Misli lokalno – djeluj lokalno! – borba protiv korupcije na lokalnom nivou – Centar za građansko obrazovanje\nIako je problem korupcije na nacionalnom nivou jedan od ključnih izazova sa kojima se Crna Gora suočava u demokratizaciji i evropeizaciji, korupcija na lokalnom nivou dugo nije bila prepoznata kao pitanje kojem se mora posvetiti pažnja. A upravo je izostanak učinkovitosti i odgovornosti na lokalnom nivou rezultirao i sa enormnim dugovima crnogorskih lokalnih samouprava, koji su u prvom kvartalu 2015.godine iznosili 349 miliona EUR, pri čemu praktično sistem odgovornosti ne postoji u praksi, a rijetki su i primjeri efektivnog procesuiranja slučajeva korupcije na lokalnom nivou od strane nadležnih organa.\nNa bazi rezultata iz prethodnog projekta «Korupcija na lokalnom nivou – nulta tolerancija!», koji je Centar za građansko obrazovanje (CGO) sproveo sa partnerima, koncipiran je projekat «Misli lokalno – djeluj lokalno! – borba protiv korupcije na lokalnom nivou», koji je CGO realizovao u saradnji sa NVO Bonum iz Pljevalja, NVO Inkubator – Prostor za nezavisne kulturne inicijative iz Kotora i NVO Centar za istraživačko novinarstvo – CIN iz Podgorice, u periodu od decembra 2015. do novembra 2017.godine. Projekat je finansirala Evropska unija u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) 2015, a kofinansiralo Ministarstvo vanjskih poslova Kraljevine Holandije. Ova akcija bila je u skladu sa Revidiranim Akcionim planom za Poglavlje 23, koji je predvidio pripremu i usvajanje akcionih planova za borbu protiv korupcije za svaku jedinicu lokalne samouprave.\nDa li su postojeći kapaciteti i mehanizmi za prevenciju i represiju korupcije na lokalnom nivou dovoljni da bi se opštine izborile sa ovom pojavom? Koji su rezultati rada opština i kako unaprijediti sistem da bi ti rezultati bili vidljiviji, efikasniji i dugoročniji? Na koji način OCD mogu doprinijeti u borbi protiv korupcije na lokalnom nivou? Koliko su građani i građanke upoznati sa štetnim oblicima i posljedicama korupcije na lokalnom nivou i kako ocjenjuju antikoruptivne mehanizme i institucije, ali i druge aktere koji mogu unaprijediti ili usporiti borbu protiv korupcije? Ovo su neka od brojnih pitanja na koje je projekat «Misli lokalno – djeluj lokalno! – borba protiv korupcije na lokalnom nivou» pružao odgovore.\nOpšti cilj bio je doprinos učešću civilnog društva u sprovođenju antikoruptivnih politika kroz monitoring, izvještavanje i nadgledanje aktivnosti na lokalnom nivou u Crnoj Gori. Specifični cilj projekta bio je unaprijeđenje kapaciteta manjih organizacija civilnog društva (OCD) u Crnoj Gori u praćenju antikoruptivnih strategija i aktivnosti na lokalnom nivou kroz razmjenu informacija, iskustava i finansijsku podršku.\nTokom realizacije projekta, pažnja je bila usmjerena na analizu i procjenu kapaciteta lokalnih samouprava u Crnoj Gori da efikasno spriječavaju i da se bore protiv korupcije, i to kroz prizmu postignutih rezultata u realizaciji mjera sadržanih u ključnim antikorupcijskim dokumentima na lokalnom nivou, ali i kroz percepcije građana i građanki. Dodatno, pružena je direktna podrška OCD, različitog stepena razvoja, dodjelom finansijskih sredstava za sprovođenje projekata u lokalnim zajednicama, jačanjem njihovih kapaciteta radi uspješne realizacije tih projekata u skladu sa evropskim pravilima, obezbjeđivanjem kontinuiranog mentorstva i savjetovanja tokom trajanja projekata. Na ovaj način, OCD koje nijesu bile korisnice IPA programa u Crnoj Gori stekle su znanja i vještine u oblasti borbe protiv korupcije na lokalnom nivou, ali i upravljanju projektima iz EU fondova. Takođe, u cilju uključivanja građana i građanki u borbu protiv korupcije u njihovim lokalnim zajednicama sprovedena je široka informativna kampanja u crnogorskim opštinama, dok je kroz seriju objavljenih istraživačkih tekstova o konkretnim slučajevima korupcije dodatno skrenuta pažnja javnosti na razorne posljedice ove pojave.\nProjektom su produkovane brojne preporuke i mogući odgovori na probleme prouzrokovane korupcijom na lokalnom nivou i to kroz direktnu saradnju sa organizacijama civilnog društva (OCD), građanima/kama, lokalnim vlastima i drugim zainteresovanim stranama.\nKroz projekat je urađeno i istraživanje javnog mnjenja o percepciji korupcije na lokalnom nivou, čije nalaze možete pronaći OVDJE.\nMaterijali za konkurs za podršku OCD u Crnoj Gori u oblasti lokalnih antikoruptivnih aktivnosti – II poziv\nIPA Konkurs II 2016\nIPA II Vodic 2016\nIPA II Prijavni formular 2016\nIPA II Aneks I Matrica logičkog okvira 2016\nIPA II Aneks II Budzet 2016\nMaterijali za konkurs za podršku OCD u Crnoj Gori u oblasti lokalnih antikoruptivnih aktivnosti – I poziiv IPA Konkurs 2016\nIPA Vodic 2016\nIPA Prijavni formular 2016\nIPA Aneks I Matrica logickog okvira 2016\nIPA Aneks II Budzet 2016\nIPA 2016 Pojasnjenja\nIPA 2016 Ispravka IIPA Konkurs II 2016\nInformacije o podržanim projektima za oba poziva se mogu naći OVDJE.


27.03.2018 posted by: RADIOSRB\nNa inicijativu Međunarodnog pozorišnog instituta od 1961. godine 27. marta se širom sveta obeležava Svetski dan pozorišta. Na taj dan pozorišta u svetu, Nacionalni centri međunarodnog pozorišnog instituta i čitava međunarodna pozorišna zajednica organizuje različite pozorišne manifestacije, od kojih je najvažnija tradicionalna međunarodna poruka koju, na poziv\nMeđunarodnog pozorišnog instituta, uvek piše pozorišna ličnost svetskog ugleda. Amatersko pozorište Janićije Popović iz Gračanice je u predhodnom periodu bilo više nego aktivno, a više detalja o njihovom radu u intervjuu za KFOR radio iznosi predstravnik Doma kulture Gračanica, Aleksandar Gudžić.\n“Organizovali smo nekoliko humanitarnih predstava za pomoć malom Vasiliju NIkoliću iz Lapljeg Sela i tom prilikom smo prikupili 79 000 dinara. Igrali smo za mališane Šilova, Štrpca i Prilužija luktarsku predstavu ,,Budi to što jesi”, da bi negde vrhunac u predhodnom periodu i kruna bilo učešće na 48. susretu profesionalnih lutkarskih pozorišta u Zrenjaninu gde su članovi amaterskog pozoršita Janićije Popović igrali u čast nagrađenih na tom festivalu. To je jedan od najvećih luktarskih festivala i ti ljudi koji su odlučili da naše pozorište igra na festival, prepoznali su talenat članova ansambla Janićije Popović za lutkarstvo i su nagradili ih, tako da i u budućnosti podržavaju realizaciju njihovog talenta.”\nPrvu poruku za Svetski dan pozorišta napisao je Žan Kokto 1962.\nUpravo 27. mart odabran je kao idealan datum, jer se još od 1962. pamti kao dan otvaranja Teatra nacija u Parizu.


