sve saobraćajnice koje vidimo, autoput, željeznica ili mreža lokalnih puteva koje svakodnevno koristimo.\nEuro24 je vizualizacija avionskog saobraćaja iznad Evrope kreirana korištenjem realnih podataka o obavljenim letovima.\nVizualizacija prikazuje avionski saobraćaj tokom 24 sata u toku jednog tipičnog ljetnog dana, sa ciljem prikazivanja stvarnog intenziteta operacije koja se ponavlja svaki dan u sedmici, svakog mjeseca u godini.\nTokom prosječnog julskog dana, nebom iznad Evrope leti oko 30.000 aviona, koji prelete oko 25 miliona nautičkih milja, što je otpilike put koji biste prešli ako biste obletjeli oko Zemlje 998 puta ili 104 putovanja na Mjesec.\nČetvrtina svih letova se obavi u vazdušnom prostoru koji kontroliše Velika Britanija. NATS i Velika Britanija su u samom srcu operacije. Heatrow je evropski aerodrom sa najgušćim transportom, dok je drugi londonski aerodrom, Gatwick, najprometniji svjetski aerodrom sa jednom pistom.


USTAV RS: Održan završni okrugli sto u vezi izmena Ustava. Sledi rad na izradi predloga ustavnih amandmana u oblasti pravosuđa, da bi se potom u novom krugu konsultacija ti amandmani u potpunosti definisali\nŠesti okrugli sto u vezi izmena Ustava Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006 - dalje: Ustav) koji se odnosi na pravosuđe sa temom "Izbor i mandat nosilaca pravosudnih funkcija", održan je 15. novembra 2017. godine u Beogradu, a sa njega ponovo su izostali predstavnici strukovnih udruženja i civilnih organizacija. Ovaj okrugli sto je i poslednji u ovoj fazi javne debate.\nPomoćnik ministra za evropske integracije Ksenija Milenković rekla je da nakon završetka ove faze javne debate sledi rad na izradi predloga ustavnih amandmana u oblasti pravosuđa, da bi se potom u novom krugu konsultacija ti amandmani u potpunosti definisali.\n- Istovremeno se kontinuirano obavljaju konsultacije sa Venecijanskom komisijom i svi amandmani će biti dostavljeni toj komisiji na mišljenje - istakla je Milenković i dodala da je Ministarstvo pravde učinilo sve da postoji najšira rasprava o promenama najvišeg pravnog akta u oblasti pravosuđa.\nPomoćnik ministra pravde i šef pregovaračke grupe za Poglavlje 23 Čedomir Backović istakao je da je pre izrade predloga ustavnih amandmana bilo bitno saslušati sva mišljenja i pored toga što su pojedina udruženja i organizacije poručivale da je bespotrebno raspravljati o pojedinim temama, a poziv ministarstva za dostavljanje pismenih predloga nazivale trivijalizacijom ovog procesa.\nOn je dodao da je od velikog značaja i tema o kojoj se na ovom okruglom stolu diskutovalo - "Izbor i mandat nosilaca pravosudnih funkcija", budući da zemlje EU poznaju različite modele za izbor na pravosudne funkcije.\nSanja Atanacković Opačić iz Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom Vlade Republike Srbije rekla je da proces konsultacija o promenama Ustava u oblasti pravosuđa traje već 6 meseci i da je mišljenja da su ta kancelarija i Ministarstvo pravde uspeli da obezbede inkluzivan, transparentan i sveobuhvatan proces.\nOna je dodala da joj je žao što su neka udruženja i organizacije napustile taj proces i da se nada da će se stvoriti uslovi da se one ponovo uključe.\nMinistarstvo pravde je ponovo podsetilo da su na dosadašnjim okruglim stolovima zainteresovani mogli da raspravljaju o stručnosti nosilaca pravosudnih funkcija, nadležnostima VSS i DVT, izvorima prava, izboru i sastavu saveta, izboru i mandatu nosilaca pravosudnih funkcija, te da nisu tačni navodi određenih predstavnika strukovnih i nevladinih organizacija da se na okruglim stolovima nisu razmatrala moguća rešenja izmena Ustava u oblasti pravosuđa u cilju jačanja nezavisnosti i nepristrasnosti sudske grane vlasti.\nS druge strane, Nenad Stefanović, iz Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca, rekao je da je to udruženje zajedno sa ostalim strukovnim udruženjima napustilo javnu raspravu o ustavnim promenama u Ministarstvu pravde zato što nije bilo govora o temama o kojima bi trebalo da bude reči.\n- Osnovni zahtev Venecijanske komisije je isključiti politiku iz izbora sudija i tužilaca, i smatramo da je to osnovni motiv što smo ušli u taj postupak izmene Ustava u oblasti pravosuđa. Nema mesta ni Parlamentu, ni Vladi Srbije, u postupku izbora sudija i tužilaca - rekao je Stefanović.\n- Mi smo upravo zbog toga napustili javnu debatu kada je Ministarstvo pravde kandidovalo teme kao što su Pravosudna akademija, stručnost nosilaca pravosudnih funkcija, ujednačavanje sudske prakse i na taj način izbegavalo sustinsku raspravu o promenama Ustava - rekao je Stefanović.\nStrukovna udruženja i nevladine organizacije koje se bave pravosuđem spremne su da se vrate za pregovarački sto kada dobiju Nacrt izmena Ustava i kada Ministarstvo organizuje javnu debatu u vezi teksta nacrta Ustava. Direktor YUCOM-a Milan Antonijević rekao je da su konsultacije koje organizuje Ministarstvo pravde napuštene jer učesnici nemaju jasan odgovor kako Vlada vidi izmenu Ustava.\nPrvo su na okruglom stolu u Nišu 13. oktobra predstavnici Udruženja tužilaca Srbije napustili dalje učestvovanje u javnoj raspravi, a nakon toga su im se pridružili i Društvo sudija Srbije, Centar za pravosudna istraživanja, Udruženje sudijskih i tužilačkih pomoćnika, Komitet pravnika za ljudska prava - Yucom, Beogradski centar za ljudska prava.\nIzvor: Vebsajt Blic, B. B., 15.11.2017.


Danas je, čini se, pored interneta i drugih tehnoloških olakšica, budućim studentima više nego dostupno informisanje i mogućnost studiranja "preko", međutim, određene procedure i troškovi i dalje postoje, i za mnoge su velika prepreka ka ostvarenju tog cilja.\nNajpopularnije zemlje za studije Italija, Velika Britanija, Španija, Holandija i Mađarska\nKako u razgovoru za "Blic" objašnjava Ana Marija Koppert iz Ino edukacije, najvećeg centra za studije u inostranstvu u Srbiji, među srpskim budućim studentima najpopularnije su, pokazuju njihovi podaci, studije u Italiji, Španiji, Holandiji, Engleskoj i Mađarskoj.\n- Iako je do nedavno Austrija prednjačila i bila najomiljenija destinacija za buduće srpske studente, situacija se promenila, i sada je to Italija. Razlog je nemogućnost studija na engleskom jeziku, što nije slučaj sa Italijom, gde je to i te kako omogućeno. Tu si i još neke evropske države u koje godišnje masovno odlaze naši navršeni srenjoškolci, pa tako, prema istraživanju UNESKO-a, godišnje iz naše zemlje ode oko 15.000 studenata - govori Koppert.\nStudije u Italiji - od 1.000 do 1.600 evra\nPored toga što je Italija jedna od turistički najatraktivnijih destinacija za naše državljane, poslednjih godina ona je i idealno mesto za nastavak obrazovanja, usled mnoštva prestižnih fakulteta koje nudi.\nKako objašnjava Koppert ispred Ino edukacije, to su najviše državni univerziteti u Italiji sa kojima imaju partnerstvo i za koje rade pre-selekciju kandidata.\n- Polovina onih koji se odluče da studiraju van naše zemlje odlaze u Italiju, jer daju dobre dodatne stipendije, i moguće je upisati studije na državnom univerzitetu koje su između 1.000 do 2.000 evra na engleskom jeziku. Jedan od najtraženijih italijanskih je Univerzitet u Padovi, gde strani studenti dobijaju stipendije na osnovu primanja i na osnovu ostvarenog uspeha na fakultetu - ističe Koppert i dodaje da preko njih studije na Univerzitetima Padova, Pavia i Ca Foscari u Veneciji koštaju od 1.000-1.600 evra godišnje. Konkurencija je jaka i potrebno je početi sa pripremama godinu dana ranije, objašnjava Koppert.\nZa upisivanje fakulteta u Italiji mora se ispuniti određen protokol, a prvo i najbitnije je odabir studijskog kursa, nakon čega slede upis i apliciranje za vizu. Iako nije lako položiti prijemni ispit, svakako nije ni nemoguće, o čemu svedoči veliki broj ljudi koji iz inostranstva odlazi baš u tu zemlju na studije.\nKada je o obrazovnom sistemu reč, italijanski je u skladu sa evropskim programom visokog obrazovanja, pa školovanje podrazumeva 3 godine osnovnih studija i 2 godine specijalizacije ili master akademskih studija.\nIako je studiranje u Italiji uglavnom skupo, to ne bi trebalo da vas plaši s obzirom na predviđene stipendije koje se mogu dobiti. U ovoj zemlji veliki je broj stipendija na koje se može konkurisati, a ono što je bitno jeste sa studenti ispunjavaju ekonomske uslove i da imaju dovoljno položenih ispita.\n- Studenti imaju mogućnost da, na primer, na Univerzitetu u Padovi, dobiju stipendiju ukoliko se prijave i ispune određene uslove na osnovu primanja svojih porodica ili na osnovu ostvarenog uspeha u toj školskoj godini - objašnjava Koppert.\nStudije u Velikoj Britaniji - olakšice nakon Bregzita\n- Studije u Velikoj Britaniji postale su jako popularne nakon Bregzita, jer su cene dosta pojeftinile, a i pošto više nisu deo Evropske unije, studenti sada dobijaju lakše radne dozvole posle studija, pa im je to interesantno za prve poslove i prakse - govore iz "Ino edukacije".\nCene školarine u ovoj zemlji razlikuju se u zavisnosti od fakulteta, odnosno univerziteta na kom želite da studirate, i kreću se od 4.000 do 21.000 funti godišnje.\nOno što je važno napomenuti kada je studiranje u Velikoj Britaniji u pitanju jeste da prijava za vizu treba da se podnese pre početka studija. Proces je dug i često se desi da neki kandidati ne stignu na vreme da obave sve potrebno za prijavu, a samo trajanje procesa za dobijanje vize zavisi i od toga iz koje zemlje dolazite.\nZa buduće studente obezbeđene su i stipendije koje su najčešće i najbolji način da se besplatno studira u Velikoj Britaniji. Ono što je značajno za sve kandidate koji se za istu prijave je podatak da je broj stipendija koje su na raspolaganju uvek manji od potražnje, pa je bitno spremiti se i prijaviti na vreme.\nHolandija - školarina za samo 1.000 evra\nPrema rečima naše sagovornice, sve je više onih koji se odlučuju da svoje visoko obrazovanje steknu u ovoj zemlji. A, to i ne čudi, ukoliko se ima u vidu koje pogodnosti za njih postoje.\n- Ova zemlje je dobra za studiranje jer nudi školarinu za samo 1.000 evra ukoliko imate pasoš Evropske unije, kao i studije na engleksom jeziku, i zato je postala jedna od glavnih mesta za studiranje mnogima, a ne samo Srbima - kaže Koppert.\nHolandija, kako zbog svoje bogate tradicije, tako i zbog kosmopolitskog duha, zemlja sa preko 44.000 studenata koji su izabrali da baš ovde započnu studije, pa gotovo 8 odsto ukupnog stanovništva čine upravo oni, jer im nudi veliki broj studijskih programa i kurseva na engleskom, većini znanom jeziku.\nUkoliko se odlučite za studije u toj zemlji, važno je znati da postoje tri glavna tipa obrazovnih ustanova - istraživački univerziteti i univerziteti primenjenih nauka, dok je treći upravo institut za međunarodno obrazovanje, sa programima specifično osmišljenim za strane studente.\nIako finansijske olašice postoje za studente sa pasošem EU, to nije slučaj za one van nje, pa će njihovo školovanje koštati između 5.000 i 25.000 evra, i te cene variraju od univerziteta do univerziteta.\nŠpanija - cene kao u Beogradu, školarine već od 900 evra\nOva prelepa zemlja sve je češće odredište naših najambicioznijih i željnih znanja. Kada je o obrazovnom sistemu reč, svakako se niko ko se za nju odluči neće pokajati jer nudi raznovrstan i organizovan spektar mogućnosti za profesionalno i lično usavršavanje.\nTačnije, u proteklih 700 godina u Španiji je osnovano oko 80 univerziteta, kako državnih tako i privatnih. Obrazovni univerzitetski sistem se reformisao, pa je povećan broj obrazivnih programa, i specijalističke obuke su podignute na viši nivo. Sada ova zemlja zauzima vodeće mesto u Evropskoj uniji kada je o broju studenata iz inostranstva koji tamo odlaze na studije reč, i najveći univerzitetski gradovi su Madrid, Barselona, Salamanka i Granada.\nVisina školarine nije fiksna, i zavisi od toga da li ćete izabrati privatni ili državni univerzitet, pa može iznositi između 900 i 1.100 evra. A ono što može da obraduje ljude iz naše zemlje jeste da su cene namirnica, noćnog života i zabave dosta slične cenama koje imamo u Beogradu.\nKada je o mogućim stipendijama u ovoj zemlji reč, bitno je naglasiti da pored onih osnovnih, postoje i druge brojne ekonomske pomoći i olakšice za studente koji dolaze van granica Španije kako bi baš tamo zavšili svoje studije.\nMađarska - školarina samo 1.000 evra\nJedna od najstarijih evropskih zemalja smeštena u njen sam centar godišnje privuče veliki broj studenata iz naše zemlje, kako kada je o mađarskim manjinama u Srbiji reč, tako i o našim državljanima, navodi Koppert.\nTo ni ne čudi ukoliko se u vidu ima kulturna baština ove zemlje i građevine stare preko 2.000 godina, kao i gostoprimstvo po kome su Mađari uveliko poznati.\nSvakako, najstariji i najčuveniji državni univerzitet je onaj u Pečuju, osnovan davne 1367. godine, koji je sa međunarodnim programom otpočeo 1984, i sada na njemu studiraju studenti iz čak 39 različitiih zemalja širom sveta.\nKada je o privatnom fakultetu reč, treba spomenuti "McDaniel" u Budimpešti, čije glavno sedište je u Merilendu u Sjedinjenim Američkim Državama. On je akreditovan i priznat kao inostrana obrazovna ustanova od strane Ministarstva prosvete Mađarske.\nMeđu studentima "McDaniel" je popularan jer nakon osnovnih studija koje traju 4 godine, zanimljivo je da se master studije u trajanju od 2 godine mogu završiti u Americi.\nCena školarine na ovim univerzitima je sasvim prihvatljva, i za osnovne studije iznosi 1.000 evra po godini, dok je za postdiplomske studije suma koju treba izdvojiti nešto viša - 1.500 evra po semestru.\nPostoje i određeni troškovi upisa, i oni se kreću od 40 do 800 evra, a u zavisnosti od fakulteta i studijskog programa za koji se odlučite.


