Krivične prijave zbog pretnji i zloupotrebe službenog položaja: Hronika beogradskih izbora - Nedeljnik\nKrivične prijave zbog pretnji i zloupotrebe službenog položaja: Hronika beogradskih izbora\nŠta su kandidati radili danas u kampanji. Pratiti izbornu hroniku svakodnevno na sajtu Nedeljnika\nKRIVIČNE PRIJAVE ZBOG PRETNJI - Beogradska policija podnela je krivične prijave protiv C. N. (55) i U. S. (61) zbog sumnje da su tokom 2017. godine putem društvene mreže "Fejsbuk" uputili pretnje članovima inicijative "Ne da(vi)mo Beograd". Osumnjičeni se terete da su izvršili krivična dela ugrožavanje sigurnosti. Krivične prijave protiv osumnjičenih podnete su po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, saopšteno je iz MUP-a.\nPOLJOPRIVREDA - Kandidat za gradonačelnika Beograda Dragan Đilas, ispred liste "Dragan Đilas - Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju!", razgovarao je sa poljoprivrednicima iz Grocke, koji su mu se požalili da sistem za navodnjavanje "kap po kap" koji je izgrađen još 2013. godine još nije pušten u rad. Đilas je ukazao da čitav kraj Grocke godišnje može da proizvede oko 67.000 tona voća, što je za područje Balkana značajna količina i veliki potencijal, zbog čega je sistemu navodnjavanja posvećena velika pažnja. Đilas je razgovarao sa poljoprivrednicima iz Grocke i o mogućnostima skladištenja i prodaje voća.\nDS PODNEO KRIVIČNU - Antikorupcijski tim Demokratske stranke podneo je krivičnu prijavu protiv gradonačelnika Beograda Siniše Malog zbog zloupotrebe službenog položaja prilikom prodaje gradskog javnog servisa Studija B. Demokratska stranka protestovala je saopštenjem, protiv "nezakonitog privođenja kapetana Vojske Srbije V. M.". Šef Antirokupcijskog tima DS-a Filip Isailović rekao je da je Mali znao, ili je morao da zna, da je javna prodaja Studija B zakazana za avgust 2015. godine, ali je uprkos tome samo mesec dana pre toga odlučio da se iz budžetske rezerve grada tom mediju prenese 60 miliona dinara.\nPROTEST ZBOG SLOGANA - Kandidat Liberalno-demokratske partije na beogradskim izborima Ivan Đurić poručio je danas da je konkurs koji je raspisalo Ministarstvo kulture i informisanja skandalozan i da se na taj način šalje poruka da je jedina uloga žena da rađaju i da nisu ravnopravne članice ovog društva. "Država umesto da se bavi uzrocima niskog nataliteta i sistemskim rešavanjem problema, uređivanjem zdravstva i jačanjem ekonomije, raspisuje konkurs za besmislene, uvredljive i mizogine slogane. Umesto da rešava uzroke niskog nataliteta, država na ovaj način omalovažava žene", kaže Đurić.\nUREĐENJE ZVEZDARE - Aleksandar Antić, kandidat za gradonačelnika Beograda liste Ivica Dačić SPS – JS Dragan Marković Palma, i Jelica Sretenović, poznata glumica i kandidat za odbornika na listi SPS – JS, razgovarali su, u okviru kampanje, sa građanima Zvezdare. "Rođena sam na Zvezdari, i celog života ovde živim, i kao Zvezdarka imam jedan san. Sanjam da se Zvezdarska šuma uredi i da se napravi jedan edukativni kamp sa različitim sadržajima. Možemo da iskoristimo postojeću opservatoriju, a obavezno da se napravi i pozornica, jer o čemu bih ja razmišljala nego o pozornici i pozorištu", rekla je Jelica Sretenović.\nBEZBEDNOST - Beograd nije siguran grad zato što se verbalna agresija emituje sa samog vrha države, a zatim se izliva na naše ulice, izjavio je kandidat za gradskog odbornika na listi "Šta radite bre - Marko Bastać" Lazar Lešnjak i pozvao fantome i ostale koji se kriju iza raznoraznih maski, da se prikažu. "Vreme je da se pogledamo u oči. Videćete da je mnogo više nas koji volimo i želimo da gradimo nego onih koji mrze i ruše. Vreme je za naše vreme", poručio je Lešnjak\nASFALT - Ako bi Beograd uštedeo mesečno samo jedan evro po glavi stanovnika, to bi značilo da bi se za godinu dana akumulirala sredstva dovoljna da se asfaltiraju sve ulice i izgradi kanalizaciona mreža, rekao je u okviru kampanje predsednik Stranke pravde i pomirenja Muamer Zukorlić. Obraćajući se građanima Banovog Brda, Zukorlić je podsetio da Beograd ima dva miliona stanovnika i ekonomsku moć veću od pola države, ali i da istovremeno ima mnogo neasfaltiranih ulica i ono što nije za pohvalu – da jedna četvrtina grada nema kanalizaciju.\nPOMOĆ STARIJIMA - Demokratska stranka Srbije se zalaže za izgradnju Gradskog centra za palijativno zbrinjavanje pacijenata, kako bi se pomoglo njima i njihovim porodicama, izjavio je kandidat te stranke za gradonačelnika Miloš Jovanović. Jovanović je rekao da postajemo sve starija nacija i da prema procenama Republičkog zavoda za statistiku, u Beogradu živi oko 300.000 ljudi starijih od 65 godina. "Od tih staračkih domaćinstava, najveći deo čine ona sa jednim članom. To su naši sugrađani o kojima se moramo brinuti", istakao je predsednik DSS-a.\nREFORMA UPRAVE - Zadatak Gradske uprave je da stručno, brzo i efikasno obavlja poslove iz svoje nadležnosti, a ne da bude biro za zapošljavanje stranačkih kadrova, kaže kandidat za odbornika na listi Dosta je bilo i Dveri Ivan Božić. Ivan Božić je rekao da će Dveri i Dosta je bilo smanjiti broj političkih funkcija, reorganizovati Gradsku upravu i time će, kažu, omogućiti da sa manje resursa bolje i efikasnije posluje. Zadatak Gradske uprave je da stručno, brzo i efikasno obavlja poslove iz svoje nadležnosti, a ne da bude biro za zapošljavanje stranačkih kadrova, kaže kandidat za odbornika na listi Dosta je bilo i Dveri Ivan Božić.\nAVALA - Opštinu Voždovac posetio je kandidat SRS za gradonačelnika Miljan Damjanović, zajedno sa visokim stranačkim funkcionerima Nemanjom Šarovićem i Aleksandrom Šešeljem. "Treba ukinuti finansiranje nevladinog sektora, pogotovo onog dela koji izrazito otvoreno radi protiv srpskog nacionalnog interesa, a ta sredstva preusmeriti u turističke projekte koji su izvodljivi, kao što su Stara mehana i kuća Stepe Stepanovića. Hoćemo da izgradimo prolazak do Avale koja nije dovoljno iskorišćena kao poseban turistički potencijal sa svim svojim kapacitetima, a mi imamo i volju i stručan kadar da to ostvarimo", rekao je Damjanović.\nCENZUS - Nosilac liste Pokreta obnove Kraljevine Srbije na izborima za Skupštinu Beograda Predrag Marković, poručio je da razume paniku među strankama koje se boje za cenzus. "Razumem paniku među strankama koje se boje za cenzus. I već traže krivca. Monarhisti i istinski demokratski ljudi odavno ne izlaze na izbore jer su mnogo puta prevareni i neće da biraju po principu manjeg zla. A u toj maloj izlaznosti su videli šansu svi koji su izneverili nade građana. Pokret obnove Kraljevine Srbije tu nadu vraća. I povećava izlaznost", rekao je Marković.


Glavni cilj projekta Povećanje efikasnosti rada nadležnih policijskih službenika kao preduslov efikasnijeg sprečavanja nasilja u porodici jeste unapređenje reagovanja nadležnih policijskih službenika obučenih za sprečavanje slučajeva nasilja u porodici i policijskih službenika koji im u tome pomažu. Tokom projekta biće procenjeni efekti novog zakonskog okvira i procedura u prevenciji nasilja u porodici i razvijene preporuke koje treba da omoguće nadležnim policijskim službenicima da poboljšaju odgovor na nasilje u porodici.\nProjekat je usmeren na razvoj kapaciteta Ministarstva unutrašnjih poslova, odnosno Odeljenja za prevenciju i sprečavanje nasilja u porodici, jačanje lokalnih organizacija civilnog društva koje pružaju podršku žrtvama nasilja u porodici i unapređenje saradnje između policije, tužilaštva i drugih organa uključenih u sprečavanje nasilja u porodici.\nCentrov istraživački pristup osmišljen je tako da pruži sveobuhvatan uvid u prepreke i poteškoće u primeni Zakona o sprečavanju nasilja u porodici i omogući Ministarstvu unutrašnjih poslova, ekspertima, ženskim organizacijama i drugim zainteresovanim stranama da procene prednosti i mane postojećih procedura u delovanju policije. Projektom je takođe predviđeno jačanje kapaciteta nadležnih policijskih službenika i drugih partnera kroz razmenu dobrih praksi među samim policajcima i u razmeni iskustava sa predstavnicima drugih institucija koje učestvuju u sprečavanju nasilja u porodici.\nPredloženi pristup istraživanju omogućiće uključivanje svih partnera u procese zagovaranja i pružiće sugestije za unapređenje zakonskog okvira i praksi u sprečavanju nasilja u porodici.\nAmbasada kraljevine Holandije podržala je ovaj projekat kroz MATRA program.


Predstavnica Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura učesnica panel diskusije “Hrana budućnosti” u okviru Green Fest-a – Fakultet za primenjenu ekologiju "Futura"\nPredstavnica Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura učesnica panel diskusije “Hrana budućnosti” u okviru Green Fest-a\nPredstavnica Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura, doc. dr Milena Milojević, učestvovala je u panel diskusiji pod nazivom “Hrana budućnosti” u okviru Green Fest-a u Domu omladine.\nOsim predstavnice Future ostali učesnici panela bili su dr Ljiljana Bibić Bajić, primarijus profesor, specijalista interne medicine i član Društva za ishranu Srbije, Bojana Bogojević, akreditovani edukator Ujedinjenih nacija za klimatske promene i Saša Đorđević, iz kompanije BEYOND iz Niša i moderatorka Jelena Malenović, autorka bloga „Spice Sunshine“\nSagovornici su razmatrali pitanja zdrave ishrane, problem bacanja hrane, plastične ambalaže i različitih svojstava hrane kakva nam je potrebna u budućnosti.\nMilena Milojević istakla je značaj kompostiranja otpada od hrane, posebno kad se uzme u obzir da tehnologija proizvodnje hrane doprinosi zagađenju životne sredine i crpljenju obnovljivih izvora energije. Objasnila je kakve sve mogućnosti kompostiranje pruža i podsetila da je nekad to bio uobičajen postupak, naročito u seoskim domaćinstvima.\nZaključak razgovora sveo se na neophodnost razvijanja svesti pojedinaca koja će doprineti pozitivnim promenama na individualnom nivou, što može predstavljati prvi korak, kao i saveti upućeni prisutnima za promenu navika vezanih za svakodnevnu ishranu.


Snažna Podrška Pokrajinske Vlade Preduzetništvu U AP Vojvodini\nHome AP Vojvodina Snažna podrška Pokrajinske vlade preduzetništvu u AP Vojvodini\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Branko Ćurčić posetio je danas Poslovni inkubator „Novi Sad“ i tom prilikom sa direktorom Đorđem Ćelićem razmotrio aktuelno stanje u ovom sektoru, čija je najvažnija uloga podrška preduzetništvu, pre svega početnicima u poslu da pronađu put do tržišta, kao i kvalitetnim projektima zasnovanim na znanju i informaciono-komunikacionim tehnologijama.\nPotpredsednik Ćurčić je istakao da je Savet za koordinaciju ekonomskih aktivnosti na teritoriji AP Vojvodine, na čijem je čelu, definisao nekoliko prioriteta u okviru napora koje čini Pokrajinska vlada radi ostvarivanja boljeg ambijenta za unapređenje ekonomskog razvoja.\n„Poboljšanje uslova postojećih i pokretanje novih biznis inkubatora na teritoriji AP Vojvodine, u sredinama gde oni ne postoje, predstavlja važan cilj u podršci koju smo spremni da damo preduzetnicima koji započinju sopstveni biznis u IT sektoru, kao i širenju zdravih preduzetničkih ideja koje treba da doprinesu ravnomernom privrednom razvoju Pokrajine“, naveo je Ćurčić.\nOn je naglasio da je kroz Poslovni inkubator „Novi Sad“, čiji je Pokrajinska vlada jedan od suosnivača, tokom poslednjih deset godina od kada postoji, prošlo 95 korisnika startapova, kao i da je sedamdeset odsto njih uspešno nastavilo da posluje na tržištu, sa više od 500 zaposlenih inženjera, što zavređuje poverenje i dalju podršku.\nDirektor Đorđe Ćelić je u prilog ovim činjenicama istakao da je reč o korisnicima usluga koji su ostali da posluju u Novom Sadu i stvaraju novu vrednost i nove proizvode sa kojima konkurišu na svetskom nivou.\n„Podsticaj preduzetništvu koji je usmeren, pre svega, na startapove, izuzetno je značajan jer naše korisnike učimo kako da razvijaju biznis, kako da izađu na tržište i da posluju. Reč je o ekspertima koji poznaju tehnologiju, a mi smo tu da im pomognemo da stignu do krajnjeg korisnika i da nova znanja i iskustva primene u privredi“, kazao je Ćelić. On je dodao da je veoma značajno što najveći broj pokretača novog biznisa čine bivši studenti Univerziteta u Novom Sadu, sa Fakulteta tehničkih nauka, ali i PMF-a i Tehnološkog fakulteta.\nNa sastanku je dogovoreno da u narednom periodu u Pokrajini budu primenjena neka međunarodna iskustva, razvijena u okviru projekata koje je ovaj poslovni inkubator realizovao u prethodnih nekoliko godina. Ideja je da se organizuje takmičenje za najbolju poslovnu ideju na nivou Pokrajine na kojem bi učestvovali svi inkubatori osnovani u Vojvodini – u Novom Sadu, Zrenjaninu, Senti i Subotici, kao i fakulteti Univerziteta u Novom Sadu, a cilj je promocija preduzetništva na teritoriji APV, koju bi podržala Pokrajinska vlada.\nPored Pokrajinske vlade suosnivači Poslovnog inkubatora „Novi Sad“ jesu Grad Novi Sad i Tehnički fakultet, što je, kako je zaključeno tokom današnjeg sastanka, izuzetno značajno u poslovanju ovog „privrednog rasadanika“ jer su uključeni svi nivoi vlasti i Univerzitet, pa je podrška izuzetno stabilna.\nSastanku je prisustvovao i direktor Službe za realizaciju programa privrednog razvoja Vojvodine Dejan Avdalović.\nPoboljšanje uslova postojećih i pokretanje novih biznis\nPrevious articlePromena Ustava u skladu sa najvišim evropskim standardima\nNext articlePohvale Srbiji za mere preduzete u borbi protiv koronavirusa