Gavrilović: "Vučić i REM najveći profiteri međustranačkog dijaloga" | Sremska Mitrovica - Info\nDirektor BIRODI-ja Zoran Gavrilović ocenio je u analizi Nacrta Zaključka druge faze međustranačkog dijaloga, da su najveći „profiteri“ predloženih rešenja predsednik Srbije i lider SNS-a Aleksandar Vučić i REM, dok su na strani onih koji nisu profitirali su građani i demokratija, prenosi N1.\n– Autori Nacrta su zato predložili formiranje REM kopije, koja svojim nadležnostima se preklapa sa Nadzornim odborom, telom čiju nadležnosti i sastav su regulisane Zakonom o izboru narodnih poslanika članovi 99 i 100. Tako pored dva (nefunkcionalna) tela nastalo je i treće! Šta će se desiti kada o istoj stvari donosu razlitite odluke ili mišljenja ostaje da se vidi – upozorio je Gavrilović u analizi objavljenoj na zvaničnoj internet stranici BIRODI-ja.\n– Telo će se prema zamisli autora za period svog postojanja baviti i nadzornom rada skupštinskih/regulatornih tela što je suprotno konceptu nezavisnosti reglatornih/skupštinski tela (Agencija za sprečavanje korupcije, REM, Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti …) – navedeno je u analizi.\nSkreće se pažnja i da autori Nacrta sugerišu da se pri izboru članova Tela vodi računa o „političkom pluralizmu i profesionalnoj stručnosti“, čime se promoviše koncept partijske države, koja je kod nas prevenirana članom 5 Ustava Srbije stavom „Političke stranke ne mogu neposredno vršiti vlast, niti je potčiniti sebi“ i uspostavljanjem regulatornih skupštinskih tela.\n– Na ovaj način se promoviše koncept političke volje, koji je suprotan konceptu vladavine prava i integriteta institucija, tj. principu da se na bazi zapisanog u zakonu, koje sprovode nadležne institucije, regulišu prava i obaveza učesnika u pravnom životu. Konkretno, o poštovanju prava i obaveza u izbornom procesu treba da se stara regulatorno telo čiji su članovi stručnjaci sa regulisanim sukobima interesa izabrani u procesu u kojem je regulisan sukob interesa, bez diskrecionog odlučivanja, na javnom konkursu sa jasnim kriterijumima i jasno definisanim i izvesnim sankcijama za kršenje procedure – naveo je Gavrilović.\nUmesto toga, kako je upozorio, autori Nacrta su REM-u dali mogućnost da u netransparetnom postupku „izabere“ šest članova Tela, koji će kao članovi Tela koje će nadzirati rad REM-a, koje je u to telo sam REM birao, što je, kako je ocenio, bazičan primer sukoba interesa.\n– S druge strane, jedan od fasilitatora, predsednik Narodne skupštine je lider stranke, učesnice na izborima. Njemu, ali i ostalim fasilitatorima je dato pravo da u netrasparetnom proceu predlože još šest članove Tela, što je u slučaju predsednika Narodne skupštine sukob interesa iz ugla člana 40 Zakona o sprečavanju korupcije – ukazao je direktor BIRODI-ja.\n– Time je REM faktički zadržao pravo da (posredno) utiče na izgled izveštaja o monitorngu izveštavanja emitra putem davanja saglasnosti na izgled metodologije monitoringa – stoji u analizi.\n– Nažalost ni vlast, ni opozcija, a ni EU posrednici nisu imali sluha da se očuva vladavina prava i integritet institucija kao garanta integritet izbornog procesa – konstatovao je Gavrilović.\nRelated Items:aleksandar vučić, Featured2, zoran gavrilović


U radnoj posjeti Tuzlanskom kantonu (TK) danas su bili premijeri: Unsko-sanskog, Zeničko-dobojskog, Srednjo-bosanskog, Bosansko-podrinjskog, Livanjskog i Posavskog kantona.\nKantonalni premijeri sastali su se s premijerom Tuzlanskog kantona Begom Gutićem s ciljem uspostavljanja bolje međukantonalne saradnje i usaglašavanja stavova o više značajnih tema, među kojima su Zakon o pripadnosti javnih prihoda u FBiH, razvojni planovi, strateško planiranje i budući projekti.\n- Cilj današnjeg sastanka je bio da razmijenimo iskustva i informacije o funkcionisanju kantonalnih Vlada, te načinu rješavanja problema s kojima se susrećemo - istakao je premijer TK Bego Gutić.\nIzmeđu ostalog, bilo je riječi i o inicijativama koje su pokrenute za izmjenu Zakona o pripadnosti javnih prihoda FBiH, dodao je on.\nJedan od zaključaka današnjih razgovora je da se inicijativa za izmjenu i dopunu Zakona o pripadnosti javnih prihoda u Federalnom parlamentu, koja je već pokrenuta od poslanika s područja TK, nastavi i ubrza izjašnjavanje Parlamenta FBiH o Prijedlogu zakona - navodi Gutić.\nDodaje i da je tema razgovora je bila i strategija razvoja kantona, koja se radi s UNPD-om i koja je u završnoj fazi, te da je iskoristio priliku da upozna kolege iz drugih kantona sa načinom njene izrade.\n- Sastali smo se na poziv premijera TK, da razgovaramo o suradnji i problemima kantona, prvenstveno o problemu s proračunom i zadovoljavanjem svih potreba - izjavio je premijer Posavskog kantona Marijan Klaić, te istakao da je jedna od tema pitanje pravedne raspodjele poreza po osnovu PDV prihoda.\n- Posavski kanton već deset godina se bori da korigira koeficijent raspodjele poreza, s obzirom na to da je napravljena nepravda u proteklih deset godina - navodi Klaić.\nDodao je da postoji nepravda i prema drugim kantonima, te da postoji inicijativa za davanje prijedloga određenim institucijama da se napravi pravednija raspodjela.\nNa sastanku je, između ostalog, zaključeno da je finansijsko stanje budžeta u većini kantona u Federaciji Bosne i Hercegovine zabrinjavajuće, te da su kantoni sve bliže stanju finansijske neodrživosti, a jedan od razloga za to je, kažu, neravnopravnost u raspodjeli javnih prihoda, otplati javnog duga, te organizaciji i funkcionisanju javnih preduzeća na prostoru FBiH.


Sportske.net - Zvezda ima novog trenera, nekadašnji reprezentativac preuzeo crveno-bele\nSvojevremeno je bio stameni defanzivac tokom igračke karijere.\nNekadašnji reprezentativac Ratko Đurković novi je trener rukometaša Crvene zvezde, saopštio je danas beogradski klub.\nĐurković je poslednji angažman imao u Kuvajtu, u ekipi Al-Kurain, a kao prvi trener do sada je predvodio Lovćen sa kojim je osvojio Kup Crne Gore 2011. godine, Pelister i mađarski Komlo. Sa banjalučkim Borac je bio šampion BiH u sezoni 2016/2017, radio je za Al-Rajan i tokom dve sezone u Orošhazu u madjarskom šampionatu.\n"Upravo je to bilo i ključno da dodjem. To su ljudi sa kojima imam jako dobre odnose, medjusobno poštovanje, mislim da je to dobra početna pozicija. Zdrav odnos, da svako zna šta je čija obaveza. Video sam ambiciju kod njih da žele da naprave mnogo više, a i ja želim da se ostvarim kao trener na mnogo većem nivou, što Crvena zvezda i jeste," rekao je Đurković, preneo je klupski sajt.\n"To je posao koji je uvek na udaru, posao gde se greške, barem kod nas, retko praštaju, ali ja to volim da radim. Čitav život sam u rukometu, opredelio sam se da budem trener i ovome ću pristupiti maksimalno posvećeno. Ako se ispratimo svi zajedno, mislim da to u budućnosti može da dovede do mnogo boljih rezultata nego do sada", dodao je 40-godišnji trener.\n"Znam da nigde nije lako, ja sam čovek rukometa i nisam od onih koji će reći 'lako ćemo'. Vidimo i na Evropskom prvenstvu da se priča o Holandiji i Crnoj Gori da su hit turnira. Zato što su svi pričali o njima da su mala zemlja ili nisu toliko rukometne zemlje, nisu toliko na scen, ali momci igraju. I to dobro. Moramo da budemo fokusirani, da pokažemo da smo dobri, a ne da pričamo da smo dobri. Nije dovoljno samo ime koje nosi klub, moramo to i da dokažemo", naveo je Đurković.\n"Radnički je dobra ekipa. Ostaje mi da kroz par pripremnih utakmica vidim mogućnosti ekipe i kako ćemo da funkcionišemo. Imamo povredjenih igrača. Veliki izazov i šansa da se prodje dalje i ja želim da idemo korak po korak. Počev od prijateljskih utakmica, želim da napravimo atmosferu da idemo da pobedimo, da to bude način koji će se videti na terenu", rekao je Đurković.