Beograd ukida tri takse – ICR\nOd 16 taksi koliko naplaćuje Grad Beograd, tri će biti ukinute, dok će taksa za isticanje firme, novim zoniranjem grada, biti vraćena na nivo iz 2008. godine. Grad Beograd će inicirati i izmene Zakona o naplati firmarine, na taj način da će se napraviti razlika između delatnosti.\n– Sada imamo paradoks da u nekom tržnom centru posluju banka, supermarket, pečatorezac, advokat i drugi, a da se taksa za isticanje naziva firme naplaćuje svima isto, bez obzira na to da li je njihov promet veći ili manji. To dovodi do toga da oni koji imaju dobar promet imaju malo opterećenje, dok oni drugi dolaze u situaciju da moraju da ugase svoje preduzeće. To se ne sme dozvoliti i zato će grad inicirati da se takva rešenja izmene – rekao je član gradskog veća Miroslav Čučković.


SINERGIJA 09 – FRESH from Microsoft – Personal magazin\nNova, deveta po redu Sinergija svečano je otvorena sinoć, u velikoj hali Sava Centra. Koncept Sinergije 09 je Fresh form Microsoft, a karakterišu ga sveže ideje i rešenja, ali i…\nNova, deveta po redu Sinergija svečano je otvorena sinoć, u velikoj hali Sava Centra. Koncept Sinergije 09 je Fresh form Microsoft, a karakterišu ga sveže ideje i rešenja, ali i programi namenjeni očuvanju životne sredine.\nGeneralni direktor Microsoft Srbija, Vladan Živanović istakao je da se ove godine, uprkos krizi i problemima sa kojima smo svi suočeni prijavilo preko 1500 učesnika, IT ljubitelja. Beograd su posetili izuzetni predavači, kao što su Rafal Lukawietski, a publika iz celog regiona ima mogućnost da sazna novitete i rešenja najnovijih tehnologija.\nVeselin Jevrosimović, predsednik kompanije ComTrade Group koja je ovogodišnji generalni sponzor Sinergije, naglasio je da razvoj informatickog društva u Srbiji zavisi od efikasne primene zakona o zaštiti autorskih prava kao i od edukacije o zaštiti intelektualne svojine. Gospodin Jevrosimović je najavio da je ComTrade stekao LAR status (Large Account Reseller) čime je stekao najviši nivo partnerstva sa Microsoftom, što otvara nove mogućnosti za saradnju te dve kompanije.\nU naredna dva dana – 18. i 19. novembra, posetioci će imati prilike da tokom konferencije prisustvuju seriji od preko sto predavanja, demonstracija i studija na kojima će stručnjaci iz celog sveta preneti svoja znanja. Biće predstavljen i novi operativni sistem “Windows 7” kao i mogućnosti novog paketa “Microsoft Office 10”. Sponzori i prijatelji Sinergije 09 pripremili su brojna iznenađenja, popuste i promotivne akcije.\nSINERGIJA 09 – FRESH from Microsoft was last modified: November 19th, 2009 by Redakcija\nBožidar-ĐelićFresh form MicrosoftJasna MatićMichael HartmannNeils SoelbergSinergije 09Veselin-JevrosimovićVladan Živanović


Saznajte zašto nas suviše seksa čini nesrećnim | Beograd Noću\nSaznajte zašto nas suviše seksa čini nesrećnim\nMagazin, Seks • 11. Maj 2015.\nU istraživanju na ovu temu sprovedenom na Karnegi Melon univerzitetu učestvovala su 64 para. Od polovine su psiholozi tražili da udvostruče učestalost seksualnih odnosa, dok je kontrolna grupa trebalo da nastavi sa uobičajenim stepenom aktivnosti.\nIspitanici su na početku istraživanja popunjavali upitnik na temu seksualnih navika, ali i generalnog osećaja sreće i zadovoljstva životom, a zatim su isti upitnik popunjavali na kraju istraživanja. Ispostavilo se da je grupa koja je tokom eksperimenta imala više seksa - manje srećna nego kontrolna grupa.\nČešći seksualni odnosi doveli su do smanjenja strasti i želje za seksom sa partnerom, sami odnosi bili su "manje ispunjujući" sad kad ih je bilo "više", a i stepen zadovoljstva životom bio je niži nego onaj koji su ispitanici prijavili na početku istraživanja.\n"Želja za seksom iščili mnogo brže nego što smo očekivali", kaže Tamar Krišnamurti sa Karnegi Melon univerziteta. "Umesto da se pokušavamo da seks imamo što češće, trebalo bi da se trudimo da onda kad dođe do seksa on bude za pamćenje."


Poimenican Popis Zrtava Drugog Svetskog Rata 1964 I 1992 Sav - LOGOR CRVENI KRST\nPoimenican Popis Zrtava Drugog Svetskog Rata 1964 I 1992 Sav\n1989 godine u Jugoslovenskoj javnosti su se pojavile i prve informacije o jugoslovenskom Poimeničnom popisu žrtava Drugog svetskog rata, obavljenog 1964 godine, a dotada široj jugoslovenskoj javnosti potpuno nepoznatog. Iako su jugoslovenske vlasti u posleratnom periodu u više navrata imale nameru i pokušavale (1946-48, 1950) da popišu žrtve Drugog svetskog rata one su to tako učinile tek 19 godina nakon njegovog završetka. Povod za ovaj popis je bio zahtev Nemačke vlade, postavljen te godine u obnovljenim pregovorima o ratnim reparacijama, da se jugoslovenske tvrdnje o ratnim gubicima dokažu i raščlane. Nemačka strana je kao uslov za regulisanje finansijske nadoknade žrtvama rata tražila da joj se dostave liste sa preciznim podacima i imenima žrtava jer joj se činilo da je brojka od 1.700 000 poginulih nije nerealna. Jugoslovenska vlada je stoga donela, na svojoj sednici od 10.6.1964, 0dluku da se ovaj popis sprovede. Formirana je centralna, republičke i sreske popisne komisije i popis je obavljen po srezovima i republikama, a na kraju je centralizovan, na saveznom nivou, i obradjen u Jugoslovenskom zavodu za statistiku. Celokupna gradja je stavljena u 2800 sanduka i dve godine kasnije, 1966, štampana ali samo za internu upotrebu. Tom prilikom je Savezni zavod za statistiku iz Beograda napravio i procenu demografskih i stvarnih žrtava. Prema toj proceni ukupan demografski gubitak Jugoslavije u Drugom svetskom ratu iznosio 2.056.510, a broj stvarnih žrtava oko 1,100.000.\nOvaj popis je medjutim ostao istrazivačima nedostupan do kraja 80-tih godina, jer je na njega stavljena oznaka „državne tajne“. Razlog tome je što je prema njemu u Jugoslaviji za vreme Drugog svetskog rata poginilo nešto manje od 600.000 osoba (tačnije 597.323), a to se nikako nije uklapalo u političke kalkulacije jugoslovenskog vrha i dotadašnju sliku o Drugog svetskog rata i njegovih žrtvama. Na prvi pogled se čini da rezultati ovog popisa u mnogome odstupaju od Kočovićevog proračuna. No samo na prvi pogled. Kako ovim popisom nisu popisani poginuli pripadnici svih ne-komunističkih ratnih formacija jugoslovenskih naroda i nacionalnih manjina, žrtve komunističkog terora, kao i da su podaci za pojedine nacionalne grupe (Jevreji, Romi) nepotpuni i prilično nepouzdani može se sa osnovom pretpostaviti da su njegovi rezultati sasvim blizu Kočovićevih. Na to, uostalom, upućuju i gore pomenute procene, napravljene tom prilikom, o demografskom i stvarnom broju žrtava.\npage revision: 0, last edited: 14 Mar 2011 11:39


Harčenko: Izgradnja gasovoda Južni tok kroz RS kruna naših zajedničkih napora - Bizlife.rs\nHarčenko: Izgradnja gasovoda Južni tok kroz RS kruna naših zajedničkih napora\n14:47 Banjaluka, 01/12/2011\nRealizacija projekta gasovoda „Južni tok“ kroz Republiku Srpsku /RS/ biće kruna višegodišnjih zajedničkih napora vlasti Rusije i RS, ocenio je ruski ambasador u BiH Aleksandar Bocan Harčenko.\n„Priključkom RS na `Južni tok` otvaraju se mogućnosti za celu BiH, za popravljanje ukupnog kvaliteta života običnih ljudi u zemlji, kao i za razvoj industrije u celini. Razgovori predsednika /RS Milorada/ Dodika sa čelnim ljudima `Gasproma` sve su sadržajniji i konkretniji i realizacija tog velikog projekta postaje realnost“, istakao je Bocan Harčenko.\nNavodeći da investicije „Zarubežnjefta“, „Njeftgazinkora“ i najava ulaska kompanije „Interrao“, koja predstavlja ruskog giganta u oblasti elektroenergetike, uživaju stratešku i političku podršku predsednika i Vlade Rusije, Bocan Harčenko je izrazio uverenje da će, uz neke dodatne napore, već krajem ove ili početkom naredne godine biti dogovorena realizacija još nekoliko velikih i dugoročnih projekata koji će biti od ogromnog značaja za RS, BiH, kao i za celi region zapadnog Balkana.\n„Ruski primer uspostavljanja dobre političke i ekonomske saradnje sa zvaničnicima RS i BiH trebalo bi da sledi i ostatak međunarodne zajednice, čija je uloga ovde morala biti promenjena pre nekoliko godina“, ocenio je Bocan Harčenko.\nKonstatatujući da međunarodna zajednica snosi delimičnu odgovornost za današnju tešku političku situaciju u BiH, Bocan Harčenko je naglasio da se Rusija godinama bori za promenu načina prisustva i delovanja međunarodne zajednice u BiH i na celom zapadnom Balkanu.\nDa se ta promena desila ranije, kaže Bocan Harčenko, i da je poštovana odluka o zatvaranju OHR-a, koja je doneta pre nekoliko godina, situacija u BiH bila bi mnogo povoljnija i domaći političari imali bi odgovornosti za sebe i narode koje predstavljaju, što je osnov svakog kompromisa. On je naveo da je visoki predstavnik Valentin Incko ovih dana u jednom intervjuu pogrešno protumačio stavove Rusije o izmeštanju OHR-a, rekavši da se ni Rusija ne protivi opstanku njegove kancelarije. „Tačno je da smo protiv ideje o izmeštanju, jer ona ne donosi nikakvu suštinsku promenu. Naš cilj je suštinska promena, a promena koju bismo podržali je zatvaranje OHR-a, naravno uz ispunjenje zadatih uslova iz plana `pet plus dva`“, rekao je Harčenko.\nAko to nije moguće, kaže ruski ambasador, bilo bi suštinski važno ograničiti bonska ovlašćenja visokog predstavnika. „Ipak, ne verujem da ćemo na narednoj sednici Saveta za provođenje mira 12. i 13. decembra naići na razumevanje za ovakav naš stav“, zaključio je ruski ambasador u BiH.