Naslovna Inovacije Srbija postaje centar za biotehnologiju i veštačku inteligenciju u zdravstvu\nKancelarija za IT i eUpravu je saopštila da je ovo prvi takav centar u regionu, tek treći u Evropi, posle Osla i Moskve i 16. u svetu koji je osnovao Svetski ekonomski forum.\n– Ova institucija osnovana je sa idejom da pomogne da se znanja u nauci brzo iskoriste u privredi, a da se Srbija pozicionira u svetu kao izvoznik pameti i inovacija. Spajaće nauku i privredu i omogućiće da se fundamentalna istraživanja u oblasti biotehnologije, molekularne biologije i medicine koriste za razvoj privrede, navodi se u saopštenju.\nKao prvi korak, danas su direktorka Instituta za molekularnu genetiku i genetičko inženjerstvo Jelena Begović i direktor Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu Mihailo Jovanović potpisali Sporazum o korišćenju Nacionalne platforme za veštačku inteligenciju, kojim se ovom institutu obezbeđuje prostor za skladištenje podataka od značaja za dalja istraživanja.\n– Data im je dodatna IT infrastruktura i podrška u korišćenju superkomjutera, odnosno Nacionalne platforme za veštačku inteligenciju, čime će se obezbediti da se podaci, koji su ključni za donošenje zaključaka, neuporedivo brže obrađuju i time uštede meseci naučnoistraživačkog rada, dodato je.\nDirektorka Centra Svetskog ekonomskog foruma za četvrtu industrijsku revoluciju u Srbiji Jelena Bojović istakla je da nauka i tehnologija jako brzo napreduju, a mi možemo da ih iskoristimo u svakodnevnom životu tako da nam bude jednostavniji i lakši.\n– Upravo to je uloga Centra – da povezivanjem nauke, novih tehnologija, znanja i privrede pomogne da se bolje i efikasnije lečimo, da nam budu dostupni novi inovativni lekovi i aparati, da živimo u zdravijem društvu zahvaljujući tehnološkim rešenjima za odlaganje otpada ili automatskim meračima zagađenosti vazduha, objasnila je Bojović.\nPrethodni tekstUkinut Kovid-19 info servis PKS\nSledeći tekstMeđunarodna konferencija geonasleđa i geoturizma 7. i 8. maja na Zlatiboru


Braća Arsići iz Leskovca pobednici pete Somovijade\nPočetna/TRADICIJA/HRANA/Braća Arsići iz Leskovca pobednici pete Somovijade\nSana Life 28. avgusta 2016.\tHRANA, MANIFESTACIJE, TURIZAM, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nPosle dvodnevnog takmičenja u sastavu Igor, Vladan i Nenad Arsić iz Leskovca pobednik je pete „Vlasinske somovijade“. Oni su u konkurenciji 30 ekipa osvojili pobednički pehar jer su iz jezera izvukli soma teškog tačno 30 kilograma.\n“Pobedu nisam očekivao, jer je u konkurenciji bila velika. Zadovoljan organizacijom ovog takmičenja, rekao je Igor Arsić posle prijema pobedničkog pehara.\nDrugo mesto na ovoj sportsko-turističkoj manifestaciji su takođe osvojili takmičari iz Leskovca, Slađan Đorđević, sa Vojislavom i Ivanom Cekićem, koji su ulovili četiri soma ukupne težine 21 kg i 220 grama.\nTrećeplasirana ekipa na ovogodišnjoj „Vlasinskoj somovijadi“ je iz Niša u sastavu Nebojša i Vojislav Mihajlović i Novica Milenković, koji su ulovili smoma od 4,5 kg.\nNajmladji takmičari su braća Veljko i Vukašin Marinković iz Surdulice.\n“U ime organizatora, mogu da kažem da smo u potpunosti zadovoljni ovogodišnjom manifestacijom, kako brojem takmičara, a bilo ih je 90 iz Srbije, Makedonije i Bugarske, tako i ukupnim ulovom od šest somova teških preko 60 kilograma – rekao je Novica Stankovič, šef Službe Predela izuzetnih odlika (PIO) „Vlasina“.\nStanković kaže da je ovoga puta vreme bilo jako naklonjeno takmičarima i da su oni i posetioci Vlasine, dva dana uživali u lepom vremenu i čarima Vlasinskog jezera.\nOvogodišnje takmičenje organizovali su Klub sportskih ribolovaca „Vlasinsko jezero – Pastrmka“ i Direkcija za građevinsko zemljište i puteve iz Surdulice, uz finansijsku pomoć kompanije Coca cola.\nOznakejezero Leskovac Somovijada Vlasinsko\nPrethodni Braća Filipovići se opraštaju od atletike\nSledeći RECEPT za pravo leskovačko roštilj meso


Iz potopljenog drevnog grada "izranjaju" nova važna otkrića...\nučitano za: 0.0086 sek.\nIz potopljenog drevnog grada "izranjaju" nova važna otkrića\n• Nekada se mislilo da je njegovo postojanje mit, a danas iz ovog egipatskog grada ne prestaju da "izranjaju" nova otkrića.\nPre nego što je u njegovoj neposrednoj blizini 331. godine pre nove ere Aleksandar Veliki podigao drevnu Aleksandriju, Tonis-Heraklion je bio najveća egipatska luka, čvorište preko kojeg je sva roba iz Grčke i Mediterana išla ka Egiptu. Postojanje Tonis-Herakliona (egipatsko i grčko ime grada) su mnogi dugo smatrali legendom, poput Atlantide, sve dok ga arheolozi 2001. godine nisu otkrili na dnu mora, u blizini današnje Aleksandrije.\nGrad je verovatno osnovan oko XIII veka pre naše ere, preživeo je različite prirodne katastrofe i na kraju potpuno potonuo u dubine Mediterana u XIII veku naše ere.Novo otkriće u Tonis-Heraklionu\nOd 2001. godine, arheolozi neprestano istražuju ovaj podvodni lokalitet, a on ih je do sada obradovao brojnim velikim otkrićima.\nSada su ronioci su pronašli ostatke vojnog broda i pogrebni kompleks koji ukazuje na prisustvo grčkih trgovaca, saopštile su vlasti.\nVojni brod koji je otkrio egipatsko-francuski tim na čelu sa ekspertima Evropskog instituta za podvodnu arheologiju, potonuo je kada se čuveni hram Amona, pored koga je bio usidren, srušio na njega. Stručnjaci procenjuju da se to dogodilo u drugom veku pre nove ere. Preliminarne studije pokazuju da je 25 metara dug brod ravnog dna, sa veslima i velikim jedrom, bio izgrađen na klasičan način i da je imao i karakteristike drevne egipatske konstrukcije, saopštilo je egipatsko Ministarstvo za turizam i antikvitete.\nU drugom delu grada, tim je pronašao ostatke velikog grčkog groblja sa početka 4. veka p.n.e."Ovo otkriće predivno ilustruje prisustvo grčkih trgovaca koji su živeli u gradu", navelo je ministarstvo i pojasnilo da je Grcima bilo dozvoljeno da se nasele tu u vreme poznih faraonskih dinastija.


Odbijena kandidatura Vajklifa Žana\nVajklif Žan tokom jednog od predizbornih obraćanja svojim pristalicama\nIzborna komisija Haitija donela je odluku da poznati hip-hop umetnik Vajklif Žan nije ispunio uslove kako bi mogao da se kandiduje za predsednika siromašne ostrvske zemlje, koju je nedavno pogodio razorni zemljotres.\nŽan, koji živi u Sjedinjenim Državama, prihvatio je odluku komisije i apleovao na svoje pristalice da učine isto. U pismenom saopštenju, Žan je naveo da se vladavina zakona mora poštovati kako bi Haiti postao velika nacija. Izborna komisija odbacila je kandidaturu Vajklifa Žana jer nije u kontinuitetu živeo na Haitiju tokom pet godina pre izbora. Žan je takođe rekao da je - bez obzira na odluku komisije - "dom tamo gde ti je srce", a da je njegovo "oduvek bilo i uvek će biti na Haitiju".\nČetrdesetogodišnji muzičar, rođen na Haitiju, ali odrastao u SAD, bio je jedan od 34 predsednička kandidata, čije je kandidature izborna komisija razmatrala, i jedan od 15 koji su odbijeni. među onima koji će moći da se takmiče na izborima 28. novembra nalaze se i dva bivša premije Žak Eduardo Aleksis i Ivon Neptun.


Otvoren Teatar fest "Petar Kočić"\nNaslovna/Kultura/Otvoren Teatar fest “Petar Kočić”\nOtvoren Teatar fest “Petar Kočić”\nBANJALUKA – Ministar prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić otvorila je večeras u Banjaluci Teatar fest “Petar Kočić” na kome će biti izvedeno osam predstava pozorišnih ansambala iz Srpske i inostranstva.\nTrivićeva je istakla da je put umjetnosti i stvaralaštva najbolji za približavanje i upoznavanje naroda, uspostavljanje saradnje i dobre komunikacije.\n“Raduje me što Narodno pozorište Republike Srpske 22. put otvara vrata Teatar festu koji će i ove godine predstaviti novu magiju pozorišta pod sloganom `Istorija i legenda` i putem nje neka od najznačajnijih profesionalnih ostvarenja iz naše zemlje i okruženja”, rekla je Trivićeva novinarima.\nOna je navela da će na Teatar festu, osim pozorišnih ansambala iz regiona, biti i pozorište iz Sankt Peterburga, otvarajući na taj način vrata novoj saradnji u savremenom izrazu pozorišne umjetnosti.\n“Značaj ovog festivala je u afirmaciji pozorišnog stvaralaštva, u predstavljanju najboljih i umjetnički najrelevantnijih scenskih ostvarenja iz domaće i međunarodne produkcije, koja doprinose promociji novih i ostvarenih kulturnih vrijednosti na međunarodnoj sceni”, dodala je Trivićeva.\nDirektor Narodnog pozorišta Republike Srpske Nenad Novaković naglasio je da će na Teatar festu učestvovati najbolji pozorišni ansambli iz regiona.\n“Svi koji dođu u Narodno pozorište Republike Srpske neće otići razočarani i ostati ravnodušni, jer je festival nešto najbolje što je stvoreno na jeziku koji razumijemo u ovom regionu”, rekao je Novaković.\nOn je napomenuo da će Banjaluka i Republika Srpska biti dobar domaćin učesnicima ove kuluturne manifestacije.\nTeatar fest počeo je premijerom predstave “Škola za žene” Narodnog pozorišta Republike Srpske.\nKulturna manifestacija trajaće do 8. juna.\nBanjaluka festival istorija legenda manifestacije pozorište predstava Republika Srpska\nPočinje prvi Banjalučki stendap festival\nRadojičić i Baka Prase odigrali igricu (FOTO)\nSvečano književno veče povodom 25 godina od osnivanja Udruženja književnika Republike Srpske\nMlada Teslićanka u italijanskom talent šou: Očarala Italiju muzičkim umjećem (Video)\nRaspisan javni poziv za dodjelu Kočićeve nagrade za 2018. godinu\nU Banjaluci bez struje šest naselja i 21 ulica