Završeni paviljoni u Požarevcu, Sremskoj Mitrovici i Leskovcu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Završeni paviljoni u Požarevcu, Sremskoj Mitrovici i Leskovcu\nNakon navoda Saveta Evrope da u srpskim zatvorima ima više zatvorenika nego mesta reagovala Uprava za izvršenje krivičnih sankcija\nJ. D.10.04.2021. 09:58\nDa su zatvori u Srbiji pretrpani i da je broj zatvorenika po zatvorskom službeniku veći od evropskog proseka a troškovi države po zatvoreniku znatno manji nego u evropskim zatvorima, pokazao je izveštaj Saveta Evrope (SE) za period od 2019. do 31. januara 2020. godine.\nKako navodi SE, u Srbiji je krajem januara prošle godine bilo 11.077 zatvorenika u poređenju sa 10.871 godinu dana ranije.\nMeđutim, iz Uprave za izvršenje krivičnih sankcija (Uprava) podsećaju da je izveštaj SE za 2019. godinu konstatovao da je u Srbiji u kazneno-popravnim ustanovama došlo „do manjeg rasta stope opterećenosti smeštajnih kapaciteta“. U tom smislu, iz Uprave očekuju da naredni izveštaj konstatuje da je Srbija ispunila sve standarde u smeštaju osuđenika i pritvorenika, imajući u vidu da su veliki projekti u zavodima završeni u 2020. godini.\nIz Uprave podsećaju da je 2019. otvoren novi paviljon u Zabeli za smeštaj 216 osoba, dok je u KPZ za žene u Požarevcu izgrađen paviljon za smeštaj 160 osuđenica.\n„Zabela je u međuvremenu dobila novi paviljon za smeštaj 224 osuđenika, dok se u junu ove godine očekuje kraj izgradnje još jednog objekta, takođe za 224 mesta. U najvećem KPZ u zemlji, u Sremskoj Mitrovici, izgrađen je moderan paviljon za smeštaj 320 osuđenika, a završen je i nov objekat za 200 osoba u Okružnom zatvoru u Leskovcu. U ovom trenutku traje izgradnja novog KPZ zavoda u Kragujevcu koji će spadati u red najsigurnijih zatvora u Srbiji i to za smeštaj 500 osuđenika“, naglašavaju iz Uprave.\nIstiču i to da je netačan podatak SE da je u 2019. bilo 23 bekstva iz zatvora, ukazujući da je reč o 23 udaljenja iz poluotvorenog dela zavoda koji po zakonu ne mogu da imaju fizičko-tehničke prepreke, kao u zatvorenom delu, zbog čega se udaljenja ne karakterišu kao bekstva.\nInače, izveštaj SE je pokazao i da u Srbiji prosečan zatvorenik ima 37,5 godina prema evropskom proseku od 36 godina, da je 16,5 odsto zatvorenika služilo kaznu manju od godinu dana, zatim 26,6 odsto od godinu do tri, 23 odsto od tri do pet godina, 19 odsto od pet do deset godina. iz SE ukazuju da je u srpskim zatvorima 24 odsto osuđenih zbog droge, 25 odsto zbog krađe, 10 odsto zbog ubistva, kao i da su u 2019. zabeležena 63 smrtna slučaja, uključujući pet samoubistava.\nSedmoro dece sa majkama\nPrvi put su za najnoviji izveštaj Saveta Evrope prikupljeni podaci o deci koja žive sa majkama u zatvorima i početkom 2020. godine bilo ih je 1.608 u 37 zatvora. U većini zatvora deca ostaju sa majkama do treće godine a u Srbiji je to do dve godine. Zaključno sa januarom prošle godine, u zatvorima u Srbiji sa majkama je bilo sedmoro dece. Srbija, prema izveštaju, ima mali udeo žena u zatvorskoj populaciji, od nepunih pet procenata.\nSavet EvropeUprava za izvršenje krivičnih sankcijazatvorenicizatvoriBeograd\n2 reagovanja na “Završeni paviljoni u Požarevcu, Sremskoj Mitrovici i Leskovcu”\n10. aprila 2021. u 10.19\nNeka naprave sto bolje zatvore, kad odu sa vlasti mnogima ce to biti nova adresa prebivalista.\n11. aprila 2021. u 00.55


Zašto još uvek nismo našli vanzemaljce? - Sputnjik Srbija\n20:53 03.09.2016 Preuzmite kraći link\nFermijev paradoks kaže da, ako inteligentan život nije karakterističan isključivo za planetu Zemlju, onda bi naša galaksija trebalo naprosto da vrvi od naprednih civilizacija. Paradoks nastupa u prostoj činjenici da dosad nismo kontaktirali nijednu od njih. Gde su?\nJedan od odgovora na ovo pitanje jeste „hipoteza zoološkog vrta“ u kojoj se predlaže da napredne civilizacije, iz samo njima poznatog razloga, namerno ne žele da nam se predstave, odnosno da se kriju od Zemljana i čovečanstva.\nMeđutim, problem vezan za ovo rešenje jeste da takav podvig zahteva neku vrstu organizacije. To bi značilo da u našoj galaksiji postoji zajednica naprednih vrsta koje su složne u najmanje jednoj stvari — da ne kontaktiraju Zemlju, piše portal „Kliks“.\nAstrofizičar Dankan H. Forgan je ovu hipotezu dodatno razradio i zaključio da verovatnije postoji više organizacija, umesto da se civilizacije okupljaju u isključivo jednu asocijaciju. Zaključak je doneo na osnovu više faktora, uključujući starost civilizacija, udaljenost, vreme pristupa organizaciji i životni vek civilizacije.\n„Ukoliko bi postojala samo jedna organizacija, to bi značilo da je njihov životni vek izuzetno dug i da one nastaju u vrlo kratkom vremenskom razmaku, što je generalno malo verovatno, ali i dalje moguće“, rekao je Forgan.\nUpravo zbog toga, verovatniji scenario jeste da u našoj galaksiji postoji više civilizacijskih grupa čija je sinhronizacija malo teža.\n„Možda Zemlja pluta u delu galaksije kojom vlada grupa konzervativnih ili opreznih vanzemaljskih civilizacija koje ne žele da nas kontaktiraju. S druge strane, kako budemo postajali tehnološki napredniji, barijere između nas i njih će nestati“, rekao je Forgan.\nkontakt, vanzemaljac, vanzemaljci, nauka