NOVI PREDUSLOV ZA REGISTRACIJU KNJIGOVODSTVENIH AGENCIJA I DRUŠTAVA ZA REVIZIJU\nNa sajtu Agencije za privredne registre objavljena je informacija o promeni vezanoj za registraciju osnivanja privrednih subjekata sa pretežnom šifrom delatnosti 69.20 (računovodstveni, knjigovodstveni i revizorski poslovi, poresko savetovanje). Naime, osnivač je dužan da priloži potvrdu o neosuđivanosti člana društva i organa upravljanja, kao prethodni uslov za registraciju.\nZakonom o dopunama Zakona o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", broj 30/2018) propisano je da osnivač, odnosno vlasnik, kao i član organa upravljanja privrednog društva koje ima registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga, ne može biti pravno lice koje je osuđeno pravosnažnom presudom za krivično delo propisano zakonom kojim se uređuje odgovornost pravnih lica za krivična dela.\nIsto tako, preduzetnik koji ima registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga ne može biti lice koje je pravosnažno osuđeno za krivična dela protiv prava po osnovu rada, privrede, imovine, pravosuđa, pranja novca, finansiranja terorizma, javnog reda i mira, pravnog saobraćaja i službene dužnosti.\nSlične izmene definisao je i Zakon o reviziji ("Službeni glasnik RS", br. 62/2013 i 30/2018).\nVeć registrovana privredna društva i preduzetnici sa šifrom delatnosti 69.20 nisu u obavezi da APR-u, naknadno, dostave pomenutu potvrdu.


Papuljas doputovao u dvodnevnu posetu Beogradu - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Politika > Papuljas doputovao u dvodnevnu posetu Beogradu\nPredsednik Grčke Karolos Papuljas doputovao je večeras u zvaničnu dvodnevnu posetu Beogradu, gde će razgovarati sa državnih vrhom Srbije.\nPapuljasa je, na Aerodromu „Nikola Tesla“ u prisustvu garde, dočekao ministar kulture Bratislav Petković i predstavnici Ambasade Grčke u Beogradu.\nTokom posete Beogradu, grčki predsednik će razgovarati sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem, premijerom Ivicom Dačićem, predsednikom Narodne skupštine Nebojšom Stefanovićem i sa patrijarhom srpskim Irinejem.\nSvečani doček predsedniku Grčke biće organizovan sutra ispred Palate „Srbija“, nakon čega će uslediti tet-a-tet razgovor dva predsednika.\nPotom će se održati razgovori državnih delegacija Srbije i Grčke, posle kojih će dva predsednika razmeniti odlikovanja, najavljeno je iz kabineta predsednika Nikolića\nKako je saopštila grčka ambasada, Nikolić će predsedniku Papuljasu uručiti Orden Republike Srbije, a Papuljas Nikoliću Orden Velikog krsta reda spasitetelja.\nDva predsednika će se potom obratiti medijima.\nKako je najavljeno iz Ambasade Grčke, posle razgovora s Dačićem i Stefanovićem Papuljas će sutra uveče biti gost na zvaničnoj večeri koju će u njegovu čast prirediti predsednik Nikolić.\nDrugog dana posete u sredu, 19. juna, Papuljas će prisustvovati Grčko-srpskom poslovnom forumu, u čijoj organizaciji učestvuje i Ambasada Grčke, a koji će biti održan u Hotelu „Hajat“.\nNakon toga, Papuljas će se sastati s patrijarhom Srpske pravoslavne crkve Irinejem.


Gradinu za vikend prešlo 50.000 putnika | Belle Amie\nJoš se ne zna ko su kandidati za direktore javnih preduzeća\n12:39, 19. 08. 2013 Društvo, Region 0\nGranični prelaz Gradina prešlo je 50.000 putnika proteklog vikenda, izjavio je danas vođa smene na putničkom prelazu Gradina Oliver Mitić.\nPo Mitićevim rečima, trenutno se na ulaz i izlaz iz zemlje čeka najviše do 30 minuta, ali se veće gužve, naročito na ulazu u zemlju, očekuju narednog vikenda.\n“Na ulazu u zemlju radimo na četiri trake tako da se čeka najduže 30 minuta. Veće gužve očekujemo narednog vikenda kada se vraćaju državljani zapadnih zemalja koji su poreklom iz Turske koji su svoje odmore provodili u domovini”, rekao je Mitić i precizirao da je oko 90 odsto upravo tih putnika.\nU proteklih mesec dana tokom vikenda broj putnika koji je prelazio granicu na Gradini dostizao je i 150.000 putnika.


Obaveštenje o javnim razgovorima sa podnosiocima prijava na Javni konkurs za izdavanje dozvola za emitovanje RTV programa za područje regiona, lokalna područja i područje grada Beograda | REM\n21. novembar 2008. 00:00:00\nPredviđeno je da se razgovori vode sa podnosiocima prijava u:\nNišu, 24. novembra 2008. godine, u zgradi Regionalne privredne Komore;\nKragujevcu, 25. novembra 2008. godine u zgradi Šumadijskog upravnog okruga i u Beogradu 27. novembra i 8. decembra 2008. godine u prostorijama Agencije.\nKonačnu odluku o dodeli dozvola za emitovanje RTV programa prema poslednjem Javnom konkursu, Savet RRA će doneti u zakonskom roku.\nPosle održanih javnih razgovora sa podnosiocima prijava za regionalna područja i područje grada Beograda, članovi Saveta RRA će odluku o dodeli dozvola doneti zajedno sa odlukom o dodeli dozvola za lokalna područja.\nPodsećanja radi Javni konkurs e bio raspisan i za lokalna područja, a prema Zakonu o radiodifuziji nisu predviđeni javni razgovori sa podnosiocima prijava za lokalna područja.


BOLJE POZICIONIRANJE MATERNJEG JEZIKA: Srpskom jeziku treba dati status iznad svih predmeta | Novosti.RS\nOvo, za "Novosti", kaže profesor Radivoje Stojković, predsednik Nacionalnog prosvetnog saveta (NPS), tela koje je podržalo "Deklaraciju o neophodnosti povećanja broja časova srpskog jezika i književnosti u osnovnoj i srednjoj školi", usvojenu na nedavnom skupu lingvista u Tršiću.\nLingvisti su u ovom dokumentu ukazali da je nedeljni fond časova maternjeg jezika kod nas primetno manji u poređenju sa evropskim državama, jer đaci u Srbiji imaju pet časova srpskog jezika u nižim razredima, četiri u starijim razredima, a u gimnaziji tri do četiri časa. Poređenja radi, Francuska ima od osam do 10 časova nedeljno, kao i Turska, a Rusija devet časova maternjeg jezika koji u ovoj državi ima natpredmetni status.\nNacionalni prosvetni savet, osim što je podržao ovaj stav, najavio je i da će Ministarstvu prosvete uputiti inicijativu da se poveća broj časova srpskog jezika i književnosti.\nSVI ŽELE U ĆUPRIJU: Veliko interesovanje za smeštaj u domu učenika srednjih škola "Srećno"\n16. 07. 2020. u 08:33\n- Za početak dobra prilika je jednosmenska nastava, gde bi deci, koja vreme nakon završenih časova provode u školi, bili uvedeni dodatni časovi iz ovog predmeta. Taj posao treba obavljati postupno, bez naglih rezova i uraditi ga temeljno - ističe Stojković. - Naše je da ukažemo da je tesna veza između malog broja časova srpskog jezika i slabe funakcionalne pismenosti dece.\nRADE PROTIVNO STRUCI I JAVNOSTI\nSRETO Tanasić navodi da je na struci da utvrdi status srpskog jezika i književnosti koji odgovara njihovom značaju za nacionalnu kulturu.\n- Na Ministarstvu prosvete, u svakom njegovom sastavu, jeste da obezbedi da se u obrazovanju to i ostvaruje, a ne da, nasuprot mišljenju struke i kulturne javnosti, kroz reformu urušava taj status. Teško je i zamisliti, a nama se dešava, da Ministarstvo i neke druge državne institucije godinama rade protivno stavu struke i javnosti. Svedoci smo paradoksa da nam je broj časova srpskog jezika u školama nedopustivo mali, da nemamo lektorske službe u državnim institucijama, izdavačkim kućama, novinarskim kućama, a Ministarstvo prosvete najavljuje smanjenje kvota za studije srpskog jezika i književnosti s obrazloženjem da ih ima na tržištu rada.\nNaš sagovornik ocenjuje da je najvažnije, ali i najteže, napraviti pomak kod svih đaka, kod najboljih je to lako, ali za društvo je važno da sva deca shvate važnost poznavanja sopstvenog jezika i važnost čitanja klasičnih književnih dela.\nDa je podrška NPS zahtevima lingvista prvi korak u dobrom pravcu, smatra dr Sreto Tanasić, predsednik Odbora za standardizaciju srpskog jezika SANU.\n- To je i najava kraja lošeg stanja u našem obrazovanju - smatra Tanasić. - Nedopustivo mali broj časova srpskog jezika u školi jedan je od osnovnih uzroka loše pismenosti i niske jezičke kulture. Mi smo odavno skretali pažnju na nepodnošljivo loš status našeg jezika i književnosti u obrazovanju, čiji su logični ishodi ova bruka sa potiskivanjem Desanke Maksimović i drugih naših pisaca.\nTanasić veruje da su zahtevi pravilno shvaćeni svuda, pa i u resornom ministarstvu i drugim državnim institucijama odgovornim za obrazovanje.\nOn ističe da su Odbor za standardizaciju srpskog jezika, zatim najodgovornije nacionalne institucije, književnici, čiji glas o ovim temama ne može biti ugušen ni prigušen, celokupna stručna javnost - rekli da neće dozvoliti da se srpski jezik i srpska književnost, zajedno sa klasicima svetske književnosti, izbacuju iz obrazovanja.\nRajna Dragićević/ Foto: Novosti\n- Neka niko ne govori da to zahtevaju reforme obrazovanja koje se, valjda, vrše radi njegovog unapređivanja, a to nikako ne podrazumeva svođenje nastave srpskog jezika i književnosti na nešto bez srpskog jezika i književnosti. Srpski jezik i književnost su u osnovi srpske kulture i kulturnog identiteta. Niko nije dobio i neće dobiti mandat da ih uništava - navodi Tanasić.\nPrema mišljenju prof. dr Rajne Dragićević, ovaj problem mogao bi biti rešen tako što bi srpski jezik dobio status kakav ruski ima u Rusiji i pojašnjava da se na sajtu ruskog Ministarstva prosvete navodi pojam "natpredmetnosti" ruskog jezika, tj. natpredmetna funkcija kursa maternjeg jezika.\n- Rešenje je u tome da se javno, možda i službeno, propiše drugačiji status srpskog jezika. Naime, srpski jezik se ubraja u opšteobrazovne predmete, i kao takav, u nekim srednjim stručnim školama trebalo je da bude skrajnut u korist uže stručnih predmeta - rekla je nedavno profesorka Dragićević za naš list. - U Srbiji se stalno uspostavlja paralela između srpskog jezika i matematike i insistira se na istom broju časova iz ova dva predmeta. Ovaj ruski primer pokazuje nam da ubedljivu prednost, ipak, treba dati srpskom jeziku. Zadatak nadležnih za pitanje statusa srpskog jezika u školi jeste da se izbore za njegov natpredmetni status.\nObrazovanje srednja škola osnovna škola srpski jezik i književnost\nJa se godinama pitam(imam 65),da li je djeci u Osnovnoj školi potreban i jedan strani jezik,a zanemaruje se maternji i "izlaze"nepismeni za ceo život?...o moru gradiva i podataka.iz svih predmeta,ne bih ni pričala\n15. 06. 2021. u 08:11


Kremlj: Podgorica izabrala bezalternativni prozapadni kurs\n10/08/2019 | 12:57 | Izvor: SRNA\nCrna Gora i Rusija imaju značajan potencijal za interakciju, ali se te mogućnosti ne koriste, jer je zvanična Podgorica izabrala bezalternativni prozapadni kurs razvoja, ocijenjeno je iz Ministarstva inostranih poslova Rusije.\nMinistarstoa inostranih poslova Rusije saopštilo je da Rusija i Crna Gora imaju bogatu istoriju bilateralnih odnosa i značajan potencijal za interakciju, ali da se te mogućnosti ne koriste.\n- Praksa pokazuje da pokušaji formiranja sopstvenog nacionalnog identiteta, isključivo na osnovu poricanja istorijskog iskustva, prekida veza sa susjedima i nade u svijetlu evroatlantsku budućnost, vode samo do povećanja konfrontacije u regionu, koji je, i bez toga, opterećen brojnim izazovima - navodi se u odgovoru ruskog MIP-a podgoričkim Vijestima.\nIz ruskog Ministarstva su istakli da se nadaju da će biti stvoreni uslovi za povratak razvoja rusko-crnogorskih odnosa na uzajamno korisnim osnovama.\nVijesti podsjećaju da su dobri odnosi Crne Gore i Rusije narušeni nakon zaokreta crnogorske vlasti ka zapadu i odluke da državu vodi ka članstvu u NATO, kao i odluke da se u potpunosti pridruže sankcijama EU protiv Rusije.\nNajveći izazovi između dvije zemlje nastupili su nakon hapšenja optuženih za pokušaj nasilne smjene vlasti u Crnoj Gori na izborima u oktobru, 2016. godine.\nPrema optužnici crnogorskog Specijalnog tužilaštva, prvobitni organizatori "državnog udara" su dvojica ruskih državljana Eduard Šišmakov i Aleksandar Popov, kojima se sudilo pred Višim sudom u Podgorici.\nViši sud je 9. maja, između ostalih, osudio Popova na 12, a Šišmakova na 15 godina zatvora zbog krivičnog djela "stvaranje kriminalne organizacije i terorizam u pokušaju".\nNakon presude, iz Odjeljenja za informisanje i medije ruskog MIP-a je saopšteno da presuda Višeg suda u Podgorici "ne ostavlja nikakvu sumnju u politizaciju crnogorskog sistema pravde i njegovu podložnost manipulacijama spolja", te da samo može pogoršati rusko-crnogorske odnose, koji su već na najnižoj tački u njihovoj istoriji.