Srbi sa KiM ispred Skupštine: Uz Vučića i u dobru i u zlu - Radio Kosovska Mitrovica\nSrbi sa KiM ispred Skupštine: Uz Vučića i u dobru i u zlu\n31. May 2022, 11:06\nSrbi sa Kosova i Metohije stigli su u Beograd kako bi pružili podršku predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću koji danas u Narodnoj skupštini polaže zakletvu za drugi predsednički mandat.\nSrbi, koji su jutros autobusima krenuli iz severnog dela Kosovske Mitrovice i Leposavića, okupili su se ispred Skupštine gde su im se pridružili i politički predstavnici Srba u južnoj pokrajini i funkcioneri Srpske liste.\nIstiču da im nije bilo teško da putuju pet sati do glavnog grada da pruže podršku Vučiću koji je, kako kažu, uvek uz srpski narod na KiM.\nVera Arsenijević iz Leposavića rekla je da su Srbi sa KiM uvek uz predsednika Vučića i da mu žele mnogo uspeha u novom mandatu.\n“Mi smo uz predsednika Vučića i u dobru i u zlu”, poručila je Arsenijević.\nDirektorka Osnovne škole Vuk Karadžić u Zvečanu Slađana Fićović kaže da Vučić mnogo radi za Srbe u južnoj pokrajini koji ističe, veruju da će zajedno sa njim sačuvati KiM.\n“Srbi sa KiM su čvrsto rešili da ostanu na KiM i da sačuvaju svoja ognjišta. Nadamo se da će se situacija promeniti na bolje i da ćemo zajedno sa predsednikom prebroditi krizu”, rekla je Fićović.\nSlađan Radović iz Leposavuća ističe da Srbi na KiM u svemu imaju podršku Vučića i da imaju poverenja u njega.\n“Očekujemo da mirno živimo i da se jednom reši pitanje KiM”, rekao je Radović novinarima.\nSrbi iz južne pokrajine su ispred Skupštine došli noseći veliki transparent na kojem piše “Srbi sa KiM su uz svog predsednika Vučuća”, a na transparentima su i poruke: “Predsedniče Vučiću, celo Kosovo i Metohija je uz Vas”, “Predsedniče, Hvala Vam što čuvate naše Kosovo i Metohiju” i “Dok je predsednika Vučića, biće i Srba na Kosovu i Metohiji”.\nOni će polaganje zakletve moći da prate na video bimu postavljenom na platou ispred Skupštine Srbije gde se okupljaju građani i iz ostalih delova Srbije.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić položiće danas zakletvu una posebnoj sednici Narodne skupštine koja je zakazana za 11 sati.\nDan Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici: Podrška države Srbije nas inspiriše da realizujemo postavljene ciljeve\n28. June 2022, 15:38 -> 17:50\nNa Gazimestanu obeležena 633.godišnjica Kosovske bitke\n28. June 2022, 15:03


Dan online - Politika: Može biti 2025. godina, ali ne mora da znači - 2018-02-07\nPolitika OŠTRO UPOZORENJE CRNOGORSKOJ VLASTI U STRATEGIJI EVROPSKE KOMISIJE O PRIDRUŽIVANJU\nHan i Mogerini Može biti 2025. godina, ali ne mora da znači Vladavina prava i upravljanje moraju biti ojačani, funkcionisanje demokratskih institucija ozbiljno poboljšano, a reforma pravosuđa, borba protiv korupcije i kriminala, kao i reforma javne uprave, treba da pruže stvarne rezultate – navodi se u strategiji\nZemlje zapadnog Balkana, uključujući i Crnu Goru, radi ispunjavanja ispostavljenih kriterijuma za članstvo u EU moraju sprovesti sveobuhvatne reforme u ključnim oblastima, navodi se u strategiji „Vjerodostojna perspektiva proširenja za Zapadni Balkan”, koju je juče predstavila Evropska komisija (EK). Dokument su zvanično objavili visoki predstavnik EU za spoljnu politiku Federika Mogerini i komesar EU za pregovore o pridruživanju Johanes Han.\nU tom dokumentu se za Crnu Goru i druge kandidate navodi da vlasti moraju demontirati kriminalne mreže i efikasnije udarati na njihove ekonomske temelje kroz sistematičnu upotrebu finansijskih istraga i primjenu više ciljanih alata, kao što je zamrzavanje imovine stečene kriminalom, konfiskacija i preokretanje tereta dokazivanja načina sticanja određene imovine.\n– Potrebna je konfiskacija zasnovana na neosuđivanosti da bi se država suočila sa neobjašnjivo stečenim bogatstvom, potpuna transparentnost u vezi sa informacijama o vlasništvu nad preduzećima i unapređenje pravosudne saradnje. Čvrst i održiv bilans rezultata u borbi protiv korupcije, pranja novca i organizovanog kriminala trebalo bi da bude uspostavljen pod hitno – naglašeno je u tekstu strategije.\nKako se dalje navodi, pristupanje EU jeste i ostaće proces zasnovan na zaslugama koji u potpunosti zavisi od objektivnog napretka koji postiže svaka država, a zemlje mogu sustići ili prestići jedna drugu u zavisnosti od ostvarenog napretka. Procijenjeno je da bi Crna Gora i Srbija, uz snažnu političku volju, održive reforme i rješenja sporova sa susjedima, potencijalno mogle biti spremne za članstvo do 2025. godine.\n– Vladavina prava, temeljna prava i upravljanje moraju biti ojačani, funkcionisanje demokratskih institucija ozbiljno poboljšano, a reforma pravosuđa, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, kao i reforma javne uprave, treba da pruže stvarne rezultate – piše u tekstu strategije.\nMogerini je na predstavljanju strategije za proširenje na Zapadni Balkan kazala da 2025. godina koja se u tom dokumentu navodi kao godina kada bi Crna Gora i Srbija mogle postati članice nije meta, niti posljednji rok, već perspektiva za države koje trenutno pregovaraju o članstvu. Ona je naglasila da je bitno da se nastavi sa reformama kako bi građani Balkana uživali ista prava kao građani EU.\n– Želimo da vidimo Balkan u EU, ne u dalekoj budućnosti, ali želimo da se to desi uz konzistentan rad – kazala je Mogerini.\nKomesar EU Johanes Han rekao je da sve balkanske države treba da rade na evropskoj perspektivi i da se podržavaju međusobno. On je kazao da je odrednica da bi Crna Gora i Srbija u EU mogle 2025.godine perspektiva i indikativan datum.\n– Veoma je ambiciozan, ali je izvodljivo –kazao je Han i podvukao da je jasno da se uslovi za članstvo moraju ispuniti.\nIz Ministarstva evropskih poslova saopšteno je da je strategija proširenja posebno značajna za Crnu Goru jer prvi put daje vremenski horizont i potvrđuje konzistentnost u stavu Evropske unije da proces ostaje u potpunosti zasnovan na individualnim zaslugama. Iz tog resora su istakli da strategija ukazuje na potrebu da sve države regiona nastave sa sprovođenjem sveobuhvatnih i uvjerljivih reformi u ključnim oblastima – vladavini prava, ekonomskom razvoju, regionalnoj saradnji i procesu pomirenja, koje je Crna Gora i sama prepoznala i u kojima već ostvaruje vidljive rezultate.\nInače, komesar za evropsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Han govoriće u petak na zajedničkoj sjednici skupštinskih odbora za evropske integracije i međunarodne odnose i iseljenike, u okviru njegove zvanične posjete Podgorici.\nI predsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker oglasio se juče, ističući da su Srbija i Crna Gora, kao zemlje koje su najviše napredovale, dobile novi datum koji bi trebalo da ubrza stvari.\n– Želimo da vidimo proširenje na Zapadnom Balkanu, ali ne želimo da vidimo ulazak u EU bez ispunjavanja uslova. Oni još nisu ispunili uslove, a neki su daleko od toga – naglasio je Junker u obraćanju poslanicima Evropskog parlamenta.\nOn je kazao da EU želi da pruži ruku svojim partnerima na Zapadnom Balkanu i da im pomogne da nastave težak put evrointegracija.\n– Smatram da Srbija i Crna Gora mogu da prevaziđu ovaj težak put – poručio je Junker.\nAmbiciozno, ali ne i neizvodljivo\nAmbasadore EU u Podgorici Aivo Orav poručio je da kada se radi o proširenju Unije treba zaboraviti riječ zamor.\n– Spremni smo da vam pomognemo i to je jasno naznačeno u strategiji. I da ponovim ono što je EU mnogo puta iznijela – politička debata treba da se odvija u parlamentu – naveo je Orav.\nOn je ocijenio da je tekst strategije veoma povoljan za državu, opoziciju, civilno društvo i sve građane Crne Gore i da da su rokovi ambiciozni, ali ne i neizvodljivi.\nZahtijevaju konkretne rezultate\nZvanični Brisel šalje jasnu poruku da proces integracija ulazi u fazu u kojoj će se tražiti konkretni rezultati, posebno u oblasti vladavine prava. To znači da više nema prostora za simuliranje i izigravanje procesa i reformi, što je veoma loša vijest za balkanske autokrate, pa tako i za crnogorsku vlast, kazao je član predsjedništva SDP-a Ivan Vujović.\n– Zato je ovaj novi pristup EU veliko ohrabrenje za sve progresivne snage u Crnoj Gori. Veoma jasno je saopšteno da dok se ne obračunamo sa kriminalom i korupcijom, a posebno sa spregom kriminala i političkih elita, nećemo moći računati na brzi napredak prema EU. Nikada do sada nijesmo imali ovako jasnu optužbu EU o vezama vlasti i organizovanog kriminala, što je ključna prepreka napredovanju ka EU. Ono što građani svakodnevno vide, sada i EU počinje da saopštava jasno i direktno – istakao je Vujović.\nPerspektiva članstva je jasna\nCrna Gora može pristupiti Evropskoj uniji (EU) i prije 2025. godine ukoliko ostvari adekvatne rezultate, ocijenio je premijer Duško Marković povodom objavljivanja strategije za proširenje za zapadni Balkan, koju je Evropska komisija predstavila u utorak.\nMarković je na konferenciji za novinare ocijenio da je taj dokument značajan jer Zapadni Balkan prvi put kroz definisanje vremenskog okvira, dobija poruku da će biti formalni i integralni dio Evrope, sa perspektivom sledećeg proširenja do 2025. godine.\n– Ovo je svakako pozitivan signal u sadašnjem trenutku, kada je regionu potrebna jasna poruka da je evropska perspektiva za zemlje zapadnog Balkana kredibilna i živa. Danas smo tu poruku dobili, ona je složena, kao što je složen i sam proces pristupanja, ali je jasna – mi ćemo biti dio EU – naveo je Marković.\nHapse sitne ribe, glavne bosove štiti režim\nDokument „Strategija o kredibilnoj perspektivi Zapadnog Balkana”, usvojen na sastanku šefova kabineta u Evropskoj komisiji, potvrdio je da u Crnoj Gori urađeno malo, ili gotovo ništa, u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije na visokom nivou, smatraju u Građanskom pokretu URA.\nIz tog političkog subjekta su kazali da je najznačajniji procesuirani slučaj organizivanog kriminala na visokom nivou u Budvi završen sporazumnim priznanjem krivice, sramno niskim kaznama i bjekstvom vođe kriminalne grupe u Beograd.\n– Razlog za ovakvo ismijavanje i brukanje pravnog sistema i države je partijsko-klanovsko djelovanje tužilaštva, Ministarstva unutrašnjih poslova, ANB-a i drugih organa koji su nadležni za borbu protiv kriminala – ocijenjeno je u saopštenju pokreta URA\nKako su dodali, povremena žrtvovanja ponekog funkcionera ne predstavljaju borbu za pravnu državu, već bacanje prašine u oči domaćoj javnosti, a prije svega zapadnim partnerima, kako bi se stvorio privid posvećenosti reformama.\n– Takve su i paradne akcije policije u kojima se pretresaju kuće i hapse sitne ribe, dok glavni mafijaški šefovi uživaju u toplom zagrljaju vlasti – saopštili su iz GP URA.


Rezultat pretrage za pojam: Krizni štab\nKrizni štab: Otvaraju se tržni centri, đaci se vraćaju u škole\nBEOGRAD - Krizni štab odlučio je da se od ovog ponedeljka otvore tržni centri, da se od 19. aprila đaci vrate u školske klupe.\nBEOGRAD - Tržni centri i uslužne delatnosti moći da rade do 20 časova uz mere kontrole, izjavio je član Kriznog štaba Branislav Tiodorović i istakao da je ta mera oročena do petka.\nKon: Ne osećam se prijatno zbog zahteva više od 2.000 lekara za smenu članova Kriznog štaba\nBEOGRAD - Epidemiolog Predrag Kon rekao je da se ne oseća prijatno zbog zahteva više od 2.000 lekara za smenu članova Kriznog štaba za suzbijanje korona virusa i istakao da potpisnici tog apela nisu neprijatelji, već da je zajednički neprijatelj virus.\nOko 350 lekara traži smenu Kriznog štaba\nBEOGRAD - Grupa od oko 350 lekara okupljenih u neformalnoj grupi "Ujedinjeni protiv kovida" u otvorenom pismu Vladi Srbije i ostalim nadležnim institucijama ogradila se od republičkog Kriznog štaba za borbu protiv kovida-19 i zatražila njegovu smenu, navodeći da se Srbija našla u javno-zdravstvenoj katastrofi.\nBEOGRAD - Nošenje zaštitnih maski u zatvorenom prostoru biće obavezno, jedan je od zaključaka sednice Kriznog štaba zbog epidemije korona virusa u Srbiji.\nGrađani Srbije najmanje brinu za ekonomske posledice korone\nBEOGRAD - Zabrinutost građana Srbije za širenje epidemije korona virusa, iako smanjena za čak 20 procentnih poena u odnosu na kraj marta, ostaje najviša u regionu i iznosi 70%, u poređenju sa 47% u Sloveniji, 58% u Bosni i Hercegovini i 62% Hrvatskoj.\nPRIJE 40452 MIN\nPRIJE 46240 MIN\nPRIJE 56339 MIN\nPRIJE 67187 MIN\nPRIJE 197435 MIN\nPRIJE 208984 MIN\nPRIJE 225808 MIN\nPRIJE 227202 MIN\nPRIJE 228341 MIN\nPRIJE 230523 MIN\nPRIJE 318205 MIN\nPRIJE 332434 MIN\nPRIJE 338500 MIN\nPRIJE 412760 MIN\nPRIJE 416344 MIN\nPRIJE 417782 MIN\nPRIJE 433271 MIN\nPRIJE 434768 MIN\nPRIJE 449602 MIN\nPRIJE 458031 MIN\nPRIJE 478312 MIN