Četiri kompanije zainteresovane za "Galeniku" - Fabriku žele Amerikanci, Emiraćani, Palestinci i Švajcarci - Edukaplus\nČetiri kompanije zainteresovane za „Galeniku“ – Fabriku žele Amerikanci, Emiraćani, Palestinci i Švajcarci\nZa strateško partnerstvo sa „Galenikom“, čija sudbina mora da bude rešena do 31. maja, zainteresovane su četiri velike svetske kompanije, saznaje „Blic“.\nAnand Ijer, generalni menadžer američke kompanije „Pari Biomedical“, posetio je zemunsku fabriku pre nedelju dana. Četvoročlanu delegaciju interesovala je proizvodnja „Galenike“, ali i stanje farmaceutske industrije u Srbiji. O partnerstvu sa „Galenikom“ razgovarali su i sa ministrom privrede Željkom Sertićem.\n– Reč je o kompaniji koja bi u „Galeniku“ unela obrtni kapital. Promet bi hteli da povećaju tri puta, sa 50 na 150 mil EUR godišnje. Njihovim dolaskom dobila bi i fabrika, ali i Srbija, jer je „Galenika“ jedna od 17 državnih kompanija čija sudbina mora da bude rešena u naredna četiri meseca. Reč je i o jedinoj fabrici lekova u državnom vlasništvu, a koja zapošljava 1.400 ljudi – kaže izvor „Blica“ iz Vlade.\nSagovornik dodaje da je „Galeniku“ zbog strateškog partnerstva u avgustu posetila i delegacija kompanije „Piqur“ iz Bazela. U „Galenici“ su prethodno bili menadžeri arapskog „Julphar“-a, vodećeg proizvođača insulina u Africi i Azijiu, ali i 470 različitih lekova. „Galeniku“ su u februaru prošle godine posetili i čelnici palestinske kompanije „Pharma Care PLC“, da bi u junu bili i u Agenciji za privatizaciju.\nNedeljko Pantić, generalni direktor „Galenike“, potvrdio je za „Blic“ da je za strateško partnerstvo zainteresovano nekoliko svetskih kompanija.\n– Menadžment i sindikati „Galenike“ podržavaju strateško partnerstvo. Smatram da je partner dobro rešenje, iako njegov dolazak znači i nov menadžment, ali se ne protivimo. Kompanija može dobro da radi, što su pokazali i rezultati iz 2015. i 2014. godine – kaže Pantić za „Blic“ i podseća na najave da će u februaru biti raspisan javni poziv za strateško partnerstvo.\nKompanija danas posluje pozitivno\n„Galenika“ je do 2010. ostvarivala godišnju dobit i do pola milijarde dinara. Njen sunovrat počeo je sa direktorom Nenadom Ognjenovićem, koji je fabrici napravio dugove od 220 mil EUR i kome se danas sudi za milionske malverzacije. Kompanija je počela da posluje pozitivno u 2014. i danas nije na teretu budžeta države.


Vakcinacioni nacionalizam, javne tajne i naivnost Brisela - 24vesti\nVakcinacioni nacionalizam, javne tajne i naivnost Brisela\nKoronavirus se ubrzava i Evropa je iznenađena što se našla u prilično nezgodnoj situaciji.\nVakcina koju su već naručili ne stiže, kasno je i pitanje je kada će biti. Vakcinacioni nacionalizam, javne tajne i naivnost Brisela\nŠta se tačno dogodilo? U stvari, u Briselu je već sve više nego jasno, ali za sada vidimo samo „manje pobune“, priče o tome kako će „lupiti pesnicom o stol“ kako bi „primorali“ farmaceutske kompanije da isporuče ono što već imaju plaćeno.\nProblem je što ne postoji sto za udaranje, osim možda duž cele dužine Atlantika, jer se na obe strane ovog okeana kriju odgovori na pitanje gde je završila vakcina namenjena Evropskoj uniji.\nOno što se dešava je zapravo druga runda pristupa „Zaј*bi EU“, koju je nehotice na „vrućoj liniji“ popularizovala zamenik američkog državnog sekretara Victoria Nuland.\nIznenađenje je minimalno, bar što se tiče onih koji su se postavili, iznenađuje samo količina naivnosti koju ima Evropa.\nAko postoji samocenzura, onda je ovo samonaivnost proizvedena beskrajnim evropskim izbegavanjem „mahanja“ poretkom statusa kvo koji postoji na transatlantskoj liniji.\nU suprotnom, ne bi bilo potrebe za svim tim „javnim tajnama“, ali bilo bi otvoreno reći ono što gotovo svi već znaju – SAD i Britanija su uskočile preko reda, dale više novca farmaceutima i opravdale svoju misiju: što nije da bi se čovečanstvo spasilo od ozbiljne pretnje, već profit – „spas“ ovde dolazi gotovo kao sporedni efekat (i to ako novi sojevi virusa takođe ne sruše te nade).\nPrema britanskom listu The Telegraph, vakcine protiv korone AstraZeneke – koje je EU već naručila i platila – „su možda završile u Britaniji„, otkrivaju neimenovani diplomatski izvori u Briselu. Kako je to moguće?\nKao što smo rekli, a pomenuti „neimenovani“ izvori to potvrđuju – ova britansko-švedska farmaceutska kompanija isporučila je Britaniji već pripremljene doze za EU, budući da je Britanija plaćala veću cenu po dozi nego što je to činila EU i ranije.\nSve su to više nego dobro poznati aspekti konkurencije pre konkurencije na slobodnom tržištu, ali tragično je i poražavajuće što je ovo prepušteno i ovoj priči.\nOvo nije takmičenje za „novi pametni telefon“, već se radi i o ljudskim životima i o funkcionisanju državnih ekonomija.\nMnoge zemlje vole da ističu da je ova pandemija „poput ratnog stanja“ – zašto se onda ne ponašaju tako?\nU ratu je svaka država više nego sposobna da sve privatne poslove podredi odbrani zemlje, nema većih rasprava.\nKako je onda moguće da je „sudbina sveta“ poverena nekolicini stranih farmaceutskih profitera? Ako jedna mala Kuba može da proizvede efikasnu vakcinu, može li se verovati da je cela Evropa toliko potkapacitirana?\nEvropska unija je trebalo da skupi hrabrosti da ovu borbu pretvori u blokovski projekat s ciljem proizvodnje „evropske vakcine“, a ne da zavisi od kompanija koje uvek mogu da zaintrigiraju, prevare, povuku sve za svojim interesom i bolje kotiranje na berzama.\nPrema projektu Evropske unije, ova priča će biti krajnje poražavajuća jer će otkriti svoje unutrašnje kontradikcije u sirovom stanju.\nSnaga kompaktnije federacije, poput američke, sada će doći do izražaja, dok će EU ostati gola kao projekat koji „mnogo govori“, ali čini malo, osim u korist ekonomskih interesa onih glumci koji to mogu što adekvatnije da koriste.\nMnogo toga je bilo jasno već prošle godine negde u ovo vreme.\nNagađa se da su koronavirus u Italiju donela dva kineska turista 31. januara 2020. Krajem februara prvi pacijenti su počeli da umiru, a onda je situacija eskalirala. Dobar deo ostatka Evrope u to vreme ponašao se kao da više „ne poznaje“ Italiju, a u epicentar virusa prve strane snage koje su stigle bile su ruske i kubanske.\nKako će se stvari odvijati moglo se videti u proleće 2020. godine, kada su se američki agenti, kao u špijunskom filmu, pojavili bukvalno na pisti na kineskom aerodromu da bi teret otkupili zaštitnim maskama.\nAvion je poleteo, ali ne prema Evropi već prema Americi. Imajući u vidu takve slučajeve, kako bi Evropa uopšte mogla pomisliti da će Amerika, kada stvari postanu „guste“, preskočiti sebe na način koji će omogućiti da vakcina prolazi kroz Evropu?\nEU bi mogla ići svojim putem i lako videti ishod ove priče. Drugim rečima, da je u položaju Amerike, gotovo sigurno bi se ponašala na isti način.\nDžo Bajden je prekjuče najavio da planira da ima čak 600 miliona doza vakcine do početka ovog leta, ili dovoljno za vakcinaciju gotovo celokupne američke populacije (dve doze po korisniku potrebne su za stvaranje dugoročnog imuniteta).\nEvropa, s druge strane, može samo čekati i nadati se da će se Amerika do tada vakcinisati.\nJasno je da će neke vakcine i dalje stizati u Evropu, čisto tako da cela ova stvar ne bude previše očigledna, ali na kraju neće igrati veliku ulogu, jer, podsetimo, svrha vakcine nije samo zaštita stanovništvo od koronavirusa ali da ponovo otvori ekonomiju.\nUz vakcinaciju samo malog broja stanovnika, EU može samo čekati, ali neće biti masovnog otvaranja, a svaki naredni dan zaključavanja nanosi velike udarce ekonomiji, možda čak i toliko velik da je čak i ogroman paket za spasavanje izglasan prošle godine od lidera EU neće biti dovoljan.\nTo zauzvrat može dovesti do tektonskih poremećaja u globalu, u smislu snage.\nZamislite, na primer, da je Bajden zaista uspeo u svom naumu i da je koronavirus „proteran“ iz SAD-a i pre početka ovog leta, a Evropa mora da sačeka jesen, zimu ili duže.\nStvorio bi veliku prazninu koju bi bilo teško nadoknaditi i da „veliki saveznici“ itekako mogu biti veliki rivali koje smo videli tokom ovih godina Trampove administracije, gde su se odnosi između Vašingtona i Brisela znatno pogoršali.\nJoš jedna naivnost EU bila bi uverenje da je to isključivo efekat „trampizma“ – Tramp je samo otvorenije pokazao kako stvari zaista stoje i bilo bi iluzorno verovati da će se administracija Bajdena toliko razlikovati (što može već se vidi iz prvog poteza: Bajdenova dilema rešena je prvog dana: Ukidanje „trampizma“ biće strogo selektivno – zašto gubiti vredna otkrića poput agresivnog odnosa prema Kini i pritiska na Iran? A ambasada je već bila preselili u Jerusalim …).\nMože li se očekivati „nemoguće“, da će EU na kraju biti primorana da vakcinu traži na mestima koja je već unapred, po političkoj liniji, označila kao „nikad“?\nJasno je da mislimo na vakcine iz Rusije i Kine. Neke zemlje, koje su vremenom stvorile manevarski prostor, to već čine, poput Mađarske (koja je već dobila doze ruske vakcine Sputnik V). Većina zemalja EU neće se usuditi da krene u takvom smeru, bar ne još ili bar dok situacija ne postane krajnje alarmantna, što se nadamo da neće.\nUbrzo pre samita o vakcinaciji, bavarski premijer Markus Soder juče je pozvao na veću proizvodnju vakcina i predlaže državnu „industriju vakcina za vanredne situacije“.\n„Posvećen sam socijalnoj tržišnoj ekonomiji“, rekao je šef CSU „Weltu“.\n„Ali zbog pandemije korone postoji hitna situacija koja bi mogla dugoročno da ošteti tržišnu ekonomiju. Zbog toga bi trebalo da postoji industrija vakcina za hitne slučajeve u kojoj država postavlja jasne smernice. Dakle, potrebno nam je više proizvodnih kapaciteta i brže procedure odobravanja. Pored toga, mora se proveriti da li su dozvoljene i druge vakcine, zahtevao je Soder.\n„Evropska regulatorna tela takođe treba da provere rusku i kinesku vakcinu što je pre moguće. Ako su bezbedne i efikasne, treba ih takođe koristiti.“\nDo sada su vakcine iz Moderne i Biontech i Pfizer odobrene u Evropskoj uniji. U petak je EU takođe dala zeleno svetlo za vakcinu protiv korone Astra-Zenece.\nŠteta je već načinjena.\nEU već gubi milijarde jer kampanja vakcinacije ne ide prema unapred definisanim rokovima, a ljudski životi će biti izgubljeni.\nDa li bi ovo mogla biti dovoljno velika „škola“ za budućnost? Za neke nove slične krizne situacije?\nTrebalo bi, ali bez velike reforme neće biti – i reformisaće se pre svega na način razmišljanja o geopolitici i poenta Evrope u današnjem svetu.\nJasno je da ovde govorimo o trenutnom evropskom zaprepašćenju kaubojskim taktikama i nacionalizmom vakcinacije, ali ne zaboravimo da svet nisu Sjedinjene Države i Evropa.\nTakođe postoji niz zemalja koje nisu dovoljno bogate da nabavljaju vakcine po „aukcijskim cenama“ – u mnogim siromašnim zemljama, posebno u Africi, još uvek nije vakcinisana nijedna osoba!\nSZO s pravom ističe da je ovo „moralna katastrofa“ našeg vremena, a biće još veća iz razloga koje smo naveli, zbog činjenice da je sudbina čoveka prepuštena volji moćnih korporacija.\nOTKRIVENO ČIME SE DANIJEL BAVIO PRE ZADRUGE Ovo niko do sada nije znao! Mina...\nOVO JE POSEBAN DAN I ZA MENE: Dodik skrenuo pažnju na važnost posete poglavara...\nKragujevčani podržavaju pojačane mere\nVakcina „Džonson i Džonson“ uskoro u upotrebi u Evropi