Srbiju volimo - Vršačke praznične đakonije\nVršačke praznične đakonije\n11. po redu Izložba praznične trpeze, domaće radinosti, suvenira i raznih đakonija u vreme slava, Božića i Nove godine biće održana 11. decembra 2021. godine, u organizaciji Turističke organizacije Vršac.\nIzložba je i prodajnog karaktera tako da svi posetioci mogu kupiti narodne rukotvorine, originalne i unikatne božićne i novogodišnje ukrase i autentične gastronomske specijalitete. U okviru manifestacije održava se i takmičenje “Slavska pogača” gde se domaćice nadmeću u nekoliko kategorija.\nIzložba će biti otvorena za posetioce od 10.00 do 17.00 časova.\nOsnovne škole iz Vršca, učestvuje na konkursu pod nazivom „Novogodišnje čestitke“. Konkurs je prateći deo manifestacije. Pravo učešća imaju učenici uzrasta od prvog do četvrtog razreda OŠ, koji bi na času likovnog napravili i oslikali (ukrasili) novogodišnje čestitke.\nNovogodišnje čestitke će biti izložene u holu Hotela „Srbija“, gde će biti i održana manifestacija Praznične đakonije.\nNa osnovu mišljenja stručnog žirija nagradiće se 20 najlepših čestitiki, a najlepša od njih biće zvanična novogodišnja čestitka Turističke organizacije Vršac putem kojom će se poslovnim partnerima i kolegama čestitati predstojeći novogodišnji i božićni praznici.


Srbija beleži ubrzan privredni rast, ali MMF-u to nije dovoljno, savetuje reforme - Biznis Telegraf.rs\n22/07/19 | 15:25 ≫ 15:30\nZa brži rast je neophodna puna implementacija reformi\n- Vidimo dobre trendove, posebno na fiskalnom planu. Akcenat treba sada da se prebaci na bržu implementaciju reformi. Ključni prioriteti su jačanje nivoa ulaganja, javnog i privatnog - rekao je Sosa.\n- Poboljšanje pozicije ovog sektora moglo bi da podrži brži rast. Na primer, potrebne su investicije u energetici - kaže Sosa ali i navodi da Srbija kasni u reformama u oblasti vladavine prava i efikasnosti pravosuđa.\n- Očekujemo da će ti faktori u drugoj polovini godine nestati i očekujemo ubrzanje rasta uglavno na bazi domaće potrošnje - rekao je Sosa.


Izvor: NoviMagazin.rs, 18.Feb.2020, 16:34\nPoslanik Socijaldemokratske partije Srbije (SDPS) Vladimir Marinković >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << dodao je da je krajnje vreme da izgradnjom memorijalnog centra i formiranjem instituta istraživačkih centara, podsećamo i učimo mlade šta se desilo u Drugom svetskom ratu.\n"Mi ovde kažemo da oprostiti možemo, a zaboraviti nećemo, a Jevreji kažu da nema zaborava ali nema ni oproštaja. I ja se slažem da sve žrtve zaslužuju da mi budemo glasni svakog dana i da promovišemo istinu o stradanjima", rekao je Marinković.\nPoslanica Srpske napredne stranke (SNS) Milanka Jevtović Vukoičić istakla je da smo o svojim žrtvama često ćutali i da je prošlo 75 godina ćutanja i sramote pa da na čelo države dodje Aleksandar Vučić, da dodje ova vlada, pa da shvatimo da imamo moralnu obavezu sećanja na sve Jevreje, Srbe i Rome koji su postradali od fažizma."\nNemanja Šarović iz Srpske radikalne stranke rekao je da je vladajući SNS još 2016. godine obećao da će "Staro sajmište" biti završeno do 2018. pa nije, a "ne bi došlo ni sad na red da nije pritiska jevrejske strane".\nŠarović je rekao da je bilo potrebno 75 godina da neki režim progovori o Starom sajmištu i pitao da li treba da prodje još 75 da se pozabavimo stradalima 90-ih godina.\nOn je naveo da je oko 10.000 ljudi stradalo na Starom sajmištu, a sličan broj Srba ubijen je samo u Sarajevu u kojem su, kako je rekao "radila 123 logora za ubijanje i mučenje Srba".\nŠarović je dodao da se ne slaže sa tvrdnjom pojedinih poslanika vladajuće stranke da žrtve nemaju nacionalnost, jer se to izgleda odnosi samo na srpske, i naveo da se Jevreji svakodnevno bore za istinu i da ni jedan zločinac ne ostane nekažnjen.\n"Zašto srpski narod ne goni zločine. Da li će nas više ceniti ako ćutimo o svojim žrtvama", pitao je Šarović.\nŠarović je odgovorio da o poštovanju žrtava govori to što je pre tri godine skupština formirala komisiju čiji je zadatak bio da istraži posledice NATO bombardovanja, a do danas nema izveštaja, nije utvrdjen ni broj žrtava ni kolika je šteta.\n"Pričate o odnosu prema agresorima, a da li su Toni Ble i Šreder bili dobročinitelji srpskom narodu ili predvodili ubijanje, a danas su u Srbiji specijalni savetnici, a Srbija je još podržala i fondaciju Bila Klintona. Da li je sam Vučić rekao - Podržao sam Klintonove jer sam pametan, a radikali su tada podržali Trampa", izjavio je Šarović.\nZakonom o Memorijalnom centru "Staro sajmište" osniva se ustanova koja će biti posvećena kulturi sećanja na žrtve i istorijske dogadjaje koji su se desili na prostoru današnjeg starog sajmišta, odnosno na prostoru nacističkog logora "Jevrejski logor Zemun" i "Prihvatni logor Zemun", rekao je obrazlažući predlog zakona ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević.\nOn je u Skupštini objasnio da će Memorijalni centar "Staro sajmište" izmedju ostalog obavljati poslove prikupljanja, sredjivanja, čuvanja, izlaganja, održavanja i korišćenja, istraživanja i prezentovanja muzejskih, arhivskih i filmskih dokumenata i predmeta.\nMemorijalni centar biće mesto i za obrazovno-vaspitne, naučno-istraživačke i izdavačke poslove kao i organizovanje manifestacija i akcija negovanja sećanja na žrtve i logora Zemun, ali i prolaznog logora "Topovske šupe" na beogradskom trgu Autokomanda, dodao je Vukosavljević.\nOn je dodao da je predlogom zakona predvidjena eksproprijaicija nepokretnosti na prostoru Starog sajmišta za potrebe memorijalnog centra, kao i da su u pisanju zakona uzeta u obzir evropska iskustva, na primer državnog muzeja "Aušvic Birkenau" u Poljskoj, čiji je osnivač republika.\n"Osnivanjem memorijalnog centra čuvaćemo uspomenu na žrtve prošlosti i podsećati da se stradanja ne smeju ponoviti a donošenjem zakona obezbediti prikupljanje podataka, obradjivanje i obezbedjivanje tih podataka na jedinstven način na jednom mestu", rekao je Vukosavljević u Skupštini.


Bolnica „Srbija“ – dokaz uspjeha Vlade Srpske – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/Bolnica „Srbija“ – dokaz uspjeha Vlade Srpske\nISTOČNO SARAJEVO – Premijer Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je danas da je dokaz uspjeha Vlade Srpske Bolnica „Srbija“ u Istočnom Sarajevu, kao i mnogi završeni projekti, poput Univerzitetskog kliničkog centra u Banjaluci i auto–puta Banjaluka-Doboj.\n„Kada ste zajedno, onda možete da mobilišete dovoljno volje i hrabrosti da donosite dobre odluke, dovoljno ljudi koji će biti posvećeni realizaciji nekog projekta i koji znaju koliko su oni važni. To je naš zajednički uspjeh“, rekla je Cvijanovićeva na konferenciji za novinare nakon svečanog otvaranja Bolnice „Srbija“ u Istočnom Sarajevu.\nOna je izrazila zadovoljstvo realizacijom izgradnje Bolnice „Srbija“ – moderne zdravstvene ustanove koja će pacijentima pružiti daleko bolje uslove liječenja, a zdravstvenim radnicima za rad.\n„Možemo da isplaćujemo plate, penzije i socijalna davanja, punimo budžet, da uvodimo nova socijalna prava i da, uz sve to, radimo i gradimo. Puno veće i moćnije države ponosne su kad završe ovakve projekte, a ovo je kapitalni projekat“, poručila je Cvijanovićeva.\n„Drago mi je što pripadam generaciji političara koji su radili i odlučivali na realizaciji ovih projekata, pokazujući snagu, a često i prkos da uspjemo“, rekla je premijer Srpske.\n„Želim svaku sreću ljudima koji žive u Srpskom Sarajevu. To je strateški važan dio Republike Srpske“, naglasila je Cvijanovićeva.\n„Kao što vidimo ono je tu, o čemu govori i povećan broj stanovnika. Ali, isto tako, u ovom gradu postoji jedna sasvim drugačija atmosfera i bezbjednosna, ali i svaka druga. Ja sam ponosna kao predsjednik Vlade što sam mogla da doprinesem jačanju Srpskog Sarajeva“, poručila je premijer Srpske.\nU Istočnom Sarajevu danas je svečano otvarena nova bolnica „Srbija“ u čiju je izgradnju uloženo više od 54 miliona KM i koja može da pruži savremene medicinske usluge za 120.000 stanovnika Sarajevsko-romanijske regije.


Nordeus lansirao novu igru 'Heroic - Magic Duel'\nOva strateška igra koja je od danas dostupna za iOS i Android mobilne uređaje širom sveta ima za cilj da vremenom postane dominantna u ovom žanru. Heroic je kreiran da testira talenat, reflekse i taktičko razmišljanje igrača kroz seriju brzih i oštrih linijskih PvP borbi.\nKrajnji cilj igrača je da iskoristi specifične prednosti i nadograđuje svakog od pet različitih heroja ne bi li savladao izazove u svakoj od arena i dominirao nad protivnicima. Pre svake bitke igrač mora izabrati dve omiljene magije koje su karakteristične za svakog heroja i napravi izbor između čak 50 različitih miniona, kako bi kreirao nepobedivu kombinaciju koja odgovara njegovoj strategiji.\nIzvršni producent ove igre Matju Burle prilikom lansiranja nove igra Nordeusa je izjavio:\nU kreiranje ove igre su mnogi od nas u kompaniji stvarno uložili sebe i sa nestrpljenjem isčekujemo reakcije igrača na neke od naših inovativnih ideja. Kada je u pitanju žanr strategije, uključujući intenzivne PvP bitke i jedinstvene, za ovaj tip igre na mobilnim uređajima, treba pomenuti boss rejdove, tokom kojih će vam trebati sva veština, vaša i drugara iz gilda, kako bi pobedili.\nNovi dnevni izazovi i nagrade u igri tek slede\nIgrači Heroica moraju biti spremni u svakom trenutku s obzirom na to da se neprijateljski portali ruše u realnom vremenu i iz tog razloga brze reakcije će biti sve što stoji između ubedljive pobede i brzog poraza. Karakteri u igri i borbene arene su dizajnirane uz mnoštvo detalja, oživljavaljući tako intenzitet bitke i ovaj jedinstven fikcioni svet, dok aktivne animacije bitki uvlače igrače još dublje u borbe.\nIz Nordeusa napominju da će se pobrinuti da se svet Heroica konstantno širi uz globalne i lokalne liderbordove i uzbudljive događaje uživo, koji će uključiti dnevne izazove i nagrade. Veliki broj PvE događaja i PvP turnira znači da će uvek biti novih izazova i pobeda.\nHeroic igru možete odmah i potpuno besplatno preuzeti sa AppStore i Google Play prodavnica.


Hrvatska uručila Srbiji protest zbog spomenika Tepiću - Sputnjik Srbija\n03:12 01 Decembar 2020\nHrvatska uručila Srbiji protest zbog spomenika Tepiću\n14:40 07.03.2017 (osveženo 14:47 07.03.2017) Preuzmite kraći link\nHrvatska je Srbiji uputila „oštar” usmeni protest povodom zaključka Vlade Srbije o podizanju spomenika narodnom heroju Milanu Tepiću, saopštio je danas potpredsednik vlade i šef srpske diplomatije Ivica Dačić.\nDačić je novinarima rekao da je usmeni protest uručen ambasadorki Srbije u Zagrebu Miri Nikolić, koja je jutro pozvana da hitno dođe u hrvatsko Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova.\nDačić je objasnio da je protest ambasadorki Nikolić uručen sa obrazloženjem da je za Hrvatsku neprihvatljivo podizanje spomenika čoveku koji je samoubilačkom akcijom pruzrokovao smrt 11 hrvatskih branitelja, kao i neutvrđen broj regruta JNA, te da je takav akt srpske vlade štetan po dobrosusedske bilateralne odnose“, rekao je Dačić na konferenciji za novinare.\nOcenio je da je „indikativno“ da se oni brinu za regrute JNA.\n„Naravno, naša ambasadorka u Zagrebu odbila je apsolutno te kritike izražene u protestu jer opšte je poznato da su Hrvatske paravojne formacije, nakon napada i zauzimanja kasarne u Bjelovaru 1991. godine streljali četvoricu oficira JNA i da počinioci tog zločina, iako su poznati, do dan danas nisu procesuirani, a da ne pričam kome se sve u Hrvatskoj dižu spomenici i spomen-obeležja sa ustaškim simbolima“, rekao je Dačić.\nPrema njegovim rečima, u Hrvatskoj se spomenici dižu teroristi Barišiću, rehabilituju ličnosti iz NDH sa veoma problematičnom ulogom, kao što je kardinal Stepinac, pa je čak i danas na srpskoj pravoslavnoj crkvi u Sinju ispisan ustaški pozdrav „Za dom spremni“.\nDačić kaže da Hrvati nisu upotrebili izraz za Milana Tepića da je ratni zločinac, ali je ocenio da takav čin od hrvatskog MIP-a pokazuje da oni „apsolutno nisu u stanju da pogledaju malo u svoje dvorište“.