Šnjegota: Vlast godinama ponavlja iste propuste - zahumlje\nGlavni revizor Republike Srpske Duško Šnjegota rekao je da javne institucije u Srpskoj godinama prave iste propuste u radu, koji se najčešće odnose na nepravilnosti u javnim nabavkama, zapošljavanju, ali i kršenje budžetskih propisa.\nŠnjegota je naveo da je na adresu glavnog republičkog tužioca u ovoj godini proslijeđeno 12 izvještaja koji se odnose na devet subjekata obuhvaćenih revizijom.\n“Umjesto odgovarajuće reakcije nadležnih s ciljem rješavanja problema na koje ukazuju revizori, u posljednje vrijeme imamo reakcije u pravcu pokušaja osporavanja revizorskih nalaza, što je pogrešno i kontraproduktivno”, rekao je Šnjegota za “Glas Srpske”.\nOn navodi da aktuelni podaci iz registra revizorskih preporuka datih kroz finansijsku reviziju upućuju na zaključak da nema značajnijih promjena u ovoj oblasti, odnosno da je 57 odsto preporuka realizovano u potpunosti, 23 djelimično, a da je 20 odsto potpuno nerealizovano.\n“Postoji znatan prostor za dodatno unapređenje i aktivniji odnos subjekata revizije prema revizorskim preporukama, čime bi temeljne karakteristike sistema upravljanja javnim novcem zasigurno bile poboljšane”, istakao je glavni revizor Republike Srpske.\nOn je rekao da ga je iznenadila izjava ministra finansija Republike Srpske Zorana Tegeltije da Glavna služba “ucjenjuje Vladu Republike Srpske svojim neprimjerenim izvještajima”, te je zaključio da je riječ o paušalnoj i ni na čemu zasnovanoj optužbi\nTagged: Duško Šnjegotarevizijarevizorvlast\nTurci se vraćaju u Trebinje!\nNova izbječlička ruta ide preko Hercegovine?