Otvoren konkurs za četvrtu generaciju učesnica Rok kampa za devojčice! - Gde sa decom? Najaktuelnija dešavanja za decu u Beogradu\nOtvoren konkurs za četvrtu generaciju učesnica Rok kampa za devojčice!\nFormat ovogodišnjeg kampa je promenjen i podrazumevaće niz dnevnih radionica u gradovima sa najviše prijavljenih učesnica, ujedno se pridržavajući svih bezbednosnih mera. Na ovaj način, izbegavanjem zajedničkog noćenja i radom u manjim grupama obezbediće se kako fizičko distanciranje učesnica i mentorki, tako i mali broj osoba u zatvorenim prostorijama. U prva dva mesta kamp će se održati od 17. do 21. avgusta, dok ćemo treći grad posetiti u periodu od 23. do 27. avgusta. Novina koju je uvedena ove godine jeste da na konkurs za učešće mogu da se prijave i polaznice sa svih prethodnih kampova, iako će tokom odabira učesnica devojčice koje do sada nismo upoznale ipak imati prednost.\nRok kamp za devojčice je neprofitni program namenjen devojčicama uzrasta od 11 do 14 godina iz svih delova Srbije koje se interesuju za rok muziku. Tokom pet dana kampa, učesnice će učiti osnove ili usavršavati sviranje električne gitare, bas gitare, bubnjeva ili klavijatura. Biće formirani bendovi sa po četiri članice, a poslednjeg dana kampa ćemo umesto zajedničkog nastupa snimiti po jednu pesmu svakog benda, te će aktivnosti devojčica na kampu rezultirati finalnim video snimkom koji ćemo predstaviti javnosti.\nPosebno su dobrodošle devojčice koje žele da se bave rok muzikom, ali nisu imale priliku da to svoje interesovanje razvijaju. Devojčice koje se na neki način razlikuju od većine posebno podstičemo da se prijave na kamp. Nikakve lične karakteristike neće biti povod za diskriminaciju: nacionalnost, veroispovest, fizičke karakteristike i drugo. Važno je da devojčica razume srpski jezik i da ima fizičke mogućnosti da svira izabrani instrument. Posebno se ohrabruju devojčice iz manjih mesta u Srbiji, udaljene od velikih gradova, da se prijave jer možda baš to mesto bude odabrano kao lokacija jednog od tri kampa.\nU toku je i kampanja za doniranje instrumenata i muzičke opreme Rok kampu za devojčice. Ukoliko imate stari instrument ili znate nekog ko poseduje deo opreme koja bi mogla da upotpuni njihovu muzičku biblioteku, molimo vas da toj osobi prosledite ovaj FORMILAR za donaciju instrumenata.\nDevojčica snimi kratak video (do 5 minuta) u kojem se predstavi i odgovara na pitanja) a)Da li se baviš muzikom i na koji način?\nVAŽNA NAPOMENA: Nakon popunjene prijave pošaljite mail na femixinfo@gmail.com kako biste potvrdili svoju prijavu.\nPostoje kotizacije kojima roditelji učestvuju sa 1/4 troškova projekta. Kotizacija iznosi ukupno 5.000 RSD i služi ISKLJUČIVO za pokrivanje dela troškova održavanja samog kampa i učešća devojčice na kampu. Projekat je neprofitan i nekomercijalan i organizacija ne zadržava nikakav profit.\nOsim mogućnosti da se pridruži četvrtoj generaciji učesnica Rok kampa za devojčice, učesnice će imati priliku da steknu zaista jedinstveno iskustvo koje će i njima, ali i njihovim roditeljima/ starateljima ostati dugo u pamćenju.\nUkoliko je potrebno, putne troškove devojčice do mesta održavanja kampa i nazad do mesta stanovanja.\nDeset višečasovnih radionica odabranog muzičkog instrumenta (klavijatura, bubnjeva, gitare ili bas gitare) tokom trajanja kampa, uz mentorstvo i podučavanje mladih muzičarki koje devojčici mogu poslužiti kao uzor ili inspiracija u daljem razvijanju interesovanja. Svaku grupu od osam učesnica vode i podučavaju po dve mentorke – muzičarke.\nZa više informacija o kampu pišite nam na femixinfo@gmail.com ili pozovite koordinatorku kampa Mašu Peruničić na 063/7018571\n8,667 total views, 2 views today