Zoran Cvijanović biografija – Poznati.info\nZoran Cvijanović je srpski producent i glumac koji je ostvario nezaboravne uloge u jugoslavenskim filmovima u poslednjoj četvrtini dvadesetog veka. Iza sebe ima mnogo uspešnih projekata koje još uvek rado gledamo.\nZoran Cvijanović je rođen 25. januara 1958. godine u Beogradu. Posle osnovne i srednje škole diplomirao je na Fakultetu dramskih umetnosti. Odmah posle diplome Zoran je uspeo da se dokaže u seriji „Sivi dom“.\nBio je to veliki momenat u njegovoj karijeri jer je posle serije usledilo preko 50 tv serija i filmova kao što su „Lepa sela lepo gore“, „Mi nismo anđeli“, „Mile protiv tranzicije“, „Policajac sa Petlovog brda“.\nOd 1982. do 1987. bio je član dramskog pozorišta, a osim kao glumac dokazao se i kao režiser pa je tako režirao nekoliko filmova.\nOsim glumačke karijere Zoran je rešio da se oproba i u politici pa je tako postao savetnikom potpredsednika Vlade Srbije Božidara Đelića za održivi razvoj. Iako je veliki talenat ostvario u komedijama i tako se mnogo svidio gledaocima, Nikola je isto tako imao zapažen nastup u seriji gde je glumio zatvorenika Sojku. Sa serijom „Sivi dom“ je pokazao kako može da odglumi mnogo toga.\nSnimio je puno filmova i serija kao što su: „Lude godine“, „Oktobarfest“, „Groznica ljubavi“, „Leptirov oblak“, „Tetoviranje“, „Složna braća“…


Apostolova: Za formiranje ZSO potrebno vreme - European Western Balkans\nApostolova: Za formiranje ZSO potrebno vreme\nAutor EWB 01. 11. 2017. 01. 11. 2017.\nPRIŠTINA – Poslanici Srpske liste na Kosovu i šefica kancelarije EU na Kosovu Natalija Apostolova sastali su se i naglasili su važnost sprovođenja sporazuma iz Brisela, pre svega uspostavljanja Zajednice srpskih opština, i dobili poruku da će taj proces potrajati, ali da je neophodno da se sa njim što pre krene.\nPoslanici Srpske liste su na sastanku obrazložili na koji način će nastupati u ovom sazivu skupštine, ukazujući na neke od ključnih problema sa kojima se suočavaju Srbi sa Kosova, javlja RTK2.\nOni su naglasili i važnost sprovođenja sporazuma postignutih u Briselu, pre svega onog koji se odnosi na uspostavljanje Zajednice srpskih opština.\nS druge strane, dobili su poruku da će taj proces potrajati, ali i da je neophodno da se sa njim što pre krene.\nOno što je za poslanike Srpske liste bitno u ovom trenutku je da se pitanje oko formiranja Vojske Kosova ne aktualizuje, jer je, kako kažu, njihov stav po tom pitanju jasan.\n“Kosovo ima veće probleme, probleme koje treba da rešavamo i imamo mnogo sporazuma koji su postignuti u Briselu koji treba da se sprovedu, nego da se bavimo temama koje nisu trenutno od ključnog značaja”, istakao je potpredsednik skupštine i poslanik Srpske liste Slavko Simić.\nApostiolova je rekla da je, “asocijacija opština sa srpskom većinom nešto što se mora sprovesti”.\n“Budimo iskreni, biće potrebno vremena da se ova, recimo organizacija, uspostavi, ali se slažem sa vama da je neophodan početak. Pokušala sam da to pokrenem sa prethodnom vladom, ali verujem da sa ovom vladom postoji iskrena volja. Prosledili smo našu poruku premijeru, ali je sada koncentracija na lokalnim izborima, i nakon njih ćemo pažljivije raditi na ovom pitanju”, rekla je Apostolova.\nŠefica kancelarije EU na Kosovu ocenila je da je dijalog neophodan i u procesu transformacije Bezbednosnih snaga u Vojsku Kosova.\n“To zavisi od obe strane, kako će one razgovarati, kako da pronađu načine za rešenja ovih osetljivih pitanja”, ocenila je Apostolova.\nKosovoNatalija ApostolovaSrpska listaVojska KosovaZajednica srpskih opština


RT: Moramo biti spremni da koristimo „tvrdu silu“ protiv Moskve i Pekinga - Vilijamson\nIzvor: Vostok.rs, 11.Feb.2019, 19:30\nIzvor: Vostok / RT Velika Britanija mora da bude spremna da koristi "tvrdu silu" protiv Rusije i Kine, rekao je ministar odbrane te zemlje Gavin Vilijamson, u trenutku dok se London priprema da rasporedi svoj najveći ratni brod u sporne pacifičke vode u Južnom kineskom moru. Velika Britanija treba da ojača svoju "ubojitost" i mora biti spremna da "iskoristi tvrdu silu" kako bi podržala svoje interese protiv nacija poput Rusije i Kine, izjavio je državni sekretar za odbranu Gavin Vilijamson. Govoreći na londonskom Kraljevskom institutu za odbranu, optužio je "povratnika" Moskvu da pojačava svoj "vojni arsenal" kako bi bivše sovjetske države poput Gruzije i Ukrajine "vratila u svoju orbitu". Ministar odbrane Velike Britanije napao je i Peking, upozorivši da Kina "razvija svoju modernu sposobnost i komercijalnu moć".\n"Moramo biti spremni da pokažemo visoku cenu agresivnog ponašanja, spremni da ojačamo našu otpornost."\nVilijamson je ove reči saopštio jer se London priprema da pošalje svoj najveći ratni brod, nosač aviona "Kraljica Elizabeta" u Južno kinesko more, u misiji osiguranja prava na slobodu plovidbe. Vilijamsonova izjava je naišla na mešovitu reakciju u Rusiji, s tim što je ruska ambasada u Velikoj Britaniji saopštenje nazvala "potpuno irelevantnim" za stvarnost, a ipak "brinući" se zbog njenog militarističkog duha. "Svakako, zgodno je zapretiti društvu takozvanom ruskom pretnjom, odvlačeći je od relevantnih unutrašnjih i spoljnih problema s kojima se Velika Britanija danas suočava", navodi se u saošptenju ambasade. "Osim toga, britanski ministar teži vrlo konkretnom cilju sa takvim izjavama - oslikajući našu zemlju kao agresora, on pokušava da stalno proširuje državno finansiranje vojno-industrijskog kompleksa Velike Britanije", navodi se u saopštenju ambasade. Vilijamson je poznat po tome što gura Veliku Britaniju da ponovo potvrdi svoju ulogu uticajne vojne sile. On takođe često pravi bombastične izjave. U septembru je, komentarišući planove za slanje britanskih vojnika na Arktik, ovaj region nazvao "dvorištem zemlje". Krajem prošle godine, predstavio je planove za izgradnju vojnih baza na Dalekom istoku i na Karibima, sugerišući da će to pomoći Velikoj Britaniji da postane "pravi globalni igrač" nakon napuštanja EU. Tokom tenzija oko slučaja trovanja "Skripalj", Vilijamson je otišao u vatrenu tiradu protiv Moskve, rekavši da Rusija treba "da ode i umukne".\nVostok.rs: Vilijamson: Provokacije od strane Rusije moraju da dođu na naplatu


Banka Kine od sada i u Srbiji (FOTO) - Bizlife.rs\nBanka Kine od sada i u Srbiji (FOTO)\n11:51 Beograd, 21/01/2017\nBanka Kine zvanično je počela da radi i u Srbiji, gde će biti centrala kineskog finansijskog giganta za Balkan i istočnu i zapadnu Evropu.\nceremoniji otvaranja u Palati Srbija prisustvovao je i predsednik Srbije Tomislav Nikolić, koji je građanima čestitao dolazak jednog od najvećih bankarskih sistema u svetu, i istakao da se time očekuje rast investicija u našu zemlju.\n“Ovaj dan upamtićemo kao početak velikih prilika koje se ukazuju Srbiji, koa ispunjenje obećanja da će Beograd postati regionalni centar, a Srbija lider u mnogim oblastima, ekonomskim i bankarskim posebno”, rekao je Nikolić na svečanosti u Palati Srbija.\nDolaskom “Bank of China” očekuje se eksponencijalni rast investicija u našu zemlju, jer je upravo ta banka otpočela finansiranje železare u Smederevu. Uz njenu pomoć i uz znanje i iskustvo Hestila, srpska železara će “poslovati bolje nego ikad u svojoj istoriji”, rekao je predsednik.\n“Saradnja Srbije i Kine je sveobuhvatna, i kao takva postaje primer svima kako bi trebalo da sarađuje država sa državom, bez obzira na vličinu, moć, udaljenost, primer kako mi to vidimo i u čemu prepoznajemo budućnost u bilateralnim odnosima”, rekao je Nikolić.\nMinistar finansija Dušan Vujović istakao je da su otvaranjem banke srpsko-kineski odnosi ušli u novu fazu. “Kineska banka treba ne samo da podrži kineske kompanije već i da srpskim približi kinesko tržište”, rekao je Vujović.\nbankarstvo kina nikolic Srbija banka kine\nPingback: SERTIĆ MORA DA BIRA: U dve fotelje ne može - Bizlife.rs\nDecembar prođe, al’ januar nikako\nDržava zabrinuta za radnike koji rade po hladnoći


Srbija izvozi specijalne efekte za Holivudske studije - USAID Competitiveness Project - USAID Serbia Competitiveness Project\nToggle navigation Blog : Srbija izvozi specijalne efekte za Holivudske studije UncategorizedSrbija izvozi specijalne efekte za Holivudske studije « Nagrađeni u akciji „IZ LAVIRINTA“\nFilm in Serbia” Attracts Interest of Hollywood Producers at the Film Location Market in Santa Monica, CA »\n16 Aug Srbija izvozi specijalne efekte za Holivudske studije\nPosted in : Uncategorized on August 16, 2010 by : admin Comments: 0 Digitalkraft i Crater Studio uspešno realizovali dva ugovora za digitalnu animaciju sa produkcijskim firmama iz Amerike ugovorena na Sigraf konferenciji.\nBEOGRAD, LOS ANĐELES, KAN-Firme iz Srbije Digitalkraft i Crater Studio uspešno su realizovale dva ugovora za digitalnu animaciju za filmske produkcijske kuće iz Amerike koji su dogovoreni na Međunarodnoj konferenciji i sajmu kompjuterske grafike i interaktivnih tehnika Sigraf 2008 (Siggraph 2008). Firme iz Srbije su bile zadužene za mat bojenje za film “Čitač” (The Reader) za Rhino Studio iz Njujorka . Premijera ovog holivudskog filma A-produkcije, u kome glavnu ulogu imaju Kejt Vinslet (Kate Winslet) i Ralf Fajns (Ralph Fiennes) održaće se 10. decembra, a Digitalkraft i Crater Studio će biti uključeni u odjavnu špicu filma. Ove talentovane ekipe iz Srbije su takođe radile 3D animaciju za film koji je producirao CIS Hollywood Studio, velika firma za specijalne efekte koju je delegacija Digitalkrafta i Crater Studia posetila za vreme svog boravka u Los Anđelesu na Sigrafu. CIS Studio je već najavio da će uskoro ponovo angažovati ove kompanije iz Srbije na još jednom poslu.


Granice ostaju zatvorene - BIGportal.ba\n21 Jula, 2021 21 Jula, 2021 037\nKanada je odobrila putovanja nakon šesnaestomesečne zabrane uvedene usled pandemije kovida 19 – koja je izazvala kritike poslovnog sveta.\nPočetkom juna, zajedničke radne grupe Bele kuće sa Evropskom unijom, Britanijom, Kanadom i Meksikom počele su razmatranja modusa za ukidanje putnih restrikcija.\nInače, kompanije u Kanadi i Sjedinjenim Državama, posebno iz oblasti turizma i avio-industrije zalagale su se za ukidanje zabrana neesencijalnih putovanja između dve države uvedene marta 2020. – na početku pandemije.\nOd tada, kopnena granica Kanade, zatvorena je za sva putovanja bez izrazitog značaja. Međutim, Sjedinjene Države dopustile su ulaske u zemlju upotrebom vazdušnog saobraćaja – dok Kanada to nije dopustila američkim građanima.\nAvio-kompanije i drugi entiteti su u međuvremenu zatražili od američke administracije da ukine restrikcije koje se odnose na putnike koji nisu državljani SAD – a borave u Britaniji, državama Šengenskog prostora, Irskoj, Kini, Indiji, Južnoj Africi, Iranu i Brazilu.