Arapske investicije u Srbiji: Više euforije nego ekonomije | Strana ulaganja, Investicije | Al Jazeera Balkans\nNetanyahu priznao tajne odnose s mnogim arapskim državama\n6. Novembar 2016.\nArapske investicije u Srbiji: Više euforije nego ekonomije\nOd 2012. vlasti u Srbiji najavljuju arapske investicije vrijedne 15 milijardi eura, a uknjiženo je svega par stotina miliona.\nBeogradski gradonačelnik Siniša Mali tvrdi da je od predviđenih 300 miliona evra partner iz Emirata do sada uložio 43 miliona\nPiše: Velimir Ilić\nPriče o basnoslovnim arapskim ulaganjima u Srbiju ušle su u petu godinu, a u međuvremenu zvanični podaci govore tek o uknjiženih par stotina miliona od potencijalnih petnaestak milijardi evra, najavljenih u gromoglasno obećavanim projektima.\nIstovremeno, arapske investicije u Srbiji - uglavnom iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, prate brojne kontroverze. Zasad se priželjkivane milijarde iz UAE više svode na političko-populističku euforiju nego li na merljivu i uverljivu ekonomiju, ali su projekti zato sve češće izloženi kritici ili sumnjama u njihovu najavljenu i konačnu realizaciju.\nUloga Mohammeda Dahlana\nU avgustu 2014. Middle East Eye objavio je da "iza velikih ulaganja stoji sumnjiva ličnost – prognani palestinski moćnik Mohammed Dahlan".\n"Za njega se kaže da je u centru mreže koja olakšava komunikaciju između UAE te američkih i izraelskih obaveštajnih figura, dok istovremeno pomaže korumpirane investicije Emirata u Srbiji, koje pune džepove srbijanskim političkim liderima".\nPrema pisanju MEE, "princ Abu Dhabija Mohammed bin Zayed al-Nahyan optužen je da deluje kao posrednik za Ameriku i Izrael u Istočnoj Evropi, dok, takođe, pokušava da iskoristi slabo regulisano srbijansko tržište oružja kako bi distribuirao oružje širom Bliskog istoka".\nPriču zanimljivijom čini činjenica da je Mohammeda Dahlana predsednik Srbije Tomislav Nikolić, ukazom od 14. marta 2013, odlkovao Ordenom srpske zastave drugog stepena "zbog razvijanja i učvršćivanja odnosa Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata".\nJedna od ključnih primedbi i neoboriv argument jeste da međudržavni sporazum Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE) isključuje konkurenciju i direktnim pregovorima čini povlašćenim ulagače iz Emirata.\nU širokoj lepezi najavljenih i započetih investicija izdvaja se kapitalni projekat - Beograd na vodi (BNV), čija je ukupna vrednost procenjena na 3,5 milijarde evra. Ugovor su 26. aprila 2015. potpisale Vlada Srbije i Eagle Hills Properties (EHP), kao firma ćerka kompanije iz UAE. Preduzeće EHP u Agenciji za privredne registre Srbije (APR) vodi se kao društvo sa ograničenom odgovornošću, a upisani kapital je - 100 dinara. Isti status - D.o.o, ima i preduzeće Beograd na vodi, koje vodi ceo istoimeni projekat, ali sa uknjiženim kapitalom od milion dinara - što čini 32 posto uloga Srbije, te dokapitalizovanim sumama većinskog vlasnika iz UAE, uz poslednju uplatu od 20 miliona evra u dinarskoj protivvrednosti.\nBeogradski gradonačelnik Siniša Mali tvrdi da je od predviđenih 300 miliona evra partner iz Emirata do sada uložio 43 miliona.\nVlada Srbije, koja će biti vlasnik trećine kapitala BNV, a arapski partner 68 posto, proglasila je Beograd na vodi projektom od nacionalnog značaja i najavila kako će "značajno da pokrene srpsku privredu i uposli građevinsku industriju".\nKako je predviđeno, realizacija projekta trajaće maksimalno 30 godina, ali bi prva polovina posla morala biti završena u prve dve decenije.\nSlučaj Al Rawafed\nSa kapitalom od samo 10 miliona dinara (Srbija uložila 20 posto, Al Rawafed 80 posto) osnovano je zajedničko društvo Al Rawafed DOO (AR), koje treba da investira 140 miliona evra u narednih četiri godine kreditiranjem, odnosno ulaganjem, ali bez penala ako to i ne uradi.\nEmiraćani su kupili u Bačkom Sivcu 2.215 hektara poljoprivrednog zemljišta za 15,5 miliona evra, u Novoj Gajdobri 413 hektara za 4,1 milion evra, u Baču 108 hektara sa opremom za 1,1 milion evra i u Sonti sistem za navodnjavanje, plativši samo 39.000 evra.\nKonsultant za strana ulaganja Milan R. Kovačević izračunao je da je sve to kupljeno po prosečnoj ceni od 70 centi do jednog evra po kvadratnom metru zemljišta.\nPored tih kupljenih 2.736 hektara zemljišta, Srbija se obavezala i da izda u dugoročni zakup na 20 godina, sa mogućnošću produženja na dodatne, parcele u nekoliko mesta. Zakupnina je 250 evra za prvih 10 godina, a u narednom periodu se može revalorizovati najviše do 370 evra.\nU zajedničkoj firmi AR učestvuje i Ministarstvo odbrane sa Vojnom ustanovom Morović, dajući na korišćenje i obradu 3.535 hektara zemljišta sa sistemom za navodnjavanje i opremom u Bačkoj i Novoj Palanci, Mladenovu, Obrovcu i Tovariševu. Ugovoreno je da će od ostvarene dobiti 20 posto pripasti Moroviću tokom dugih 30 godina sa ugovorenim daljim produženjem tog roka.\n"Ovo je primer štetnog davanja dobara od opšteg interesa i neopravdanog ulaganja države, bez transparentne analize efekata i uz verovatno vrlo loš prinos i povraćaj", tvrdi Kovačević.\nTakođe, Eagle Hills će pozajamiti Srbiji do 90 miliona evra za preseljenje železničkih objekata na prostoru takozvanog savskog amfiteatra predviđenog za kompleks BNV, a zajam ove firme od 40 miliona namenjen je za završetak eksproprijacije. Upravo su odnos uloženog kapitala kroz vrednost zemljišta i pripreme infrastrukture za projekat BNV jedna od loših strana na koju ukazuju kritičari ovog projekta - da će "arapska strana uložiti 150 miliona evra i dodati još toliko miliona pozajmice" za projekat BNV.\nProdaja poslovno-stambenog prostora u BNV, tvrdi ministarka saobraćaja i građevinarstva u Vladi Srbije Zorana Mihajlović, neće biti poslovni rizik srpske strane ako se nešto ne proda.\n"Beograd neće snositi rizik ako nešto ostane neprodato, ali takvog rizika po svim analizama - nema", tvrdi Mihajlović.\nProjektom je predviđeno da se BNV prostire na oko 177 hektara, gde će biti izgrađreno više od milion kvadratnih metara stambenog prostora i oko 750.000 kvadrata poslovno - komercijalnog prostora.\nViše od 62.000 kvadrata zauzimaće javni sadržaji - vrtići, škole, ustanove kulture, socijalne i zdravstvene zaštite, a arhitekte su predvidele i oko 242.000 kvadrata novih zelenih površina.\nSvi ti kapaciteti omogućavaju da na 177 hektara prostora bude više od 13.000 zaposlenih i najmanje 17.000 stanovnika.\nNepoznato ko i koliko kupuje\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali veruje da je "ugovor za projekat Beograd na vodi najbolji mogući i za grad Beograd i Srbiju, jer se decenijama unazad pričalo o aktiviranju Savske promenade i Savskog amfiteatra, a niko nikad ništa nije uspevao da uradi jer nije bilo investitora".\nOn tvrdi kako investitor iz UAE "mora da izgradi dva miliona kvadrata poslovnog i stambenog prostora" i da su od predviđenih 300 miliona evra do sada uložena 43 miliona.\nKrajem septembra 2016. najavljeno je da će "u naredna dva meseca uslediti dokapitalizacija sa još 20 miliona evra".\nFavorizovanje bez konkurencije\nU 2013. potpisan je međudržavni sporazumom Srbije i UAE kojim je potpuno isključena konkurencija u prihvatanju ulagača, pa su direktnim pregovorima ulagači iz UAE - direktno povlašćeni i favorizovani. Član 6. tog sporazuma doslovce glasi: "Sporazumi, ugovori, programi i projekti zaključeni u skladu sa ovim sporazumom ne podležu javnim nabavkama, javnim tenderima, javnim nadmetanjima ili drugom postupku predviđenom nacionalnim zakonodavstvom Republike Srbije". To, po mnogim ocenama, otvara mogućnosti direktne ili posredne korupcije, zloupotreba i sklapanja štetnih ugovora.\nPrvi stambeni objekat imaće 296 stanova - prodaja stanova u prvom krilu je počela u oktobru 2015, a krajem februara 2016. i u drugom krilu.\n"Vrlo smo zadovoljni kako ide prodaja stanova i uskoro se spremamo za još jedan stambeni objekat”, kaže direktor BNV Nikola Nedeljković.\nCene stanova su, počev od najjeftinijih - 2.500 i 2.700 evra po kvadratu, oko 3.000 do 3.500 s pogledom na reku, do 5.000 evra po kvadratu za lukzusne penthouse na vrhu.\nUseljenje prvih stanara u dve kule sa po 20 spratova predviđeno je za 2018. godinu, a otplata je fazna - u sedam rata. Kapara pri ugovaranju je 10 posto, uz postavljanje šipova kupci bi trebalo da su uplatili još 10 posto, a 15 posto do izgradnje nulte kote kula. Sledeće tri rate po 15 posto su kad konstrukcija zgrade stigne do 10 sprata, peta sledi uz završnu konstrukciju, šesta pri zastakljivanju i poslednja od 20 posto - pri tehničkom prijemu kula. Prodavci su, tvrde, zadovoljni, a podaci o prodaji i naplaćenim kaparama i ratama - nedostupni, što se objašnjava "zaštitom privatnosti" investitora.\nBanka za podršku\nBanka s kapitalom iz UAE, Mirabank, registrovana je 5. februara 2015, a uz osnivački ulog od 14,4 miliona eura i dokapitalizaciju 11. maja 2016. Ukupan kapital banke sada je, prema podacima Agencije za privredne registre, oko 29,3 miliona evra.\nKad je 2015. objavljen početak rada u Srbiji, predsednica Izvršnog odbora Mirabank Ilinka Roseti izjavila je u decembru da banka već ima i prve klijente i "veoma je raspoložena da finansira velike investicije u Srbiji - bilo da je reč o stranim, domaćim ili UAE projektima".\nRoseti je objasnila da se "Mirabank koncentriše na korporativne klijente i da na prvom mestu želi da podrži investicije koje u Srbiju dolaze iz UAE", ali je otvorena je i za sve druge kompanije. Poslovi sa stanovništvom za sada nisu planirani.\nMirabank je 30. septembra ove godine registrovana u Komisiji za hartije od vrednosti Srbije "za obavljanje delatnosti investicionog društva", ali za sada u javnosti nema više detalja o njenim poslovnim aktivnostima.\nJedna od arapskih akvizicija u Srbiji bila je i "sletanje" emiratskog Etihada u posrnulu srpsku nacionalnu aviokompaniju JAT Airways od koje je postala današnja Air Serbia. Etihad je postao vlasnik 49 posto deonica Air Serbie, a preostalih 51 posto u vlasništvu je srpske vlade.\nPod imenom Air Serbia srpska nacionalna kompanija danas leti na pedesetak destinacija u Evropi, Mediteranu i na Bliskom istoku, a nakon 24 godine u aprilu 2016. ponovo je uspostavljena i linija Beograd-Njujork.\nMeđutim, aranžman sa Etihadoim pratile su brojne sumnje i nejasnoće, pa čak i optužbe da su "Arapi ošišali Srbiju kao ovcu" jer je Srbija za svoj većinski deo bila u obavezi da pokrije dugoive JAT Airwaysa i uloži više od 90 miliona dolara, dok je Etihad za svojih 49 posto platio 40 miliona dolara, ali ne kao ulog već kao zajam Air Serbiji, uz dodatna ulaganja od 60 miliona dolara.\nU mnoštvo oprečnih tvrdnji, brojki i računica, te upozorenja da će Etihad "uložiti 40 miliona evra i dati pozajmicu od 60 miliona" za 49 posto vlasništva, pojedini ekonomski analitičari ukazivali su da je ugovor štetan po srpsku stranu i da bi za odnos ulaganja i pokrivanja dugova i troškova kompanija iz Emirata mogla dobiti tek petinu vlasništva, a ne 49 posto.\nS obzirom na obavezu Srbije da u aranžmanu sa Etihadom pokrije sve dugove JAT Airwaysa koji su bili oko 233,7 miliona dolara, ispostavilo se da je novi manjiski suvlasnik srpske kompanije sa svojim udelom od 49 posto - oslobođen svih mogućih dugovanja.\nKritičari tog aranžmana ukazivali su i da Vlada Srbije samo formalno ima većinu u Upravnom odboru, ali da odluke donosi uprava Etihada, odnosno njeni nameštenici u upravi Air Serbia, čije zarade isplaćuje Etihad po svojim standardima, a troškove fakturiše beogradskoj firmi.\nUgovor sa Etihadom je dugo skrivan od javnosti, a pojedinosti poslovnog aranžmana sa tom kompanijom i dalje su ostale nepoznanica.\nArapima zemlja, a paori ljuti\nOsim aranžmana sa Etihadom, pod velom sumnje bio je i ostao i aranžman sa emiratskom kompanijom Al Rafawed koja je, po mnogiim ocenama, za male pare dobila na upravljanje oko 10.000 hektara zemljišta u Vojvodini.\nPremijer Aleksandar Vučić najavio je osnivanje zajedničke kompanije u vlasničkom odnosu četiri petine Al Rafawedu, a petina Srbiji.\n"Mi smo vlasnici 20 odsto. Oni daju osam miliona dolara, mi dajemo dva miliona dinara. To je naša jedina obaveza. Odluke mogu biti donete isključivo uz saglasnost Srbije. Celokupnu investiciju obezbeđuje kompanija iz UAE - 140,5 miliona evra, bez obaveze investiranja Srbije, uz zadržavanje ugovorenih 20 odsto udela u zajedničkoj kompaniji“, objasnio je Vučić.\nVojvođanski paori su na nož dočekali odluku Vlade da zemlju podeli sa kompanijom iz Emirata, tvrdeći da se Arapima oranice ustupaju bagatelno, te da bi svaki vojvođanski seljak zakup platio više, ali im država zemlju - nije ni ponudila.\nVučić je u julu 2014. obećao da će, uz savremeni način obrade i navodnjavanja, prinosi na tim oranicama biti četiri do pet i po puta veći od uobičajenih. Međutim, podaci objavljeni u vojvođanskim glasilima pokazuju da su lani prinosi bili katastrofalni - dok su bačvanski ratari ubirali tri tone soje po hektaru, sa "arapskog" hektara u Karađorđevu prinos je bio jedva 700 kilograma.\n"Arapska firma je za zakup ovih njiva u 2015. platila svega 60 evra po hektaru, mada je prosečna cena po kojoj se licitiraju oranice u opštini Bačka Palanka, u kojoj je i pogon Karađorđevo, oko 350 evra. Za Srbiju, to je čist gubitak od oko milion evra, i to samo na jednom imanju koje je dospelo u ruke arapske kompanije", naveo je ranije ove godine je Vojvođanski istraživački centar (VOICE) i ocenio da zajednička kompanija Al Rawafed Srbija "kao da je u zemlju propala" jer joj se ne može ući u trag, kao ni podacima o ulaganjima.\nAranžman sa Al Rawafedom komentarisao je i bivši Vučićev ministar privrede Saša Radulović: "Al Rawafed ne ulaže u zajedničku kompaniju praktično ništa. U obavezi je da obezbedi pozajmicu, dakle - kredit, od 115 miliona evra kojom će biti kupljeno zemljište ispod cene i koju će zajednička kompanija vraćati sa kamatom. Time će praktično prihodima ostvarenim na zemljištu - kupiti to zemljište".\nMeđunarodna nevladina organizacija GRAIN je u svom izveštaju za 2016. kompanije iz Emirata u Srbiji - Al Dahru i Al Rawafed, te nemačku mesnu industriju Tenis - nazvala - "otimačima zemljišta".\nDok GRAIN pripisuje Al Dahri da raspolaže sa oko 9.000 hektara u Srbiji i navodi da će proizvoditi žitarice, meso, mleko i voće, na internetskoj stranici te kompanije stoji da Al Dahra ima većinsko vlasništvo u Rundap agraru, odnosno Rundap grupi u Srbiji, a poslovni planovi su da proizvodi i distribuira različite useve. Al Dahra sa 51 posto vlasništva u Rudnap agraru gazduje voćnjakom sa oko pola miliona stabala jabuke na 130 hektara, uz godišnju proizvodnju od 10.000 tona nekoliko sorti tog voća. Podaci o konkretnim ulaganjima su - nedostupni.\nPriče o investicijama Al Dahre u srpski agrar zakotrljale su se još 2012. godine, a početkom 2013. tadašnji je ministar finansija i ekonomije Mlađan Dinkić u Abu Dabiju potpisao predugovor kojim je bilo predviđeno da Al Dahra uloži u osam poljoprivrednih državnih gazdinstava u Srbiji.\nMlađan Dinkić se u međuvremenu povukao iz politike i izbegava medije, a taj posao niti je realizovan do kraja, niti se znaju pojedinosti poslovnog aranžmana. Do tih podataka nije bilo moguće doći ni u Privrednoj komori Srbije ni u Ministarstvu privrede, jer su upiti za razgovor o arapskim investicijama u Srbiji, između ostalih i u poljoprivredi - ostali bez odgovora.\nPoklon investitoru, šteta za zemlju\nMilan Kovačević ukazuje da po engleskoj verziji sproazuma o Beogradu na vodi, koja je međunarodno važeća, ni u jednom eventualnom postupku prema Emiratima neće važiti niti se primeniti pravni sistem Srbije.\n"Na osnovu takvog sporazuma donet je prostorni plan i priložen uz ugovor o zajedničkom ulaganju, a ugovoreno je da ga više ne može menjati domaća vlast, ali može strani ulagač. Ovakva protekcija za ulaganja iz jedne zemlje šteti višestruko", tvrdi Kovačević.\nPo njegovom proračunu, Srbija je na vlastitu štetu u projektu Beograd na vodi dogovorila da njen ulog bude i 2.417 kvadrata postojećih zgrada "značajne vrednosti" i dato je pravo korišćenja velikogi broja drugih postojećih objekata, nakom što ih Beograd na vodi adaptira.\n"Uložena je i vrednost 116 hektara zemljišta, koje je dato na besplatan zakup, koji prelazi u poklon BNV kad se na njemu izgradi objekat. Sva ulaganja Srbije u naturi ne utiču na njen udeo u kapitalu od 32 posto… Na poklonjenom zemljištu će se izgraditi oko dva miliona kvadrata prostora, od čega se već gradi 200 stanova i drugih prostorija površine oko 69.000 kvadrata i prodaje se po ceni od oko 2.500 evra za kvadtat. Ako se izgrađeni prostor proceni i samo 2.000 evra po kvadratu, dobija se ukupno četiri milijarde evra vrednosti izgrađenog. Po ustaljenom vrednovanju zemljišta u iznosu 1/3 vrednosti izgrađenog prostora, poklonjeno zemljište danas ima bar 1,3 milijarde evra vrednosti... Direktna strana investicija pod takvim uslovima je preterano poklanjanje vrednosti stranom investitoru i velika opšta šteta za zemlju", upozorava Kovačević.\nKonsultant za strana ulaganja Milan Kovačević tvrdi da se aranžman sa Al Dahrom u slučaju Rudnapa čak "ne može ni nazvati investicijom već akvizicijom" jer je reč o "privatnoj kupoprodaji kapitala, a ne o direktnom ulaganju" koje se vidi i na državnom kontu.\nSpisak želja zvani Mubadala\nNa velika zvona - s ponosom, samouverenjem i slavodobitničkim osmesima - nekoliko srpskih zvaničnika u prethodnim i sadašnjim mandatima najavilo je još jedan od "poslova stoleća" sa UAE, konkretno sa kompanijom Mubadala Aerospace - jednom od vodećih svetskih firmi u proizvodnji mikročipova, informacionih tehnologija i elektronike.\nIzmeđu ostalog, u decembru 2013. tadašnji privi potpredsednik vlade, danas premijer Aleksandar Vučić, saopštio je će u saradnji sa Mubadalom, već koliko do polovine 2014, biti otvorena velika fabrika aviokomponenti u Pančevu, a u roku od dve godine i fabrika čipova "u koju će biti uložne desetine miliona evra".\nTakva fabrika, tvrdio je tada Vučić, "donela bi toliki profit da bi se rešio problem deficita u zemlji" jer se radi o fabrici koja bi direktno prodavala iz Srbije aviokomponente za 400 do 450 miliona evra godišnje Boeingu i Airbusu. Stručnjaci iz Mubadale su tada "već obišli prostor na kojem bi trebalo da bude fabrika" u kojoj će, kako je rečeno, biti zaposleno više od 1.000 visokostručnih kadrova, a primaće platu "i do 10.000 evra".\nNedugo potom u vreme posete Abu Dabiju, Vučić je tvrdio kako je posao s Mubadalom "priveden kraju" i da im je "već određeno zemljište u Beogradu, što nimalo nije bio lak posao zbog njihovih potreba za blizinom aerodroma".\n"Jedini problem je naći stručnjake u Srbiji za izlivanje silicijuma", tvrdio je Vučić i najavio raspisivanje konkursa za stručnjake tog profila.\nPo sistemu "avioni, kamioni, milioni" vrtele su se trocifrene sume potencijalnih emiratskih dolara kojima bi Mubadala preporodila hi-tech sektor u Srbiji. Sve se, međutim, svelo na duvanje u šareni balon, srpski zvaničnici su se ućutali i prećutkivali odgovore na pitanja o Mubadalinim investicijama.\nPočetkom septembra ove godine Fond Mubadala developmnet obnarodovao je gubitak od 1,19 milijardi dolara samo u prvoj polovini 2016. dok je lani u sto doba kompanija imala profit od 169 miliona dolara.\nIstovremeno, srpski zvaničnici ne pominju Mubadalu već mesecima. Utihnule su, takođe, i priče o milionskim poslovina u oblasti vojne industrije i naoružanja, započete 2012. i 2013. godine pa se više ne čuje ni reč o raketnom sistemu ALAS, sofisticranim raketama, sa scene je "odleteo" i raketni sistem BUMBAR...\nTu iznenadnu tišinu svakako treba osluškivati i u kontekstu aktuelnih događaja na Bliskom istoku, kad oružje više nije pametno ni pominjati, a kamo li njime javno trgovati, koliko god taj posao jeste unosan i u čemu domaća vojna industrija već ima ugled u pojedinim arpaskim zemljama.\nA kako se gradila fama o basnoslovnim investicijama iz UAE svedoči i jedna izjava nekadašnjeg ministra Mlađana Dinkića, uključenog u prve dogovore o poslovima sa UAE: "Srbiji sto puta više vredi aranžman s UAE nego s MMF i - ukoliko uspe da ga realizuje - sporazum s Fondom joj neće biti ni potreban".\nUAE najveći investitor\nU međuvremenu, postaje sve jasnija i vidljivija linija između populističkih parola i stvarnog interesa ino-partnera da ulažu, što pokazuju i milioni koje su poslednje četiri godine uložili u Srbiju.\nPrema zvaničnim podacima Narodne banke Srbije, ukupan saldo direktnih stranih investicija iz arapskih zemalja u 2015. bio je oko 201,5 miliona evra, od toga je iz UAE uknjiženo 190,51 milion, dok ostatak otpada na Saudijsku Arabiju, Bahrein, Kuvajt, Katar, Irak i Oman.\nPodaci za prvih šest meseci ove godine govore o 31,83 miliona eura neto priliva direktnih stranih investicija, među kojima je 28,12 iz Emirata. Te sume podložne su neznatnim oscilacijama koje se, kako tvrde u NBS, "nužno javljaju" zbog kursnih razlika pri prevođenju dolarskih suma u evre na kraju godine.\nSve u svemu, Ujedinjeni Arapski Emirati su u Srbiji, objektivno, najveći investitor od svih arapskih zemalja, počev od 2013. zaključno sa junom 2016. Međutim, sume koje beleži Odeljenje za statistiku platnog bilansa Narodne banke Srbije daleko su od silnih emiratskih miliona - a kamoli milijardi - što su se tom periodu vrtele kroz medije i u najmanje tri predizborne kampanje. Zato ta priča više liči na bajke iz 1001. noći, nego na ekonomsku stvarnost. Srpske političke Šeherezade su u tome, očito, neumorne.\nCrna Gora najprivlačnija za kompanije iz Emirata\nArapski kapital 'nevidljiv' u Hrvatskoj\nArapski investitori: Ljudi u BiH su gostoljubivi, a zemlja prelijepa\nStrane sudije iz Ustavnog suda BiH može 'isključiti' samo bh. parlament\nZoran Slavnić smatra da su Ćosić, Kićanović i Dalipagić trojac koji uvijek ima mjesta u idealnoj petorci bivše države.