Bitići u Beogradu: Sastanak sa Skotom i tužiteljkom\nIljir Bitići, čija su trojica braće, Ilji, Agron i Mehmet, ubijeni 1999. godine u Srbiji, sastao se u Beogradu sa ambasarodom SAD Kajlom Skotom.\nKako su bivše vođe OVK postale ugledni investitori u Crnoj Gori\nKrajnje prijateljski odnos režima u Prištini i Podgorici prati i saradnja i povezivanje na poslovnom planu, pa se kontroverzni biznismeni sa Kosova sve češće pojavljuju kao dobrodošli...\nKupovao oružje za OVK, a sada bi "biznis u Crnoj Gori"\nFljorin Krasnići, "biznismen" koji je devedesetih godina prikupljao novac za naoružavanje OVK, gradi dve male hidroelektrane u opštini Plav.\nMero Baze za UNS o ubistvu novinara Envera Maljokua i zastrašujućim pretnjama Azema Sulje\nNekadašnji šef komande OVK, a potom visoki funkcioner PDK, Azem Sulja, pretio je da će "odseći glavu" uglednom albanskom novinaru Mero Bazeu. Kada mu je Baze pomenuo ubijenog novinara Envera...\nVeterani tzv. OVK kritikuju Tačija što ih nije odlikovao\nUdruženje veterana tzv. Oslobodilačke vojske Kosova nezadovoljni kritikuju predsednika privremenih kosovskih institucija, Hašima Tačija, zbog toga što ih nije odlikovao povodom 10. godišnjice...\n"Gardijan": Tužilac za zločine OVK morao da ode zbog SAD\nSpecijalni tužilac za ratne zločine na Kosovu Dejvid Švendiman izjavio za britanski "Gardijan" da je primoran da ode s te funkcije u kritičnoj fazi.\nTužilac za zločine OVK: Morao sam da odem zbog SAD\nGlavni tužilac Specijalnog suda za ratne zločine nad Srbima na Kosovu, Dejvid Švendimen rekao je da mora da napusti posao u kritičnoj fazi rada tog suda najviše zbog, kako je istakao, "inercije...


Opozicija u NSRS: Bratićeva ostavka protokolisana, obmanjujete javnost\nIz SDS-a tvrde da, ako je Bratić podnio ostavku, nema potrebe za skupštinskom raspravom, ali je Stojičić na to potvrdila da “ostavke nema”\nOpozicija u Narodnoj skupštini Republike Srpske (NSRS) tvrdi da je ostavka potpredsjednika entitetskog parlamenta iz bošnjačkog naroda Senada Bratića, predata i protokolisana te da nisu tačni navodi da nije dostavljena u stručnu službu i kabinet predsjednika entitetskog paralmenta.\nŠef Kluba psolanika SDS-a Miladin Stanić je rekao novinarima u parlamentu da vladajući obmanjuju javnost da ostavku nisu dobili, te da SDS neće podržati zahtjeve SNSD-a i bit će suzdržani prilikom eventualnog glasanja o smjeni Bratića.\nMeđutim, potpredsjedica NSRS Željka Stojičić je u obraćanju parlamentu rekla da nije vidjela ostavku, te da nikakav dopis nije stigao u skupštinsku stručnu služnu i da je za ostavku Bratića samo čula iz medija.\nIz SDS-a tvrde da, ako je Bratić podnio ostavku, nema potrebe za skupštinskom raspravom, ali je Stojičić na to potvrdila da “ostavke nema”.\nNa tvrdnje PDP-a da su ranije vladajući odbili njihov zahtjev za smjenu Bratića, šef kluba poslanika SNSD-a Igor Žunić je rekao da su je sada pokrenuli jer su se “političke okolnosti promijenile”.\nZahtjev za zakazivanje posebne sjednice podnijeli su klubovi poslanika SNSD, DNS, SP, DEMOS, NDP, Ujedinjena Srpska i poslanička grupa nezavisni poslanici i Mijo Perkunić.\nU obrazloženju zahtjeva za zakazivanje sjednice podsjetili su da je Stranka demokratske akcije (SDA) na svom posljednjem kongresu usvojila političku Deklaraciju koja je, kako tvrde, “direktno usmjerena protiv interesa Republike Srpske i da duboko zadire u postojeće državno uređenje BiH kojim je garantovan status RS i srpskog naroda kao konstitutivnog naroda”.


Srbiji 200 miliona evra pomoći | Čivijaš Radio Šabac\nNaslovnaEkonomijaSrbiji 200 miliona evra pomoći\nSrbiji 200 miliona evra pomoći\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali razgovarao je sa guvernerom Razvojne banke Saveta Evrope Rolfom Vencelom i zahvalio mu na pomoći od 200 miliona evra za vodosnabdevanje i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u lokalnim samoupravama.\nMali i Vencel su u sredu razgovarali o saradnji i aktuelnim projektima, kao i o izdavanju zelenih obveznica za sprovođenje određenih investicija u oblasti zaštite životne sredine, saopšteno je posle sastanka.\nMali je istakao da bi to dalo dobar signal stranim investitorima za dalje ulaganje u Srbiju.\nZa Srbiju je, po rečima ministra, izuzetno važna saradnja sa Razvojnom bankom Saveta Evrope, sa kojom se sprovode projekti u oblasti obrazovanja, zdravstva, socijalne zaštite, energetske efikasnosti.\nVencel je pohvalio rezultate Srbije u ekonomiji i vakcinaciji, navodi se u saopštenju Ministarstva finansija.\nPrethodni tekstKorona virus i koncerti u Beogradu: Nastup Crvene jabuke izazvao polemike, Brnabić najavila kazne za organizatore\nSledeći tekstPosle privođenja, Vuletić podneo krivične prijave protiv Vučića i Vulina