Albanija: nije usvojen zakon koji traži Brisel | EurActiv Srbija\nAlbanija: nije usvojen zakon koji traži Brisel\nObjavljeno : 07.08.2012.\t Tweet\nPremijer Albanije Salji Beriša nije uspeo da obezbedi podršku u parlamentu za zakon o ukidanju imuniteta poslanika i visokih zvaničnika vlade, što je jedan od uslova za približavanje te zemlje EU. Za izmenu, koju je želela da "progura" desnica premijera Saljija Beriše, bila je potrebna kvalifikovana većina, što je iziskivalo podršku socijalista. Međutim, u Albaniji već godinama traje pravi politički rat između socijalista i desnice, pa je takvu podršku teško obezbediti.\nKao i drugi propisi u vezi sa ustavnim promenama, i ovaj je iziskivao kvalifikovanu većinu, odnosno podršku 84 od 140 poslanika, što znači da je bila potrebna podrška socijalista.\nSocijalisti su naveli da propis u načelu podržavaju, ali da se u njega moraju uneti i druge reformske mere da bi se izbeglo da ga vladajuća Demokratska partija zloupotrebi. Tražili su da se promene odnose i na druge procedure, u vezi sa imenovanjem sudija i glavnog tužioca.\nZbog toga glasanja nije ni bilo. Parlament sada u narednih godinu dana ne može da se ponovo izjašnjava o usvajanju tog zakona.\nAlbanija, koja je članica NATO, podnela je 2009. godine zahtev za članstvo u EU. Međutim, do sada nije uspela da ispuni postavljene zahteve i dobije pozitivno mišljenje od Evropske komisije.\nAlbanija se od juna 2009. godine suočava sa političkim ćorsokakom. Nepoverenje je velliko između vladajuće desnice i socojalističke opozicije. U takvoj atmosferi nemoguće je usvojiti neke reforme koje traži Brisel, koj je već dva puta odbio da Albaniji da preporuku za status kandidata za pristupanje Tirani.\n: Još jedno upozorenje Albaniji iz Brisela\n: Politička kriza u Albaniji prepreka za put ka EU\n: EU zabrinuta zbog prilika u BiH i Albaniji\n: Ukinute vize Bosni i Albaniji


Ruski ekspert objasnio zašto „Severni tok 2“ još nije završen - Sputnjik Srbija\n20:50 23.09.2020 (osveženo 22:07 23.09.2020) Preuzmite kraći link\nPrema prvoj verziji, na brod „Fortuna“, jedan od kandidata za završetak gasovoda, postavlja se dodatna oprema kako bi barža mogla da nastavi izgradnju gasovoda zajedno sa brodom za polaganje cevi „Akademik Čerski“.\nStručnjak pretpostavlja da će „Fortuna“ zavarivati cevi u niz, jer je oprema na brodu prilagođena za potrebni prečnik, dok će cevi postavljati na dno „Akademik Čerski“.\n„Na tom brodu je, očigledno, oprema za zavarivanje namenjena za cevi manjeg prečnika od onih koje je brod postavljao na Sahalinu. Ali 'Akademik Čerski' može postavljati spojene cevi na mestima gde je voda duboka, a 'Fortuna' ne može“, objasnio je ruski ekspert.\nDruga verzija – politička, sugeriše da su nemačke vlasti zatražile od „Gasproma“ da obustavi gradnju, kako bi uspeli da izdejstvuju „blaže“ američke sankcije, bez pominjanja detalja koji se tiču održavanja i puštanja gasovoda u rad.\nEkspert ističe da dozvolu za puštanje u rad izdaje regulator u Nemačkoj, a u slučaju usvajanja trenutnog nacrta sankcija, smatraće se da izdavanje te dozvole potpada pod ograničenja.\n„Zbog toga bi sankcije bile uvedene ne samo kompanijama u Nemačkoj, nego i nemačkim organima vlasti, regulatorima“, ističe Juškov.\nOn je dodao da u svetlu situacije sa Aleksejom Navaljnim Amerikanci mogu usvojiti oštriju verziju sankcija. Zbog toga, kako stručnjak smatra, trebalo bi već sada nastaviti gradnju gasovoda.\nJuškov je siguran da u svakom slučaju gasovod neće početi sa radom pre aprila.\nPodsetimo u nemačkoj luci „Mukran“ trenutno se nalazi i brod „Akademik Čerski“, dok je barža „Fortuna“ u luci u nemačkom Rostoku.\nsankcije, Rusija, Severni tok 2


U prethodnoj godini obogaćen fond za 9.698 naslova – Mladi Nikšića\nU prethodnoj godini obogaćen fond za 9.698 naslova\nJU Narodna Biblioteka „Njegoš“ Nikšić, u prethodnoj 2019. godini, obogatila je svoj fond za novih 9.698 naslova, navode u svom saopštenju za javnost.\n„Sa naslovima koje smo prikupljali tokom 2018. godine, mi smo Biblioteci u Nikšiću donirali do sada ukupno 17.198 bibliotečkih jedinica (knjiga, publikacija, monografija…). Pri tom, oko tri hiljade naslova je fizički nabavljeno i dopremljeno u Nikšić“, navodi se u saopštenju.\nFond biblioteke obogaćen je uz pomoć brojnih donatora i prijatelja ove ustanove, a koji su iz raznih gradova, kako Crne Gore, tako i svijeta, od Nikšića i Podgorice, preko Herceg Novog i Bara, do Beograda, Austrije i Amerike.\n„Vjerujemo da su društveno-odgovorne inicijative pravi put za pokretanje nespornih individualnih potencijala mladih ljudi iz ovog grada i za valorizaciju neprocjenjivo vrijedne kulturne baštine ovog podneblja“, kažu u svom obraćanju.\nPovratak Ane Milačić na staze uspjeha\nNajviše nezaposlenih u Beranama i Podgorici


Šefovi diplomatija zemalja članica Evropske unije okupili su se danas u Briselu na dvodnevnom sastanku Saveta za spoljne poslove, a glavna tema sastanka je Ukrajina.\nUoči samita, visoka predstavnica za vanjsku politiku i bezbednost Ketrin Ešton izjavila je jutros da su predsjednički izbori ključni za dalji razvoj događaja u Ukrajini.\nOna je posebno istakla važnu ulogu Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju, čiji je predsjedavajući Didije Burkhalter, koji je nedavno boravio u Moskvi, danas u Briselu kako bi ministre izvestio o situaciji. Sa pažnjom čekamo da nas Burkhalter obavesti o razgovorima koje je vodio sa (ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom”, rekla je Ešton.\nOna je najavila da će danas biti riječi i o referendumima u Donjecku i Luganjsku, koje EU smatra nelegalnim i nelegitimnim.\nMinistar inostranih poslova Austrije Sebastijan Kurc najavio je da će šefovi diplomatija EU donijeti odluku o uvođenju sankcija protiv dva preduzeća sa sjedištem na Krimu, koja su navodno učestvovala u pripajanju ovog poluostrva Rusiji.\nIstovremeno, Kurc se izjasnio protiv ekonomskih sankcija. „Smatram da ne bi trebalo da priželjkujemo ekonomske sankcije. One ne bi pogodile samo Rusiju, već deveć definitivno i nas“, upozorio je on, dodajući da kaznene mjere protiv čitavih sektora ruske privrede dolaze, prema planu E, u obzir samo ako ruske trupe budu napredovale ka Ukrajini.\nBritanski ministar vanjskih poslova Vilijam Hejg je izjavio da EU treba snažno da podrži Misiju OEBS-a u rešavanju krize u Ukrajini.\nHolandski ministar inostranih poslova Frans Timermans je novinarima rekao da su neke poruke koje su stigle iz Moskve pozitivne, ali da Putinove riječi nijesu praćene djelima. “Nisam impresioniran rezultatima”, rekao je on.\nŠef njemačke diplomatije Frank-Valter Štajnmajer istakao je za ukrajinsku krizu ne postoji drugo rešenje. "Nismo naivni, znamo da je to jako teško", naveo je njemački ministar.\nPredsjedavajući OEBS-a Didije Burkhalter i evropski ministri vanjskih poslova založili su danas za dijalog i ponovili značaj izbora u Ukrajini 25. maja. Burkhalter je danas, po dolasku u Brisel, rekao da "treba sve učiniti da se izbori u Ukrajini održe 25. maja".\nOn je dodao da će OEBS imenovati "moderatora" koji će se zalagati za "dijalog" strana u ukrajinskom konfliktu.\n"Najvažnije je da se uspostavi istinski dijalog u Ukrajini, između Rusije, EU i SAD... Moramo biti pozitivni", poručio je Burkhalte.


Internet sertifikat „Odlično srednje, malo ili mikro preduzeće” odnosno „Excellent SME Slovenia” je priznanje za izvrsno poslovanje, koje Privredna komora Slovenije u saradnji sa uvaženom bonitetnom kućom Coface Slovenija izdaje najboljim srednjim, malim i mikro preduzećima.\nGlavni razlozi izdavanje sertifikata su povećavanje transparentnosti tržišta, promocija dobrih srednjih, malih i mikro preduzeća, promocija sigurnog poslovanja i promocija dobrih poslovnih običaja, što su i smernice EU za podsticaj malih i srednjih preduzeća ka većoj poslovnoj izvrsnosti. Imalac sertifikata dobija, danas veoma potreban kredibilitet u poslovanju.\nGlavni ciljevi izdavanja sertifikata su povećanje sigurnosti poslovanja i poverenja, kao i lakše i brže poslovno odlučivanje sa manje rizika od strane kupaca i poslovnih partnera.\nOsnova za izdavanje sertifikata je bonitetna ocena i redovni monitoring bonitetne kuće Coface Slovenija i internet tehnologija SafeSigned®, koja sprečava kopiranje tog znaka kvaliteta sa naše internet stranice.\nPonosni smo na dobijanje sertifikata i verujemo, da ćemo sa vrhunskim solarnim elektranama Plan-net solar, poslovnu izvrsnost postizati i u buduće.


Prema rečima Željke Paraušić, koja obavlja funkciju brend menadžerke u kompaniji Strauss Adriatic, tržište kafe se trenutno suočava sa mnogobrojnim izazovima i specifičnostima.\nSvedoci smo brojnih promena na srpskom tržištu kafe u poslednjih deset i više godina, pre svega u domenu novih kategorija, proizvoda, trendova i navika u konzumaciji. Sa druge strane, i u segmentu brendova su prisutne brojne fluktuacije, od lokalnih i regionalnih, do najvećih svetskih koji dolaze na tržište. Navedeni faktori neminovno utiču kako na kompetitivnost, tako i na dinamičnost: potrošači imaju mogućnost velikog izbora što logično dovodi do porasta njihovih zahteva i očekivanja, javljaju se novi kanali prodaje i komunikacije, i prilagođavanja treba da budu brza i odlučna.\nGlobalna pandemija je dodatno uslovila promene na tržištu i dovela do njegovog usložnjavanja, ali sa druge strane, inicirala je da u pristupu budemo još inovativniji: već u aprilu 2020. godine, Strauss Adriatic je pokrenuo on-line kanal prodaje www.kafakodkuce.rs, kojim smo spremno odgovorili na sve potrebe ljubitelja kafe u izazovnim vremenima, a koji i dalje uspešno radi.\nSvetsko tržište i ekonomija se suočavaju sa velikim izazovima, samim tim i tržište kafe koje ima svoje specifičnosti i izazove. Za potrošače u Srbiji, kafa je deo svakodnevice i tradicije, pije se više puta dnevno, u različitim prilikama, i očekivano je da budu izuzetno osetljivi na promene. Kompanija Strauss Adriatic ulaže sve napore da, koliko god je moguće, amortizuje spoljne uticaje u čitavom lancu snabdevanja, ne pristajući na kompromise kada je u pitanju kvalitet proizvoda – on mora da bude konstantan.\nSa druge strane, na tržištu su prisutni i brojni lokalni proizvođači, naročito u poslednjih deset godina, koji plasiraju kafe sa surogatima, čime doprinose degradaciji cele kategorije. U kompaniji u kojoj sam zaposlena, strateško opredeljenje predstavlja neprekidan rad na očuvanju i podizanju standarda kvaliteta, transparentnosti proizvodnje i permanentnom inoviranju ponude, kako bismo kreirali nove vrednosti za potrošače, kako u tradicionalnoj, tako i u ostalim kategorijama kafe.\nGeneralno pratim novine i dešavanja na tržištu i često timski testiramo proizvode, posebno one nove kada se pojave. Brojna kretanja i dinamična pomeranja na tržištu kafe treba da inspirišu celu industriju da bude još bolja i inovativnija, da zajedno kreiramo zdravu konkurenciju i podignemo svest javnosti o kulturi ispijanja kafe vrhunskog kvaliteta. A kako sam istovremeno i sama potrošač i konzument, smatram da u ovom segmentu ne sme da postoji kompromis, treba da naviknemo nepca da nam prija samo ono najkvalitetnije što se nudi.\nGlobalni trendovi su sve prisutniji i kod nas. Industrija se konstantno menja i unapređuje, tome doprinose i digitalizacija i promene u navikama i načinu života konzumenata. Paralelno se dešavaju ekspanzija i ubrzan razvoj industrije kafe, kako u svetu tako i na domaćem tržištu, gde održivo poslovanje postaje primarni postulat poslovanja. U našoj industriji, najveći izazov predstavljaju klimatske promene koje su realna pretnja održivosti proizvodnje i uzgajanja kafe. U tom kontekstu, najviše nam nedostaju reusable rešenja, neophodno je pokrenuti inicijative i procese edukacije koje će i industriju i potrošače podstaknuti da svi zajedno budemo svesni značaja primene cirkularne ekonomije u praksi, da su reciklabilna pakovanja neophodnost i realna potreba, ali i da se otpad od proizvodnje i konzumacije kafe može dalje upotrebiti tako da bude ekološki prihvatljiv.\nOpet bih se osvrnula na važnost pokretanja inicijativa, da sopstvenim delovanjem u segmentu odgovornog poslovanja budemo i dalje primer, pre svega na polju održivosti i net zero ciljeva. To svima treba da bude poslovni imperativ. Živimo u vremenu u kom kompanije i njihovi brendovi imaju mogućnost da budu generatori pozitivnih promena, da poseduju moć da involviraju ljude da zajedno sa njima budu pokretači tih promena, vođeni istom idejom – da svi postanemo deo rešenja.\nKao deo industrije kafe, kompanija Strauss Adriatic ima veliku odgovornost da pomogne i proizvođačima kafe u obezbeđivanju buduće ponude, kako bismo se što adekvatnije prilagodili povećanom obimu globalne potražnje. Strauss Coffee, čiji smo deo, učestvuje u projektima i inicijativama u različitim zemljama porekla kafe, razvija partnerstva sa proizvođačima i lokalnim zajednicama sa ciljem da ih podrži na različitim poljima – od edukacije do osavremenjivanja procesa uzgajanja i obrade kafe. Ovakvim partnerstvima ostvarujemo pristup visoko kvalitetnoj kafi i plasiramo je na lokalna tržišta, među kojima je i tržište Srbije. Najveći globalni brendovi i proizvođači se godinama unazad uveliko bave sličnim programima, jer je od najvećeg značaja obezbediti održivost u čitavom lancu - od uzgajivača, preko proizvođača i na kraju potrošača, edukujući ih o uticaju proizvodnje kafe na životnu sredinu. Na taj način ih motivišemo da prepoznaju sopstveni doprinos na globalnom nivou.