FK Prosoccer na tronu – Kruševac PRESS\nFK Prosoccer na tronu\nKruševačka liga šampiona u malom fudbalu je igrana duže od mesec dana (u dve kalendarske godine). Sve je počelo 5. decembra prošle godine, a danas je završeno.\nU ovom, već šestom po redu nadmetanju, u konkurenciji 16 ekipa, pobednik je ekipa FK Prosoccer. Drugi su bili fudbaleri iz FK Duel, a treći Paraćinci iz FK Vuk. Najbolji strelac je Ognjen Jović iz FK Duel koji je uspeo da postigne čak 18 golova. Proglašen je i najbolji golman: Miljan Nedeljković iz Prosoccer-a, kao i najbolji igrač turnira: Veljko Mladenović iz iste ekipe.\nZanimljivost ovogodišnje lige je da su se, po prvi put, takmičili i predstavnici kruševačke sindikalne lige.\nKruševacLiga šampionamali fudbalProsoccer\nTežak poraz košarkaša


Izbori 2014: SDA najviše utrošila na kampanju | MC_ONLINE\nIzbori 2014: SDA najviše utrošila na kampanju\nMonitoring izborne kampanje koju je za prvih šest dana kampanje uradio Transparency International Bosne i Hercegovine, pokazao je da je Stranka demokratske akcije (SDA) imala više oglasa nego sve ostale stranke zajedno.\nNa osnovu analize deset odabranih političkih stranaka, Transparency International je izvršio praćenje i analizu oglašavanja u elektronskim i štampanim medijima. "Na isti način, kada se uporede oglasi koji promovišu kandidate, najviše objava zabilježeno je za kandidata SDA za člana Predsjedništva Bakira Izetbegovića – 66 objava, odnosno 18% ukupnog broja objava", navodi se u saopštenju. Drugi po oglašavanju je Savez za promjene (oko 59.000 KM), u koji nisu uključena zasebna oglašavanja stranaka koje su u ovoj koaliciji. Narodna stranka Radom za boljitak i Demokratska fronta nisu imale oglasa na TV stanicama i u novinama pokrivenim monitoringom.\nKada je u pitanju izbor medija za oglašavanje stranaka, najviše objava reklama političkih stranaka i kandidata emitovano je na Hayat TV, odnosno 91 oglas ukupne komercijalne vrijednosti 43.145 KM, dok je najveća komercijalna vrijednost oglasa zabilježena na RTV BN (54.778,23 KM).\nDetaljniji rezultati monitoringa prve sedmice kampanje dostupni su na stranici Transparency International Bosne i Hercegovine.


Vulin ne može da donira Fond za lečenje retkih bolesti dece - Ekonomske Vesti\n1. dec. 2014 1. dec. 2014 Luka Matić Aleksandar Vulin, Ministarstvo finansija, Ministarstvo rada\nMinstar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja ne može samoinicijativno da preusmeri sredstva namenjena finansiranju nevladinih organizacija ka Fondu za lečenje retkih bolesti dece, saznaje portal Ekonomske Vesti.\nKako nam je objašnjeno u Ministarstvu finansija, pre nego što se sporna dva miliona evra, koliko je ministar Aleksandar Vulin „obećao“ Fondu za lečenje retkih bolesti dece, preusmere, prvo mora da se prođe dugotrajna procedura propisana Zakonom o budžetskom sistemu.\n„Sredstva aproprijacije Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja moraju da se zahtevom za korišćenje sredstava tekuće budžetske rezerve prenesu u tekuću budžetsku rezervu utvrđenu u okviru Ministarstva finansija, a iz tekuće budžetske rezerve rasporede Ministarstvu zdravlja – Budžetskom fondu za lečenje oboljenja, stanja ili povreda koja se ne mogu uspešno lečiti u Republici Srbiji“, početak je procedure za ostvarenje Vulinove želje.\nNakon toga bi Vlada Srbije morala da donese rešenje o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, ali na predlog Ministarstva finansija, koje predlog rešenja predlaže na osnovu zahteva Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\n← U prodaji lažni med od šećernog sirupa?\nI sarajevski aerodrom beleži porast broja putnika →


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Anticrkveni tonovi sa Kongresa svađaju braću\n24. 01. 2021. 17:07 >> 21:19 38\nAnticrkveni tonovi sa Kongresa svađaju braću\nAnticrkveni tonovi koji su se danas mogli čuti sa Kongresa Demokratske partije socijalista (DPS) zbunjuju ljude, svađaju braću i nanose društvenu štetu, ocijenio je rektor Cetinjske bogoslovije Gojko Perović.\nOn je u izjavi dostavljenoj agenciji MINA rekao da je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović “neumoran u pravljenju i produbljivanju podjela”.\n“Nije razumio građane države čiji je predsjednik, kao što ne razumije sopstvenu crnogorsku istoriju”, poručio je Perović\nOn je naveo da je Srpska pravoslavna crkva (SPC), iako ima nacionalni predznak, crkva svih vjernika bez obzira na njihovu naciju.\n“Kao što je Crna Gora država svih njenih građana, bez obzira na njihov identitet, iako je ime nase zemlje, izmedju ostalog i ime jedne nacije”, rekao je Perović.\nOn je poručio da SPC ima jasan i nedvosmislen kontinuitet sa crkvom iz Kraljevine Crne Gore, koja je bila i svetosavska i vidovdanska i koja je čuvala jasnu orjentaciju ka obnovi jedinstva sa Pećkom patrijaršijom, koje se i desilo i koje su podržali svi njeni svestenici, vladike i monasi.\nPerović je istakao da crkvu ne zanimaju identitetske podjele, jer je ona za sve ljude dobre volje.\n“Ali ovakvi anticrkveni tonovi sa Kongresa jedne nominalno građanske i sekularne stranke zbunjuju ljude, svađaju braću i nanose društvenu štetu”, zaključio je Perović.\nKongres DPS-a Gojko Perović\n"Teroristi nisu vjernici nego kriminalci"\nZbližavanje duhovnih i istorijskih stožera Crne Gore\nDPS stub građanske, nezavisne i sekularne CG\n23. 01. 2021. 28\nBogoslovija se nije obraćala Zavodu za školstvo


Vučić je rekao da to što vlade još nema nije hir, već da postoje određeni problemi koje još ne može da reši.\n"Pokušaću da je formiram u kratkom roku, ako ne budem uspeo, ne isključujem mogućnost da je neko drugi formira. Imamo problema, nije nikakav hir u pitanju", rekao je Vučić.\n"Ne želim da formiram vladu protiv koje bih sam bio", rekao je Vučić, ali nije objasnio, uz opasku da "postoje stvari o kojima ne može da govori".\nOn je rekao da će nastojati da vlada bude formirana u prvoj plovini avgusta.\nIstakao je da špekulacije o formiranju vlade 5. avgusta nisu nimalo osnovane, te da vlada neće biti formirana na dan zločinačke operacije "Oluja".\n"Želim da vlada bude formirana na dan radosti, jer će građani dobiti vladu koja će obezbediti najveći rast", poručio je Vučić.\nGrađani, prema njegovim rečima, sami mogu da prepoznaju ljude koji rade u interesu svoje zemlje.\nVučić je rekao da je u Srbiji danas sigurnije nego u bilo kojoj zemlji u Evropi.\nRekao je da su velike zemlje u svetu u haosu, dok u Srbiji, naveo je, vladaju mir, stabilnost i najveći ekonomski rast.\nSrbija će u julu biti u suficitu, a po ekonomskom rastu među prve dve zemlje u Evropi, rekao je i ukazao da će narednih dana pristići rezultati, po kojima smo možda i prvi.\nVučić je istakao da u toj trci postoji samo još jedan takmac.\n"Srbija i Nemačka imaju najveći suficit u Evropi", dodao je on dodajući da buduća vlada želi da nastavi tim putem.\n"Nekima ni to ne valja, super, evo rešite problem, nađite one koji mogu više", rekao je Vučić.\nVučić je rekao da je problem tih kritičara što se on ne plaši da im odgovori, jer, naveo je, mora da brine i o onim građanima koji su njemu dali poverenje.\nOn je naveo da ne misli da su građani koji su glasali za njega na izborima, njih 49 odsto, to učinili zato što ga mnogo vole, već zato što znaju ko može da donese boljitak za državu.\nTakođe je istakao da ga ne zanima da li neka stranka ima podršku pojedinih nevladinih organizacija ili ambasadora, navodeći da ga zanimaju samo građani Srbije.\n"Baš me briga za podršku ambasadora, imam pristojan odnos sa njima, ali me zanima samo šta misle građani Srbije", rekao je Vučić.\nOn je naveo da oni koji ga kritikuju "ustanu u deset, pročitaju novine u jedan na biznis kafici, a u dva pljunu nekoga".\n"Neka oni rade svoj posao, mi ćemo svoj, a narod je tu da kaže šta o svakome misli", rekao je Vučić.\n« PROMENIO MIŠLJENJE: Puč u Turskoj nisam poredio sa 5. oktobrom Nije smak sveta ako ja ne budem formirao vladu, primetio je Aleksandar Vučić u razgovoru sa novinarima »


Dodela sredstava OCD – Agencija za sprečavanje korupcije\nDodela sredstava OCD\nTrinaesti javni konkurs\nTrinaesti konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 17. maja 2021. godine.\nUgovor i izabrani projekat\nDvanaesti javni konkurs\nDvanaesti konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 25. februara 2021. godine.\nKonkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva za realizaciju dva projekta iz oblasti sprečavanja korupcije.\nJedanaesti ponovljeni javni konkurs\nJedanaesti ponovljeni javni konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 20. jula 2020. godine.\nKonkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva za realizaciju projekta u oblasti prevencije korupcije, sa ciljem povećanja transparentnosti i unapređenja učešća javnosti u prevenciji korupcije.\nJedanaesti konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 1. juna 2020. godine.\nKonkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva za realizaciju jednog projekta za razvoj i jačanje integriteta, javne odgovornosti i transparentnosti rada organa javne vlasti sa ciljem unapređenja prevencije korupcije.\nDeseti ponovljeni konkurs\nDeseti ponovljeni konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 25. oktobra 2019. godine.\nKonkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva za realizaciju jednog projekata za razvoj i jačanje integriteta, javne odgovornosti i transparentnosti rada organa javne vlasti sa ciljem da se unapredi borba protiv korupcije.\nDeveti konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 30. aprila 2018. godine.\nKonkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva za realizaciju pet projekata za obezbeđivanja pomoći u izradi lokalnog antikorupcijskog plana (LAP) i formiranju tela za praćenje njegovog sprovođenja, u skladu sa Modelom Agencije, za pet jedinica lokalnih samouprava u Srbiji .\nUgovori i nagrađeni projekti\nOsmi konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 22. maja 2017. godine.\nKonkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva za realizaciju dva projekta alternativnog izveštavanja o sprovođenju Akcionog plana za Poglavlje 23.\nSedmi konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 07. februara 2017.\nŠesti konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 30. aprila 2015.\nKonkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva za realizaciju projekata alternativnog izveštavanja o sprovođenju Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije u Republici Srbiji za period od 2013. do 2018. godine i Akcionog plana za njeno sprovođenje\nPeti konkurs za dodelu sredstava organizacijama civilnog društva 9.2.2015.\nAgencija za borbu protiv korupcije raspisala je 9. februara 2015. godine konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva za realizaciju dva projekta u oblasti borbe protiv korupcije. Cilj konkursa je da podrži razvoj i jačanje integriteta, odgovornosti i transparentnosti svih društvenih aktera.\nČetvrti konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – Pilot program alternativnog izveštavanja – objavljen 13. maja 2014.\nTreći konkurs za dodelu finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva – objavljen 25. aprila 2014.\nDrugi konkurs za dodelu finansijskih sredstva organizacijama civilnog društva – objavljen 3. februara 2012.\nPrvi konkurs za dodelu finansijskih sredstva organizacijama civilnog društva – objavljen 9. septembra 2011.\nKonkurs za podršku projektima organizacija civilnog društva usmerenim na jačanje kapaciteta društva u borbi protiv korupcije