Konstruktivni paneli za kraj četvrtog ciklusa NELT edukativnog programa - EkoForum\nObjavljeno 27. septembra 2019. 29. septembra 2019. od ekoforum\nBEOGRAD – Konferencijom „Umrežavanjem do promene“ održanom u prostorijama Nove Iskre na Dorćolu, završen je četvrti ciklus Nelt edukativnog programa (NEP 4) koji kompanija Nelt realizuje u saradnji sa Novom Iskrom i Galerijom 12Hub. Polaznici četvrte generacije NEP-a osmislili su, organizovali i moderirali otvorene i slobodne diskusije o gorućim društvenim temama i izazovima.\n„Nelt edukativni program spada u red izuzetnih programa podrške mladim ljudima u procesu profesionalnog sazrevanja. Osluškujući potencijale učesnika, NEP im nudi širok spektar informacija i mogućnost da kroz međusobnu saradnju, projektne zadatke i interakciju sa stručnjacima iz mnogih oblasti, nadograde i obogate svoje formalno obrazovanje. Ponosni smo na to što smo u prilici da pružimo podsticaj mladima da se razviju u radoznale i hrabre pojedince kojima pripada budućnost“, izjavio je Marko Milanković, menadžer komunikacija Nelt Grupe.\n“Mislim da sam od početka NEP programa postala odgovornija, zrelija i odlučnija osoba koja je dodatno unapredila svoje sposobnosti komunikacije, timskog rada i istrazivanja”, smatra Ivona Petrov, sa Arhitektonskog fakulteta.\nPrethodni članakPrethodno Amerikanci osvajaju Srbiju električnim automobilima, ali tu ih već čekaju Kinezi\nSledeći članakSledeće Protesti protiv odlaganja nuklearnog otpada


Nema opreme, nema reciklažnog centra - Istinomer\n„Izgradnjom reciklažnog centra zajedno sa transfer stanicom, trajno će biti rešen problem otpada u Valjevu, a privremena deponija koja traje više decenija ‘odlazi u istoriju’…Rok za reciklažni centar je tri meseca.“\nI pored najave da će deponija brzo „otići u istoriju“, to se još nije desilo. Doduše, građevinski radovi na reciklažnom centru, koji su koštali 41 milion dinara, jesu završeni, ali nedostaju novac za nabavku opreme.\n„Sredstva koja su obezbeđena u Fondu za zaštitu životne sredine od 15 miliona dinara za opremanje reciklažnog centra, nisu prebačena, jer je sada Fond pripao Ministarstvu energetike, i tu je nastao zastoj. Dobili smo obećanje iz Ministarstva energetike, sa kojim smo u svakodnevnom kontaktu, da će svoje obaveze ispuniti do kraja godine. Međutim, ukoliko se to ne desi, nećemo moći da kupimo opremu, a samim tim dovodi se u pitanje početak rada reciklažnog centra, čija je izgradnja počela u junu, a trebalo je da bude završen do kraja godine.“\ndirektor JKP „Vidrak“ Janko Gagić, Radio Patak, 8. 11. 2012. godine\nS obzirom na to da reciklažni centar postoji, ali da ne radi, Jakovljević dobija ocenu „krenuli, pa stali“.\nekologija Valjevo reciklaža komunalni problemi


Gruevski: Iza afere prisluškivanja u Makedoniji stoji strana služba - Sputnjik Srbija\n23:08 25.02.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nGruevski je time odbacio tvrdnju lidera opozicionog Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM) Zorana Zaeva da je vlast prisluškivala 20.000 građana Makedonije, i uzvratio da Zaev tom tvrdnjom „pokušava da izazove destabilizaciju zemlje”.\nKako prenose makedonski mediji, Gruevski je na konferenciji za novinare rekao da se ceo proces snimanja prisluškivanih telefonskih razgovora, od kojih je neke ranije danas objavio njegov politički protivnik Zoran Zaev, „izvodio na dva načina u koje su bili umešani i profesionalci iz inostranstva, uz podršku lica iz Makedonije”.\nGruevski koji je lider vladajuće VMRO DPMNE, naveo je da je u prisluškivanja telefonskih razgovora bio uključen bivši direktor Uprave za bezbednost i kontrašpijunažu (UBK) Zoran Veruševski, koji je uhapšen krajem januara.\n„Snimljeni razgovori koje je prezentirao Zaev naručeni su od strane službe u direktnoj saradnji sa Zoranom Veruševskim. U njegovom kompjuteru ima transkripata razgovora na engleski jezik, kao i analiza razgovora. Jasno je da je materijal bio namenjen stranoj službi, licima koja ne poznaju dovoljno politička dešavanja u zemlji”, rekao je Gruevski.\nGruevski je naveo da je snimanje prisluškivanih razgovora počelo 2010. godine i da se „tajno snimanje odvijalo povremeno, od strane nepoznatog počinioca koji je ilegalno snimao telefonske razgovore s različitih lokacija u radijusu od dva kilometara od institucija gde su telefoni visokih funkcionera".\n„Makedonija i njeni građani su bili meta snimanja obaveštajne službe u saradnji sa pojedinim državljanima Makedonije. Postoje transkripti ovih razgovora. Negde sredinom 2014. godine za ovu operaciju saznao je Zoran Zaev koji ju je prvo iskoristio kao ucenu da zatraži formiranje tehničke Vlade”, kazao je Gruevski.\nGruevski je rekao da postoje transkripti i da „ceo slučaj mora da ima pravnu i političku završnicu u institucijama”, a da „preko sudskog postupka treba utvrditi da li su verodostojni prisluškivani razgovori koje je u četiri navrata u februaru objavio lider SDSM Zoran Zaev”.\nMakedonski MUP je danas u saopštenju demantovao da su novinari masovno praćeni i prisluškivani što je ustvrdio Zoran Zaev i novinarima pustio pet snimaka prisluškivanih razgovora „koji potvrđuju da je Uprava za bezbednost i kontrašpijunažu prisluškivala i masovno pratila novinare”.\nZaev je na konferenciji za novinare danas između ostalog rekao da je ta uprava u poslednje četiri godine prisluškivala više od 100 novinara i vlasnika medija, a najavio je i da će transkripte prisluškivanih razgovora podeliti svim novinarima koji su bili praćeni, ali ih neće objaviti.\nPrema saopštenju makedonskog MUP-a „hartije kojima je danas manipulisao Zoran Zaev su najobičnija laž, a ne dokumenta Uprave za bezbednost i kontrašpijunažu”.\nMinistarstvo je ukazalo i da „MUP i UBK u vreme sadašnjeg rukovodstva nikada nisu nelegalno pratile niti pravile analize novinara”.\nProtiv Zaeva i još pet osumnjičenih koji su i uhapšeni krajem januara, podnete su krivične prijave „zbog ugrožavanja ustavnog poretka” što je prvi takav slučaj u Makedoniji.\nSDSM je februara podnela krivičnu prijavu protiv premijera Gruevskog „zbog nelegalnog snimanja razgovora sa Zoranom Zaevim” koji je objavljen na Jutjubu.\nGruevski je danas na konferenciji za novinare rekao da je „zatražio posebne istražne mere pre no što je Zoran Zaev došao u njegov kabinet s namerom da ga ucenjuje navodnim prisluškivanim razgovorima jer je on (Zaev) pre tog susreta o svojima namerama pričao sa 200 do 300 lica i to je bio razlog za posebne istražne mere”.\nafera, prisluškivanje, Vlada Makedonije, Zoran Zaev, Nikola Gruevski, Makedonija