TERZIĆ: Milan favorit, ali imaće težak posao protiv Zvezde\nTanjug 14. decembra 2020. 15:20\nCrveno-beli sastaće se sa italijanskim velikanom Milanom, odlučeno je danas žrebom u Nionu.\n‚\t„Liga Evrope nije bila nikada kvalitetnija nego ove sezone. Svi povlašćeni klubovi po kvalitetu realno pripadaju Ligi šampiona. Priželjkivali smo da izvučemo nekog od slabijih protivnika, to su: Klub Briž, Rendžers, PSV i Dinamo, međutim, kada je već morao da dođe neki snažan protivnik, mislim da smo dobili najatraktivnijeg mogućeg. Milan je uklopljen u svetlu tradiciju Crvene zvezde, a naši navijači su vezani za sve utakmice koje smo odigrali protiv italijanskog velikana“, rekao je Terzić za klupski sajt.


MAKSIMALAN UČINAK, ŠTO DA NE? Orlići složni u tome da mogu da završe kvalifikacije neporaženi! (FOTO) (VIDEO)\nOva reprezentacija ima kvalitet da prođe grupu neporažena, nadam se da ce tako i biti... foto: Fonet Fudbaler mlade reprezentacije Srbije Aleksandar Lutovac ocenio je danas da njegova ekipa ima ...\nMlada fudbalska reprezentacija Srbije nalazi se na pravom putu da izbori direktan plasman na Evropsko prvenstvo. "Orlići" posle pet mečeva imaju isto toliko pobeda, a golom Aleksandra Lutovca ...\n"Orlići" na polovini kvalifikacija za EP imaju maksimalan učinak i želja im je da tako ostane do kraja. Mlada reprezentacija Srbije napravila je još jedan uspešan "dvokorak" u kvalifikacijama za ...\nMlada fudbalska reprezentacija Srbije je u petom nastupu u kvalifikacijama za U21 Evropsko prvenstvo koje će se odigrati naredne godine u Italiji ostvarila i petu pobedu, savladavši u gostima sa 0:1 ...\n(VIDEO) SRBI NAPADAJU EVROPSKO PRVENSTVO: Lutovac doneo veliku pobedu Orlićima u Jermeniji\nNaši reprezentativci su u meču 5. kola savladali Jermeniju u gostima sa 1:0. Jedini gol na utakmici je postigao Aleksandar Lutovac, i to u 53. minutu! Srbija je prva u grupi 7 sa 15 bodova, pet više ...\nMlada fudbalska reprezentacije Srbije savladala je na gostovanju Jermeniju u meču petog kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo – 0:1. Ekipa Gorana Đorovića ima maksimalan učinak u Grupi 7, i ...\nTrijumf mlade reprezentacije u Jermeniji\nJermenija – Srbija 0:1. Mlada reprezentacija Srbije savladala je Jermeniju u petom meču kvalifikacija Grupe 7 i ostvarila petu pobedu i krupnik koracima ide ka Evropskom prvenstvu.\nMlada reprezentacija Srbije slavila i u Jermeniji i golom Aleksandra Lutovca napravila još jedan veliki korak ka Evropskom prvenstvu 2019. Serija traje! Reprezentacija Srbije sastavljena od igrača do ...\nSRPSKA LOKOMOTIVA JURI KA EVROPSKOM PRVENSTVU: Orlići posle Jermenije imaju 5 pobeda iz 5 mečeva! (VIDEO)\nNaši igrači do 21 godine stigli su do 15 bodova foto: Printscreen/Youtube/Football Goals HD Ne zaustavlja se zahuktala lokomotiva mlade reprezentacije Srbije na putu ka plasmanu na Evropsko prvenstvo ...\nLutovac za petu recku Orlića (VIDEO)\nMinimalnom pobedom, mlada reprezentacija Srbije, rezervisala kartu za Italiju. Mlada reprezentacija Srbije nastavila je pobednički niz, i na listu poraženih dodala novo ime.\nMlada fudbalska reprezentacija Srbije pobedila je danas Jermeniju u gostima sa 1:0 i tako zadržala maksimalan učinak u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo. Strelac je bio Aleksandar Lutovac 53.\nMlada reprezentacija Srbije nastavila da kosi sve pred sobom, samo Francuska ima takav bilans u Evrope Orlići nastavljaju da dele lekcije. Mlada reprezentacija Srbije nemilosrdno gazi sve pred sobom ...\n”Orlići” preleteli i Jerevan, Lutovac za novi trijumf [VIDEO]\nJermenija U21 – Srbija U21 0:1 (0:0) Lutovac 53’ Mlada fudbalska reprezentacija Srbije zabeležila je i petu pobedu u isto toliko utakmica u sklopu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2019.\nMlada fudbalska reprezentacija Srbije pobedila je Jermeniju danas u Jerevanu i sačuvala maksimalan učinak posle pet kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo - 1:0 Peta utakmica, peta pobeda i 15 ...\nNova pobeda mlade reprezentacije Srbije u kvalifikacijama za EP. Puleni Goraa Đorovića imaju maksimalan skor posle pet kola. Srbija je upisala 'minimalac' na gostovanju u Jerevanu i upisala nova tri ...\nNAPAD NA EVROPSKO PRVENSTVO Vukašin Jovanović: Častim večeru ako pobedimo\nAjmo, „orlići“, po novu pobedu! Mlada reprezentacija Srbije danas gostuje Jermeniji u petom kolu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2019. godine. Dodatnu motivaciju uneo je Vukašin Jovanović, koji ...\nKVALIFIKACIJE ZA EP: Orlići nastavljaju da gaze (FOTO)\nMlada fudbalska reprezentacija Srbije nastavila je sa pobedama u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo. Posle uspeha u Austriji, ekipa selektora Gorana Đorovića je pobedila na gostovanju u Jermeniji.\nReprezentacija Srbije za uzrast do 21 godine danas igra utakmicu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo protiv Jermenije u Jermeniji. Mlada reprezentacija Srbije igra utakmicu kvalifikacija za Evropsko ...\nOsvajanje Jermenije na putu ka EP\nMlada reprezentacija Srbije danas u podne igra peti meč kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2019. godine protiv Jermenije u Jerevanu. Izabranici Gorana Đorovića imaju četiri pobede iz isto toliko ...\nMlada reprezentacija Srbije igra u utorak od 12.00 časova u Jerevanu protiv Jermenije u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u Italiji i San ...\nLutovac doneo pobedu Orlićima u Jerevanu (VIDEO)\nIzabranici Gorana Đorovića minimalnim rezultatom pobedili Jermeniju upisala je petu pobedu iz isto toliko utakmica u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u Italiji, pošto je pobedila na gostovanju ...\n"Orlići" slavili u Jermeniji\nTrijumf mlade reprezentacije u Jermeniji, novi gol Lutovca (VIDEO)\nMlada fudbalska reprezentacija Srbije upisala je petu pobedu iz isto toliko utakmica u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u Italiji, pošto je pobedila na gostovanju Jermeniju 1:0 (0:0) Mlada ...


Auto Autor:Tina Vujanović, Energetski portal, Agencije27. avg. 202113:48 > 13:49\nIako još uvek nismo ni blizu kraju godine, nedavna vest iz Ministarstva zaštite životne sredine nije obradovala one koji su planirali da, po povoljnijim uslovima, kupe vozilo na hibridni ili električni pogon. Naime, kako je saopšteno, ukidaju se subvencije za kupovinu novih e-vozila jer su sredstva iz budžeta namenjena tome već potrošena.\nDržava je subvencionisala kupovinu e-mopeda i tricikala sa 250, automobile sa hibridnim pogonom sa 2.500, sa plag-in hibridinim pogonom sa 3.500 i potpuno električne sa 5.000 evra.\nMeđutim, ispotavilo se da je ukupan budžet koji je ove godine iznosio million evra, nedovoljan iako je povećan u odnosu na prošlu godinu. Podsetimo da su 2020. godine ove subvencije ukinute u novembru, da bi ove godine već u avgustu sredstva bila potrošena.\nKako piše Energetski portal, uvoznici navode da su prodali 800 vozila sa subvencijama. Kažu da nemaju uvid u kupovinu flota automobila za rentakar i taksi.\n„Imamo usporenu dobavljivost novih vozila zbog zaustavljanja proizvodnje kod određenih proizvođača, tako da sam rast prodaje u nekom procentu ne očekujemo“, rekla je Aleksandra Graovac, sekretar Udruženja uvoznika Srbije.\nUvoznici upozoravaju da je zdravlje ljudi ugroženo i da treba nastaviti sa subvencijama.\n„Po podacima Svetske zdravstvene organizacije u Srbiji preko 6.000 godišnje ljudi umre od posledica zagađenja vazduha, pa je smanjenje zagađenja od motornih vozila veoma bitan faktor“, kaže Robert Lukić, direktor Tojote.\nPodsetimo da je prodaja potpuno električnih vozila sa 9 primeraka za sedam meseci prošle godine stigla do 39 vozila u istom periodu ove godine. Prodaja hibridnih vozila (benzin-struja i dizel-struja) porasla je tri i po puta, sa 473 u 2020. godini, na 1.688 za isti period od sedam meseci 2021. godine.\nPodaci pokazuju porast udela električnih i hibridnih vozila u ukupnoj prodaji novih vozila, u odnosu na prošlu godinu, iako su i dalje puno manji od evropskih proseka, posebno u slučaju čisto električnih vozila, čija prodaja u Evropi rapidno raste, zajedno sa ulaganjima u proširenje infrastrukture električnih punjača i subvencijama.


Dišanova Mona Liza s brkovima na aukciji china radio international\nDišanova Mona Liza s brkovima na aukciji\n2017-10-05 11:44:47 cri\nKolekcija dadaističkih i nadrealističkih slika, među kojima je i Mona Liza sa brkovima Marsela Dišana, biće ponuđene na Sotbijevoj aukciji u Parizu 21. oktobra, saopštila je ta aukcijska kuća.\nKolekcija u vlasništvu Amerikanca Artura Branda obuhvata više od 120 dela procenjenih pojedinačno na između 12.000 i milion evra, a tu su, pored Dišana, slike Salvadora Dalija, Kurta Švitersa, Maksa Ernsta, Fransisa Pikabije, Men Reja i drugih velikih imena likovne avangarde.\nMeđu 16 ponuđenih Dišanovih radova je i deo serije "Kutije u torbi", procenjen na između 180.000 i 250.000 evra.\nMeđu glavnim predmetima je i jedna od verzija slike "L.H.O.O.Q", na kojoj se nalazi Mona Liza sa brkovima i bradom, a procenjena je na 400.000 do 600.000 evra. Reč je o razglednici sa slikom Mona Lize kojoj je Dišan docrtao brkove i napisao "L.H.O.O.Q."\nPonuđena verzija je urađena 1964. godine na osnovu tzv. redi mejd originala koji se nalazi u pariskom centru Žorž Pompidu, a vlasništvo je Komunističke partije Francuske. Partija ju je dobila na poklon od pesnika Luja Aragona, kome ju je poklonio sam Dišan.\nRad Pikabije "Intervencija žene putem mašine" iz 1915. godine ima procenjenu vrednost između 700.000 i milion evra.\nNa aukciji će se naći i set od 16 radova Men Reja, uključujući i seriju slika "Rotirajuća vrata". Brand je inače započeo kolekciju posle slučajnog susreta sa Dišanom 1955. godine tokom partije šaha u parku na Menhetnu.