CRNI DAN ZA SRBIJU! U Srbiji 309 novih slučajeva korone, preminulo 11 osoba! - Naši u svetu\nObjavljeno 03/07/20 u 15:30\nU poslednja 24 sata umrrlo je 11 osoba od koronavirusa, a na respiratorima sje trenutno 85 pacijenta.\nPrema podacima koji su objavljeni na sajtu kovid 19 ukupno je do sada testirano 426.981 ljudi, a virusom korona od pocetka epidemije inficirano je 15.504 osoba, a trenutno je aktivnih slučajeva 2.142.\nOd kovid 19 u Srbiji je do sada umrlo 298 osoba.\nPomoćnik generalnog direktora Kliničkog centra Niš Goran Stanojević naveo je da je među zaposlenima u KC trenutno kovid pozitivno 12 lekara i osam medicinskih sestara i tehničara i da je do sada izlečeno 49 lekara, 59 medicinskih sestara i tehničara i dvoje pomoćnih radnika.\nU dve kovid bolnice u Vranju ukupno je hospitalizovano 95 pacijenata, od čega je 54 sa potvrđenim prisustvom kovida-19, a među hospitalizovanim nema dece zaraženim virusom, naveo je Stanojević.\nStanojević je naglasio da Klinički centar Niš za sada ima dovoljno ljudstva i lekara i medicinskih sestara i podsetio da je primljen 121 lekar i 89 sestara, te da ukoliko bude bilo potrebe, KC ima mogućnosti da angažuje dodatne lekare i drugo medicinsko osoblje.\nStanojević je rekao i da se osoblje koje ima neka pridružena oboljenja smešta u nekovid sistem.\nSrbi morali da se vrate iz Grčke: “Pozvali su i rekli da je muž pozitivan, postavljali su gomilu pitanja”


SAJAM INVESTICIONIH POTENCIJALA | KRAGUJEVAC BLOG\nPočetak › Novo u gradu › SAJAM INVESTICIONIH POTENCIJALA\nU hali 14 beogradskog sajma, u organizaciji Ekonomist Media Group, juče je održan Prvi sajam investicionih potencijala lokalnih samouprava na kome se, izuzetno uspešno, predstavio grad Kragujevac. Sajam je okupio 40-ak izlagača, oko 30 gradova i opština i desetak firmi ali i veliki broj investitora spremnih da ulažu u Srbiji.\nPrvi sajam investicionih potencijala lokalnih samouprava\nGrad Kragujevac predstavio je najznačajnije projekte koje je realizovao u proteklom periodu kao i planove za buduće investicije. Prvi sajam investicionih potencijala lokalnih samouprava otvorio je potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić, koji je obišao štand grada Kragujevca i razgovarao sa gradonačelnikom Veroljubom Stevanovićem i njegovim saradnicima. Đelić je tom prilikom rekao da očekuje od Kragujevca da se hrabro bori, ne samo da zadrži investitore koji su već došli, već i za nove. “Infrastruktura u Kragujevcu, koja će biti izgradjena sredstvima iz republičkog budžeta, treba da bude baza na kojoj ćemo, bez obzira na svetsku ekonomsku krizu, privući nove investitore“, rekao je potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić ocenjujući da je “grad Kragujevac apsolutna zvezda sajma investicionih potencijala lokalnih samouprava“. On je dodao i da se četvrtina sredstava koje Srbija dobija iz evropskih fondova usmerava ka lokalnih samoupravama i da će gradovi sa boljim projektima svakako dobiti više novca. “Rezultati koje je postigao Kragujevac, koji je od nekadašnje doline gladi postao investicioni hit u Srbiji, nisu došli preko noći već su rezultat dugogodišnjeg rada i mi smo zato tu da podržimo grad Kragujevac koji će, uz pomoć Vlade Srbije, za narednih nekoliko godina biti uspešan industrijski i poljoprivredni centar a taj razvoj ćemo upotpuniti razvojem nauke i obrazovanja tako što ćemo ulagati u školovanje onih kadrova koji su potrebni vašem tržištu rada, pre svega u oblasti auto industrije“, zaključio je Đelić.\nGradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović koji je otvorio okrugli sto na temu, mogućnosti i perspektive ulaganja u opštine Srbije “Sada je vreme“, podsetio je prisutne na ekonomski preokret koji je Kragujevac doživeo u poslednjih nekoliko godina. Kao najznačajnije investicije Stevanović je naveo Metro, Merkator, dolazak italijanskog “Fiata“ a za naredni period najavio završetak gradnje tržno poslovnog centra kompanije “Plaza“, sportsko poslovnog centra porodice Đoković, Supernove i dr. Prema rečima gradonačelnika Kragujevca budžet je ove u odnosu na 2004.godinu uvećan 3,2 puta, zaposlenost je povećana za 64,5 odsto, asfaltirano je 100 kilometara ulica i trotoara, izgradjeno 120 km gasovodne mreže a 25 miliona evra uloženo je u stanogradnju“, rekao je Stevanović. “Vlada Srbije je kroz ministarstvo za NIP opredelila sredstva za izgradnju severne zaobilaznice od 17 km, južne zaobilaznice od 4,5 km sa tunelom dužine od 1,2 km i auto puta od 28 km kojim će grad biti povezan sa koridorom 10“, rekao je gradonačelnik Stevanović i dodao“ da je sasvim razumljivo zašto već sada u Kragujevac domaći i strani investitori ulažu 300 miliona eura. On je podvukao i da je Kragujevac na sajmu investicionih potencijala lokalnih samouprava da sa ostalim učesnicima razmeni ideje, uzajamno poverenje, zajednički interes i partnerske odnose ali i da poruči da “hrabro srce Šumadije ponovo kuca, što je ohrabrenje ne samo za nas već i za čitavu Srbiju“.\nSajam je bio namenjen, pre svega, stručnoj javnosti i investitorima a prezentacija na štandu grada Kragujevca izazivala je najveću pažnju posetilaca.\n‹ UBEDLJIVA POBEDA FK „SLOBODA“ IZ GRBICA\nSTRATEGIJA RAZVOJA SOCIJALNE POLITIKE ›


Nacist mirno živi u SAD-u, nikad nije osuđen -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nPon, 13 Tra 2015 18:43 UTC\nCentar "Simon Vizental", koji se bavi otkrivanjem zločinaca iz Drugog svetskog rata, kritikovao je danas Sjedinjene Američke Države zbog toga što nisu izvele pred sud jednog nacistu koji već decenijama mirno živi u Minesoti.\nCentar je zbog toga odlučio da rejting, kojim određuje u kojoj meri su sve države sveta posvećene otkrivanju i hapšenju nacista, za Sjedinjene Države smanji sa A na B.\nPrema rečima direktora Centra "Simon Vizental" za Izrael Efraima Zurofa, činjenica da SAD nisu preduzele ništa protiv Mihaela Karkoka samo je jedan od razloga za umanjenje rejtinga Americi.\nAmerička novinska agencija AP je 2013. godine otkrila da je Karkok, komandant jednog Š odreda optužen za ratne zločine, stigao u Minesotu neposredno po okonačnju Drugog svetskog rata i nikada nije imao problema sa vlastima.\nUtvrđeno je da je on komandovao jedinicom koja je tokom Drugog svetskog rata spalila više sela, sa svim njihovim stanovnicima, uključujući žene i decu.\nPosle rata se prijavio američkim imigracionim vlastima, kojima je prećutao svoje učešće u ratu, i omogućeno mu je da se nastani u Minesoti.\nCentar "Simon Vizental" je u izveštaju pohvalio Nemačku, zbog toga što je usvojila zakone koji znatno olakšavaju procesuiranje bivših nacista.\nNemački tzužioci su do sada mogli da sude samo onima koji su već bili osumnjičeni za ratne zločine, a sada svima koji su služili u koncentracionim logorima može da se sudi za saučesništvo u izvršavanju ratnih zločina, ili masovnih ubistava.\nKomentar: Što drugo možemo očekivati od države koja trenutno surađuje s nacistima u Ukrajini, a isto je radila i prije?\nFrancuski list: Nacist Dimitri Yarosh je (š)pijun u rukama SAD-a\nUSA Today priznaje da se nacisti bore na strani vojne hunte koju sponzorira SAD u Ukrajini


Općina Gradačac - Zvanična web stranica - www.gradacac.ba - Nastavak aktivnosti na realizaciji MEG projekta\nDatum kreiranja četvrtak, 12 Juli 2018 11:30\nOpćina Gradačac nalazi se u projektu „ Općinskog okolišnog i ekonomskog upravljanja ( MEG )“ s kojim se želi postići održiv i mjerljiv napredak na polju unaprjeđenja rada lokalne uprave. Projekat pruža podršku partnerskim JLS (vijećima/skupštinama i upravama) kod uspostavljanja odgovarajućih sistema javnih politika i upravljanja putem unaprjeđenih struktura, regulatornih okvira, kapaciteta i stavova općinskih službenika i izabranih dužnosnika. Navedeno podrazumijeva i reformski tip napora općinskog rukovodstva i službenika u cilju učinkovitijeg općinskog upravljanja i pružanja usluga u čijem fokusu su građani.\nNa osnovu rezultata napredka Općine Gradačac utvrđena je metodologija finansijske podrške gdje je Općini Gradačac dodijeljeno oko 230.000 KM za realizaciju komunalnih projekata. Na osnovu ostvarenja napredka u realizaciji ovog projekta Općina ima mogućnost i u narednim godina unaprijediti rad lokalne uprave što će rezultirati i povlačenjem novih sredstava za nove projekte.\nU okviru priprema za nastavak aktivnosti na realizaciji istog danas je održana radionica sa uposlenicima iz pojednih službi gdje je analiziran dosadašnji napredak i buduće aktivnosti na sprovođenju i poboljšanju pojednih usluga u segmentu opće uprave.\nU narednom periodu očekuju se aktivnosti na analizi i druga dva segmenta, jačanje uloge građana u donošenju odluka kao i pružanja usluga komunalnih djelatnosti.\nOvaj projekat uz učešće Općine Gradačac podržava UN putem UNDP Bosne i Hercegovine i realizuje se od 2017. do 2020. godine.