Grad Valjevo brine o najranjivijim kategorijama stanovništva - Kolubarski Info\nredakcija December 27, 2019\t0 Komentara\nGrad Valjevo u 2020. godini je opredelio više novca za finansiranje programa koje realizuju udruženja, zbog sve kvalitetnijih projekata koji su od javnog značaja za građane Valjeva. Prvi konkursi koji se raspisuju početkom godine su konkursi iz boračko-invalidske zaštite i zaštite lica sa invaliditetom, za šta je u budžetu izdvojeno 9.800.000 dinara. Pošto su u pitanju najosetljivije grupe stanovništva, Grad Valjevo osim što raspisuje konkurse najpre za ove projekte, redovno preko svojih službi kontroliše zakonitost poslovanja i opravdanost trošenja novca za ove namene.\nGrađani Valjeva imaju pravo da znaju koliko lokalna samouprava izlazi u susret svim udruženjima koja sa kvalitetnim projektima unapređuju položaj dece i ranjivih kategorija, pa je zato važno istaći da su netačne tvrdnje predsednice Udruženja „Anđeli čuvari“ Vesne Lazić da je Grad uskratio novac za ishranu dece iz siromašnih porodica.\nIstina je da je njeno udruženje propustilo prvi konkurs početkom februara, koji je bio raspisan za finansiranje programa od javnog interesa, koje realizuju udruženja u oblasti zaštite lica sa invaliditetom. Potom je Grad raspisao još jedan konkurs u julu mesecu, na koji se javilo ovo udruženje, koje je tražilo novac za program u okviru kojeg su besplatni obroci za 35-oro dece, za koju je Upravni odbor ovog udruženja procenio da dolaze iz siromašnih porodica.\nVesna Lazić je uputila zahtev da se za 35-oro dece odobre besplatni obroci, a proverom je utvrđeno da petoro dece dolazi iz porodica niskog socio-ekonomskog statusa. Gradska Komisija je odobrila novac za period od jula do kraja godine, a ne kako je Udruženje tražilo za celu godinu, jer po zakonu se program može finansirati od momenta prijave na konkurs, a ne za period pre konkursa. Posle brižljive analize, Grad je odobrio sredstva i za obroke preostalih 30-oro mališana, na uporno insistiranje i molbe Vesne Lazić. Iz tog razloga je odobreno 600.000 dinara, a ne 1.046.000 dinara, koliko je Udruženje tražilo. „Anđeli čuvari“ nisu mogli ni taj iznos da opravdaju u revidiranom budžetu, jer su računima za obroke mogli da pravdaju 480.000 dinara, koliko su na kraju i trebovali iz budžeta grada.\nBitno je napomenuti da je predsednica Udruženja „Anđeli čuvari“ Vesna Lazić i odbornica u Skupštini grada Valjeva i da glasa za budžet grada, takođe kao predsednica Udruženja „Anđeli čuvari“ sklapa ugovore sa Predškolskom ustanovom „Milica Nožica“, u kojoj je i sama zaposlena. A zaposlena je kao vaspitač za dve predškolske grupe, od čega u objektu njenog udruženja radi jedna verifikovana grupa, dok druga nije verifikovana. Kao predsednica Udruženja ona sklapa ugovor za pripremu obroka za 35-oro dece sa Predškolskom ustanovom u kojoj sama radi.\nO čudnom odnosu između Predškolske ustanove i „Anđela čuvara“ govori činjenica da je bez ijednog validnog dokumeta Obdanište otpisalo dug Udruženja od 258.000 dinara. Treba imati u vidu da je to novac građana Valjeva i da je ovu nezakonitost utvrdio i interni revizor u svom izveštaju od 15.11.2019. Apetiti i rad vlasnice „Anđele čuvara“ i radnika Predškolske ustanove „Milica Nožica“ u isto vreme, išli su dotle da je tražila otpis 600.000 dinara, što ovoga puta nije učinjeno.\nVažno je naglasiti da u Valjevu ne postoji nijedno privatno obdanište, jer za to nisu ispunili stroge kriterijume, već su registrovani kao dečje igraonice. Zbog svega toga, brinući se za bezbednost dece koja borave u objektu, gradonačelnik Valjeva je naložio inspekcijske nadzore nad radom ovog objekta, pored redovnih inspekcijskih nadzora, koji su zakonska obaveza inspektora. Građevinska inspekcija je utvrdila da se zgrada koristi za namenu koja nije utvrđena u zemljišnoj knjizi odakle je objekat preuzet. Došlo je do promene namene tavanskog prostora i isti se koristi za organizovanje kreativnih radionica. Objekat ne poseduje upotrebnu dozvolu za namenu koju obavlja. Radovi na adaptaciji i rekonstrukciji objekta, instalacija i oprema u istom, kao i promena namene objekta su izvedeni bez prethodno pribavljenog Rešenja o odobrenju izvođenja radova.\nTakođe, prilikom provere protivpožarne inspekcije je utvrđeno da objekat nema podobnost da bi radio i naloženo je da u određenom roku svi nedostaci budu otklonjeni.\nGrad Valjevo izdvaja 6% iz budžeta grada za socijalnu zaštitu i apsolutni je rekorder u Srbiji u ovim izdvajanjima. O činjenici i ljudskom odnosu koje Grad i rukovodstvo imaju prema najranjivijim kategorijama stanovništva, govore i potvrde iz resornih ministarstava koje Valjevo prikazuju kao primer dobre prakse. Zbog svega, važno je istaći da grad Valjevo ulaže velike napore i novac kako za decu i socijalno ugrožene kategorije i da u ovom slučaju svi propusti dolaze isključivo zbog neblagovremenog postupanja predsednice Udruženja „Anđeli čuvari“, a nikako se novčano ne zakidaju deca iz siromašnih porodica. Obaveza grada je da ovu osetljivu oblast zaštiti od svih pokušaja da se rad sa najmlađima svede na vrlo unosan biznis.


Košarkaški klub Basket In Smederevo - Sportski portal Srbije\nKošarkaški klub Basket In Smederevo\nOcena: 4.52 - 23 glasova\n060 727 80 25\nIdeja o košarkaškom klubu započeta je kao ideja o osnivanju Sportskog društva, te je kasnije, polovinom 2005, evoluirala u pravcu osnivanja i registracije Košarkaškog kluba kao privrednog društva, pod nazivom "BASKET IN", čiji je predsednik Kluba Miroljub Ilić, potpredsednik Ratko Šupica - , a predsednik Skupštine Kluba - Vladimir Janjić.\nNakon te registracije, prijavom Savezu sportova Smederevo - Klub je postao član tog Saveza, sa svim pravima i obavezama. KK "BASKET IN", kao ravnopravni član u Košarkaškom savezu Srbije, učestvovao je u zvaničnim takmičenjima klubova Regiona, u 2004/05, i sa odigranih 11 utakmica u seniorskoj konkurenciji, osvojio je osmo mesto, dok na I košarkaškom turniru: NAĐI VREMENA ZA KOŠARKU, među četiri takmičara u juniorskoj konkurenciji - osvojio je prvo mesto.\nPrvenstveni cilj Kluba je da kroz školu košarke BASKET IN obezbeđuje igrače, koji bi prošli sve selekcije Kluba i u zavisnosti od kvaliteta, zaigrali i za I tim i u njemu napredovali. Ambicije kluba su plasman u viši rang takmičenja, a to je II Srpska liga. Našim programom aktivnosti predviđeni su i individualni treninzi sa zainteresovanim i ambicioznim mladim talentima i košarkašima. Na tome će biti angažovani stručni treneri, sa ciljem da kod kandidata, individualnim radom, doprinesu ostvarenju najvišeg nivoa kvaliteta u radu i tehnici igrača, bez lopte i sa loptom u igri tima.\nKošarkaški klub Basket In Smederevo Prikaz sportskog kluba Košarkaški klub Basket In Smederevo u sportskom adresaru na portalu BesplatanSport.com\nkosarka, kosarkaski klub, kosarka smederevo, kk basket in, skola kosarke, sport smederevo, sport, trening\nBroj pregleda: 6,737


WordCamp Niš -\nPredavači na WordCamp-u su uspešni u svojim poslovima vezanim za WordPress i žele da podele svoje iskustvo i znanje sa učesnicima. Oni doprinose tome da posetioci ovih događaja ponesu sa sobom pozitivne utiske i budu inspirasani da se usavršavaju.\nU Srbiji je WordPress zajednica vrlo aktivna, a tim povodom je mCloud dodelio i nagradu Milanu Ivanoviću za najveći doprinos u razvoju web i IT zajednice u 2018.\nPrvi WordCamp Beograd održan je 2015. godine sa velikim uspehom. Nakon tri godine njegovog održavanja, na istom mestu se 2018. godine održan i WordCamp Europe, koji okuplja posetioce iz cele Evrope, ali i sveta. Na ovom događaju bilo je više od 2000 zadovoljnih posetilaca.\nNa našem standu uvek najveća gužva 🙂 #mcloudrs #wceu #wordcamp #wordcamp2018 #wordpress\nA post shared by mCloud (@mcloud.rs) on Jun 15, 2018 at 2:17am PDT\nU Nišu su 2016. godine prva WordPress okupljanja započela stvaranje WordPress Niš zajednice i do danas je u ovom gradu održano više od 15 okupljanja i radionica vezanih za WordPress. Par uspešnih godina kasnije i Niš se upisuje na WordCamp mapu.\nNadamo se da ćemo se i ove godine družiti na WordCampu, a do tada, ne propustite priliku da podržite WordPress zajednicu i budete deo ovog događaja kupovinom karte na ovom linku.


LKC: Indijski ples, epsko putovanje kroz motive i istoriju - juGmedia\nU Kamernoj sali Leskovačkog kulturnog centra u nedelju, 2. jula u 19 sati biće izvedena plesna drama „Gde se senka završava“ pozorišne trupe „Kriyative Theatre Trust“ iz indijskog grada Bangalora.\nOva savremena interpretacija epske priče premijerno je izvedena juna prošle godine u renomiraniom pozorištu Ranga Shankara u Bangaloru, gde je naišla na dobre reakcije publike i kritike.\nNarativ putuje koz mitove i istoriju koji su zajednički svim kulturama, bavi se južnoazijskim epom i pronalazi slične priče koje postoje u Srbiji. Predstava je na engleskom jeziku i koristi savremeni pokret i tekst u istraživanju prostora između realnosti i senke prošlosti.\n„Kriyative Theatre Trust“, osnovan 2005. godine, sada je vodeća pozorišna trupa u Bangaloru, koja je imala 600 izvođenja 19 predstava u Indiji i svetu. Osim u Leskovcu, predstava „Gde se senka završava“ biće izvedena na Belefu i na Internacionalnom festivalu alternativnog i novog teatra u Novom Sadu.\nOrganizatori programa su Indijska ambasada u Beogradu i Leskovački kulturni centar.\nHitno proširenje groblja, u planu izgradnja krematorijuma\nU Srbiji pale plate za 5, u Leskovcu za 9,2 posto\nIgor Stojković, prvi srpski trbušni plesač\nNIŠ - Na "talase" koje pravi stomakom, Igoru Stojkoviću pozavidele bi i vrhunske trbušne plesačice. Ovim plesom bavi se nekoliko godina, ali mu je…\nDodeljene stipendije srednjoškolcima iz Medveđe\nSrednjoškolci u Medveđi, njih 63 od 80 koliko se prijavilo na konkurs, narednih devet meseci primaće stipendiju od 6.000 dinara mesečno. Oni su stipedije…\nDom zdravlja pred kompletnom rekonstrukcijom\nNIŠ - Vlada Srbije izdvojila je 112 miliona dinara za rekonstrukciju Doma zdravlja u Nišu, a radovi bi trebalo da budu završeni u prvih pet meseci…


Rovus bežična pegla (110036170) | ePonuda.com\nePonuda > Kućni & Kuhinjski aparati > Kućni aparati > Pegle > Rovus Pegle\nRovus bežična pegla (110036170) cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Rovus bežična pegla (110036170) po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Rovus bežična pegla (110036170) na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Pegle cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Rovus Pegle, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Rovus bežična pegla (110036170) sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Rovus bežična pegla (110036170). Pre kupovine, podatke za Rovus bežična pegla (110036170) proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


ISPRAVNO VOZILO - BEZBEDNO VOZILO · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI ISPRAVNO VOZILO – BEZBEDNO VOZILO\nKraljevo, – Sledeće sedmice, od ponedeljka do subote, sprovešće se preventivno – propagandna akcija pojačane kontrole saobraćaja pod nazivom “ISPRAVNO VOZILO – BEZBEDNO VOZILO”. Akcija će se sprovesti u saradnji sa Auto-moto savezom Srbije i Asocijacijom tehničkih pregleda vozila u cilju pripreme vozila za bezbednije učešće u saobraćaju.\nOsnovni cilj akcije je da se besplatno proveri tehnička ispravnost vozila, kako bi se uočene neispravnosti blagovremeno otklonile, a time ostvarili povoljni preduslovi za bezbedno odvijanje saobraćaja i povećao stepen ispravnosti vozila na našim putevima. Za vreme sprovođenja akcije, saobraćajna policija će vršiti pojačanu kontrolu vozila i vozača, posebno na putevima i ulicama u naseljenim mestima i vozačima ukazivati na značaj poštovanja pravila saobraćaja.\nU slučajevima kada se utvrdi tehnička neispravnost uređaja za upravljanje i zaustavljanje vozila, preduzeće se mere prekršajnog progona uz isključenje vozila iz saobraćaja. Nakon završetka ove akcije, a posebno u periodu do 7. decembra 2014. godine, pripadnci saobraćajne policije pojačaće kontrolu saobraćaja u pogledu poštovanja pravila saobraćaja i kontrole tehničke ispravnosti vozila, uz dosledno sankcionisanje prekršaja.