Sportski centar “Novi Beograd” angažuje lekare preko studentsko-omladinske zadruge – Radnik.rs\nRadnik.rs > Priče > Sportski centar “Novi Beograd” angažuje lekare preko studentsko-omladinske zadruge\nAutor: Ekipa sajta Radnik 04/01/2020 0 komentara\nejdžizam, javna nabavka, lekar, privremeni i povremeni poslovi, rad preko zadruge, Sportski centar Novi Beograd, studentsko-omladinska zadruga, tender, upitnik studentsko-omladinske zadruge, zabrana zapošljavanja\nJavno preduzeće Sportski centar „Novi Beograd“ je u decembru 2019. petu godinu zaredom angažovao radnike preko studentsko-omladinske zadruge, među kojima su i lekari opšte prakse.\nIz ovog preduzeća su na pitanja portala Radnik.rs u vezi sa ovom javnom nabavkom naveli, između ostalog, da je ovakav vid radnog angažovanja u skladu sa propisima Republike Srbije.\nPet godina ista javna nabavka za usluge omladinske zadruge\nPrema dokumentaciji do koje je analizom javno objavljenih tendera došao portal Radnik.rs, JP Sportski centar “Novi Beograd” svake godine, od 2014. godine, raspisuje tender za usluge omladinske zadruge preko koje angažuje fizičke, pomoćne radnike, ali i lekare opšte prakse.\nNaime, jedan od uslova za učestvovanje na ovom tenderu je da zadruga, kako je navedeno u tekstu javne nabavke iz 2019, raspolaže „sa najmanje dva lica za obavljanje poslova lekara opšte prakse i najmanje po dva lica za obavljanje fizičkih i pomoćnih poslova“.\nPrema uslovima tendera, posao lekara opšte prakse izvršavaju „lica koja nisu studenti“, dok za ostale poslove fizičkog rada (pranje bazena, čišćenje snega, itd.), kao i pomoćne poslove (kontrola karata, rad na garderobi) nisu navedena ograničenja.\nZa lekare opšte prakse konkursnom dokumentacijom predviđeni broj časova rada godišnje je ukupno 4.000 radnih sati, što iznosi oko 11 sati ukoliko bi lekar radio svih 365 dana tokom godine. Studentsko-omladinske zadruge, inače, angažuju zadrugare na poslovima privremenog i povremenog karaktera\nNa svim tenderima od 2014. godine posao je dobila ista studentsko-omladinska zadruga – Zadruga studenata Univerziteta u Beogradu.\nRadnik.rs uputio je pitanja JP Sportski centar “Novi Beograd” u vezi sa ovom javnom nabavkom – pre svega, zašto je odlučeno da se za poslove lekara opšte prakse, između ostalog, raspiše javna nabavka.\nU odgovoru Sportskog centra se navodi da ovo javno preduzeće „koristi usluge omladinske zadruge u dužem vremenskom periodu obzirom na prirodu poslova, a u skladu s praksom i načinom angažovanja izvršilaca preko omladinske zadruge“. U odgovoru se takođe ističe da je ovakav vid radnog angažovanja u skladu sa propisima Srbije.\nRadnik.rs je takođe uputio pitanje – da li je raspisivanje tendera za omladinsku zadrugu samo po sebi diskriminatorno jer se na taj način ne mogu angažovati lica starija od 30 godina? Članovi studentsko-omladinske zadruge to jest zadrugari , prema Zakonu o zadrugama, mogu biti samo mladi od 15 do 30 godina, te na ovaj način javna preduzeća na odgovornim poslovima, kao što je posao lekara opšte prakse, angažuju lica do 30 godina. Iz Sportskog centra „Novi Beograd“ su na ovo pitanje odgovorili da za pitanja diskriminacije nisu nadležni.\n„Organizovanje omladinsko-studentskih zadruga i visina starosne granice za njihove članove uređeno je pozitivnim propisima, pa je pitanje diskriminacije starijih osoba, koje postavljate, namenjeno nadležnima, a ne preduzećima koja u okvirima zakonskih mogućnosti zadovoljavaju svoje potrebe za obavljanjem poslova npr. privremenog i povremenog karaktera“, piše u odgovoru.\nPredsednik Novog sindikata zdravstva Srbije Živorad Mrkić smatra da je angažovanje lekara putem tendera apsurdno i diskriminatorno:\n„Na tenderu se nabavljaju robe i usluge, ići na to da se na tenderu nabavlja ovakva usluga koja je kontinuirana i stalno potrebna vrši putem tendera i to samo putem omladinske zadruge je diskriminatorno jer je tako sprečen da radi onaj koji nije član omladinske zadruge zato što ima određeni broj godina. Po mom mišljenju se radi o ejdžizmu (diskriminaciji starijih osoba prim. urednika)“, navodi on.\nOn navodi i da je posao lekara stalnog a ne privremenog i povremenog karaktera.\n„Time što se raspisuju isti tender svake godine je dokaz da se radi o stalnim poslovima koji se ponavljaju iznova, o poslovima koji su po svojoj prirodi stalni a ne privremeni i povremeni. Lekari moraju da imaju kontinuitet rada, kontinuiranu medicinsku edukaciju i zbog obnavljanja licenci“, zaključuje Živorad Mrkić predsednik Novog sindikata zdravstva Srbije.\nDragica Mišljenović, viši pravni savetnik UGS „Nezavisnost“ smatra da se radi o poslovima koje ne mogu obavljati članovi studentsko-omladinskih zadruga: „Ako poslovi nisu u sistematizaciji onda se postavlja pitanje da li se na njima radi više od 120 dana u kalendarskoj godini. Ako se u kontinuitetu radi na primer više od 120 dana i tri godine zaredom to nisu privremeni i povremeni poslovi i trebaju biti sistematizovani“.\nZakon o zadrugama propisuje da članovi studentsko-omladinskih zadruga mogu raditi samo putem ugovora o privremenim i povremenim poslovima, dok Zakon o radu navodi da privremene i povremene poslove poslodavac može sklapati samo za obavljanje poslova koji su po svojoj prirodi takvi da ne traju duže od 120 radnih dana u kalendarskoj godini.\nRadnik.rs je 2017. godine pisao i o tenderu Kliničkog centra Srbije kojim se takođe angažuje omladinska zadruga i time ograničavaju godine angažovanih radnika do 30 godina. Ono što je takođe bilo vidljivo u tenderu Kliničkog centra je da je cena rada studenata do 26 godina niža od cene rada starijih radnika jer se omladinci do 26 godina mogu angažovati bez uplaćivanja doprinosa jer su redovnom na školovanju.\nIz Sportskog centra „Novi Beograd“ su na pitanje Radnik.rs takođe naveli da poslovi lekara opšte prakse, poslovi fizičkog i pomoćnog radnika „nisu obuhvaćeni aktom o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji“.\nNa ovaj način iz preduzeća tvrde da poslovi koje rade omladinci nisu stalni, već privremenog i povremenog karaktera iako se isti tender za iste poslove raspisuje već pet godina u kontinuitetu.\nJavno preduzeće Sportski centar „Novi Beograd“ se sastoji je iz dve celine: bazena SRC „11 april“ gde je i registrovano sedište javnog preduzeća i hale sportova „Ranko Žeravica“.\nU JP Sportski centar „Novi Beograd“ maksimalan broj zaposlenih na neodređeno vreme iznosi 40 zaposlenih i propisan je odlukom o maksimalnom broju zaposlenih na neodređeno vreme u sistemu lokalne samouprave grada Beograda.\nRadnik.rs je 2018. godine sproveo istraživanje o tome kako se krše prava radnika zbog zabrane zapošljavanja u javnom sektoru. Jedan od oblika angažovanja radnika kom pribegavaju korisnici budžetskih sredstava je preko agencija za zapošljavanje (takozvanih lizing agencija) i studentsko-omladinskih zadruga jer radnici angažovani na ovaj način se ne smatraju zaposlenima kod korisnika budžetskih sredstava, te ne postoji ograničenje broja na ovaj način angažovanih radnika.\nRadnik.rs trenutno u saradnji sa Ujedinjenim granskim sindikatima „Nezavisnost“ sprovodi istraživanje uslova pod kojim rade mladi preko studentsko-omladinskih zadruga.\nUkoliko ste bili ili ste trenutno angažovani preko studentsko-omladinske zadruge, veoma bi nam značilo da podelite Vaše iskustvo sa nama putem upitnika na ovom linku. Ukoliko pored upitnika imate komentare, sugestije ili pitanja možete nam se obratiti na elektronsku adresu zadruge@radnik.rs .


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Privremeni šef Pentagona iznenada posjetio Avganistan\nPROCJENA UOČI POVLAČENJA 11. 02. 2019. 10:45 >> 10:18 0\nPROCJENA UOČI POVLAČENJA\nVršilac dužnosti američkog ministra odbrane Patrik Šehenen, stigao je u iznenadnu posjetu Kabulu. On je to učinio kako bi procijenio trenutnu situaciju u Avganistanu, pošto američki predsednik Donald Tramp želi da povuče svoju vojsku poslije 17 godina rata.\nPrivremeni šef Pentagona će se sastati sa predsjednikom Avganistana Ašrafom Ganijem i komandantom američkih združenih snaga, generalom Skotom Milerom.\nPosjeta Šehenena, podudara se sa mirovnim pregovorima koje su SAD pokrenule između avganistanskih vlasti i talibana.\n"Važno je da avganistanska vlada bude uključenija u pregovore koji se tiču budućnosti zemlje. SAD su uložile ogromne napore u bezbjezdnost te zemje, ali sami Avganistanci treba da odluče o sopstvenoj sudbini", rekao je Šehenen.\nTalibani odbijaju da pregovaraju sa vladom koju smatraju "marionetom" Amerikanaca.\nTramp je tokom predizborne kampanje obećao okončanje konflikta u Avganistanu u kojem je stradalo nekoliko hiljada civila i oko 2.400 američkih vojnika. Obećao je i povlačenje vojnika SAD-a.\nŠehenen koji je privremeno preuzeo dužnost ministra odbrane poslije ostavke Džejmsa Matisa, rekao je da neposredno smanjenje broja američkih vojnika u Avganistanu za sada nije predviđeno i dodao da nije dobio instrukcije za povlačenje.\nAvganistan Pentagon Patrih Šehenen\nNajmanje četvoro mrtvih u eksploziji u Avganistanu\nBomba ubila najmanje 11 osoba u Kandaharu\nDječak samoubica ubio pet ljudi


Nagrada “Dušan Bogavac” dodeljena novinarki KRIK-a Dragani Pećo – DnevniZurnal\nby admin 28/10/2021, 07:03 1.4k Views\nNovinarka KRIK-a Dragana Pećo ovogodišnji je dobitnik nagrade “Dušan Bogavac” za novinarsku etiku i hrabrost, izjavio je predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Željko Bodrožić.\nBodrožić, koji je i član žirija za dodelu nagrade, je na svečanosti prilikom uručenja u Medija centru rekao da „ova nagrada ima dugu tradiciju“, kao i da se nada „da ćemo i u narednim godinama imati tešku odluku kome da od naših kolega dodelimo nagradu“.\n„Verujem da će i dalje biti dobrih novinara u našoj zemlji bez obzira što mnogi govore da se naša profesija srozala na mnogo načina, ali i dalje postoji mnogo novinara koji rade i poštuju kodeks novinara i sugrađanima i javnosti isporučuju ono što se od njih očekuje – prava informacija“, rekao je Bodrožić.\nOn je dodao da je Pećo nagradu dobila za seriju tekstova o tajnim računima visokih funkcionera u Srbiji, i zato što je „dugogodišnjim hrabrim i etičkim angažmanom u svojim novinarskim tekstovima pokazala kako se treba i valja boriti za slobodu javne reči jednom nedemokratskom društvu i zarobljenoj državi“.\nPećo je navela da joj je „izuzetna čast što se njeno ime našlo na spisku velikih imena novinara iz Srbije koji su prethodnih godina dobili ovu nagradu“.\nU žiriju novinarske nagrade za etiku i hrabrost „Dušan Bogavac“, koju dodeljuju NUNS i Fondacija „Dušan Bogavac“ ove godine su bili prethodni dobitnici nagrade: Jelena Zorić (Insajder), Vuk Cvijić (NIN), Igor Božić (TV N1), Dragoljub Petrović (Danas) i Željko Bodrožić, predsednik NUNS-a.


Vježbom provjerena spremnost za poplave u Banjaluci | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nVježbom provjerena spremnost za poplave u Banjaluci\nBANJALUKA – U organizaciji Razvojnog programa ujedinjenih nacija (UNDP), Gradski štab za vanredne situacije Banjaluke održao je danas pokaznu vježbu, sa ciljem da se provjeri spremnost i adekvatna reakcija gradskih organa u slučajevima elementarnih nepogoda, poput poplava.\nVježba je izvedena u okviru projekta “Upravljanje poplavnim rizikom u slivu rijeke Vrbas” koji je prema riječima Srđana Amidžića, zamjenika gradonačelnika Banjaluke imao preventivi aspekt kao i provjeru spremnosti u kriznim situacijama.\n“Kada govorimo o preventivnom djelovanju zajedno sa UNDP-om smo izgradili projektnu dokumentaciju i urbanistički plan na koji način izvršiti regulaciju rijeke Vrbas, da vidimo šta su kritične tačke i koji su budući poslovi sa kojima treba da se bavimo”, kazao je Amidžić i dodao da su urađeni konkretni poslovi na sanaciji i regulisanju sliva Vrbasa sa ulaganjima kako bi se rizik smanjio.\n“Kada je u pitanju reakcija u kriznoj situaciji, naravno da ne možemo u potpunosti da otklonimo svu materijalnu štetu, ali ako na pravilan način reagujemo šteta se može smanjiti do 50 procenata”, rekao je on.\nOn je dodao da da su u okviru ovog projekta opremljeniji za adekvatnije informacije, nabavili su šest podstanica preko kojih mogu da prate kretanje Vrbasa u realnom vremenu, a po prvi put je izrađena mapa rizika na kojoj je jasno ukazano na kritična područja.\nSlađana Bunadalo, predstavnik UNDP-a istakla je da današnjom simulacijom žele da se upravljačke strukture upoznaju sa planom i koracima da kada dođe kritična situacija svaki član štaba zna koja mu je uloga.\n“Za grad Banjaluku u saradnji sa gradskim vlastima do sada je urađeno mnogo obzirom da je to najveća lokalna zajednica od 13 opština obuhvaćenih projektom, od unapređenja hidrometrijskog monitoringa, do radova na vodotocima, a urađena je projektna dokumentacija za uređenje vodotoka Vrbasa u užem gradskom jezgru. Sve ove aktivnosti koštale su oko 1,8 miliona KM”, istakla je Bundalo.\nMladen Ćućun, šef Odsjeka za civilnu zaštitu i poslove profesionalne teritorijalne vatrogasne jedinice u Gradskoj upravi Banjaluke istakao je da je cilj današnje vježbe da u slučaju proglašenja vanredne situacije svi članovi štaba moraju znati kako se postupa na kojim kritičnim tačkama.\n“Banjaluka ima nekoliko kritičnih tačaka, u pitanju su između ostalog Karanovac, Lazarevo, Česma”, rekao je Ćućun.\nPrethodni članakVišković i Brnabić: Energetika i saobraćaj u fokusu saradnje u ovoj godini\nNaredni članakU Banjaluci najviše novih stanovnika


Opština Prizren još nije poslala nacrt budžeta za 2021. godinu - Kosovo Online\n10. Oktobar 2020. • 21:16\nSkupština opštine Prizren još uvek nije usvojila budžet za 2021. godinu mada je, sa zakonskim propisima na snazi, krajnji rok za ovu odluku bio 30. septembar.\nNa sednici održanoj prošle nedelje, većina odbornika glasala je protiv usvajanja nacrta budžeta za 2021, tvrdeći da je to budžet posvećen asfaltu i izbornim efektima, prenosi Koha.\nU sredu je Ministarstvo finansija poslalo obaveštajno pismo opštinskim čelnicima zbog toga što se kasni sa podnošenjem budžeta za 2021-2023 ovom mistarstvu, prema budžetskom kalendaru definisanom zakonom.\nPredsednik Skupštine opštine Prizren Sultan Badaljaj izjavio je da predlog budžeta nije usvojen pošto zahtevi odbornika nisu uključeni u planiranje.\nPotvrdio je prijem pisma iz Ministarstva finansija i dodao da zakon dozvoljava odobravanje budžeta i posle 30. septembra.\nNaim Cahani iz Kosovskog demokratskog instituta naglašava da su se u prošlosti događali slični slučajevi neusvajanja budžeta u predviđenim rokovima, ali su te opštine brzo reagovale u roku od nekoliko nedelja.\nU pismu Ministarstvo finansija navodi da ako opština ne dostavi predloženi budžet i zahtev za dodelu budžetskih sredstava koja su u skladu sa zahtevima budžetskog procesa 2021-2023, tada će se primenjivati odredbe člana 62. Zakona o upravljanju javnim finansijama i odgovornosti.\nPrizren Ministarstvo finansija budžet\nUsvojen budžet Prištine za 2020. godinu\nSkupština opštine Priština usvojila je danas budžet za narednu godinu u iznosu većem od 91 milion evra i srednjoročni budžetski plan za period od 2020. do 2022. godine, prenosi Koha.