ŽAD Mojkovca organizovao zdravstvenu tribinu za građanke te opštine\nObjavljeno petak, 09 jun 2017 18:22\nTumori materice, naslov je predavanja i zdravstvene tribine održane u Mojkovcu. Naime, u cilju prevencije kancera grlića materice predavač, doktor Mirjana Zindović, prisutnim ženama je ukazala na važnost preventivnih pregleda u cilju ranog prepoznavanja simptoma i dijagnoze kancera materice, oboljenja koje pogađa žene svih uzrasta.\nPosebno je ukazano na faktore rizika i neophodnost češćih ginekoloških pregleda i Papa Nikolau testa kod žena kao jednog od najvažnijeg preventivnog pregleda kako bi se otkrila rana faza pojave bolesti i tako dala šansa za ozdravljenje osoba.\n„Svaka žena može da oboli od ove opake bolesti, i najvažnije je da svaka žena to ima na umu. Mora da se pronađe vrijeme bez obzira na obaveze da posjete svog izabranog ginekologa“, posebno je istakla dr Mirjana Zindović.\nTreba istaći da je jula 2011, Vlada Crne Gore donijela Nacionalni program za kontrolu raka, kojim je predviđena implementacija programa za rano otkrivanje raka dojke, raka debelog crijeva i raka grlića materice.\nInače, predavanje u cilju prevencije raka grlića meterice samo je jedna od aktivnosti Ženske alijanske DPS Mojkovca (ŽAD).\nLjiljana Jokić - predsjednica OO ŽAD-a Mojkovca, najavila je seriju aktivnosti posvećenu zdravstvenoj prevenciji, zapošljavanju, preduzetništvu, zaštiti životne sredine, socijalnom položaju žena koje utiču direktno na kvalitet života.\n„Predavanjima ovakvog tipa potvrđujemo programske sadržaje i načela naše partije a sve u cilju unapređivanja položaja žene u crnogorskom društvu i kvaliteta življenja. Veliki broj prisutnih žena na ovoj tribini govori da je naša svijest na visokom nivou kada je zdravlje žena u pitanju“.\nInače, ŽAD Mojkovac postoji više od dvije godine i do sada je sproveo veliki broj aktivnosti u kojima su učestvovali pored članica i brojni građani i građanke.


Gotovo deceniju nakon što je u centru Beograda ubijen francuski državljanin Bris Taton, navijač fudbalskog kluba Tuluz, kraju se privodi i poslednje suđenje optuženima, mahom navijačima beogradskog Partizana.\nOkrivljenom Dejanu Puzigaći, Viši sud u Beogradu je u utorak, u drugoj prvostepenoj presudi, izrekao 12 godina zatvora za delo teško ubistvo u saučesništvu, proglasivši ga krivim za nasilničko ponašanje u planiranom i organizovanom napadu na navijačku grupu francuskog fudbalskog tima.\nTo je i četvrta kazna po redu izričena Puzigaći koji se sve do 2015. godine skrivao, a tokom tih šest godina i zamonašio u jednoj ruskoj crkvi na Tajlandu.\n„10 godina u Srbiji se čeka pravda“, rekao nam je advokat Slobodan Ružić, pravni zastupnik Alana i Suzan Taton, roditelja Brisa Tatona.\n17. septembra 2009. godine, nekoliko sati uoči fudbalske utakmice francuskog Tuluza i beogradskog Partizana, grupa mladića je na Obilićevom vencu u centru Beograda, fizički nasrnula na grupu navijača francuskog tima, među kojima je bio i njihov sin.\nNapad je za posledicu imao smrt 28-ogodišnjeg Brisa, koji je, kako je navedeno u presudi, nakon premlaćivanja namerno bačen sa stepeništa visokog oko četiri metra, u prostor između stepeništa i javne garaže.\n„Roditelje Brisa Tatona samo obaveštavam, dajem im osnovnu informaciju. Oni celu ovu stvar pokušavaju da… ne mogu da kažem da zaborave, ali da ostave iza sebe… Nemamo neki poseban komentar“, rekao nam je Ružić nakon što je Puzigaća, poslednji kome se iz grupe od prvobitno 14-oro okrivljenih i dalje sudi, u ponovljenom postupku prvostepeno osuđen na 12 godina.\nSud: Napad izvršen planski\nU presudi stoji da je Puzigaća bio svestan da čini nasilničko ponašanje i da je „sinhronizovano i planski, sa drugim osuđenima organizovano postupao kako bi napali navijače Tuluza“.\nPuzigaća je, naveo je sud, zajedno sa drugim osuđenima u tom slučaju „pozvao i organizovao navijačke grupa da pronađu navijače Tuluza“, pri čemu je Puzigaća pozvao grupu Partizanovih navijača, poznatu kao „Rebels“ i potom im podelio baklje i drvene palice.\nBrisa Tatona su okrivljeni tukli rukama, nogama, palicama, bakljama i drugim čvrstim predmetima, stoji u presudi. Okružili su ga i pokušali bakljom da mu zapale lice, a pošto se okrenuo zapali su mu kosu. Pritisnuli su ga na metalnu ogradu na Obilićevom vencu i onda su ga "dvojica ili trojica" mladića koji u presudama nisu imenovani, bacili sa stepenica.\nHoće li huligani izmeniti presudu za ubistvo Tatona\nAdvokat Dejana Puzigaće Radiša Roskić izjavio je da je zajednički stav odbrane njegovog klijenta da nije izvršena individualizacija zločina, odnosno da nije ustanovljeno kakvog je udela konkretno svaki pojedinac imao u ovom krivičnom delu, te da je to ono na čemu će odbrana insistirati u narednom periodu.\nOn je, najavljujući žalbu, rekao i da je presuda „prepisana iz slučaja Đorđa Prelića (pravnosnažno osuđen u slučaju ubistva Brisa Tatona na 10 godina zatvora) i da bi trebalo individualizovati slučaj.\nAdvokat Dejana Puzigaće Radiša Roskić izjavio je da je zajednički stav odbrane njegovog klijenta da nije izvršena individualizacija zločina\n„Jedinstveni stav odbrane je da se da se teško ubistvo ne može izvršiti sa eventualnim umišljajem koji je u sada objavljenoj presudi ponovo dominantan u osuđujućem stavu sudskog veća. Na direktno pitanje odbrane sudski veštaci medicinske struke decidno saopštavaju da na pokojnom nije bilo povreda nanetih ovim predmetom. Dakle, individulizovati donete drvene palice koje nisu upotrebljene”, rekao je advokat Dejana Puzigaće nakon izricanja presude.\nProtest nakon ubistva Brisa Tatona, Beograd 02.10.2009.\nOd zadobijenih, teških povreda, koje je sudija detaljno pobrojala tokom izricanja presude Puzigaći, Bris Taton je preminuo 12 dana posle napada, 29. septembra 2009. godine.\nToga dana, građani Beograda su izašli na ulice da zapale sveće i polože cveće za Tatona, a 30. septembar u Beogradu je bio proglašen za Dan žalosti.\n02. oktobra 2009. godine, više hiljada Beograđana je učestvovalo u šetnji protiv nasilja.\nNajviši zvaničnici države, tada su najavili oštre kazne za počinioce.\nBeograd: Spomen - ploča za Brice Tatona\nVećina osuđenih na slobodi\nVećina osumnjičenih uhapšena je već dva dana nakon napada na francuske državljane, 19. septembra 2009. godine. 25. januara 2011. godine, u prvoj presudi im je izrečeno ukupno 240 godina zatvora. Godinu dana kasnije, kazne su drastično smanjene, gotovo prepolovljene.\nNapadačima na Tatona 240 godina zatvora\nDeset godina posle ubistva Tatona, pravosnažnu, desetogodišnju kaznu služi još jedino Đorđe Prelić, dok Puzigaća u pritvoru čeka pravosnažnost svog postupka.\nSvi ostali su do sada ili izdržali izrečene zatvorske kazne ili su iz zatvora pušteni na uslovni otpust.\nOvo je inače i četvrta kazna koja je Puzigaći izrečena. U prvobitnom postupku osuđen je na 32 godine zatvora. Apelacioni sud je tu kaznu smanjio na 14 godina.\nPošto mu je suđeno u odstustvu, suđenje je, po njegovom hapšenju i izručenju Srbiji, ponovljeno.\nU prvom stepenu novog postupka kazna je smanjena na 12 godina, a Apelacioni sud je naložio da se suđenje ponovi.\nNa samom početku ponovljenog postupka, Puzigaća je tvrdio da nije učestvovao u prebijanju na smrt francuskog navijača Brisa Tatona kao ni da u vreme tuče nije bio na Obilićevom vencu.\n„U svom životu nikada nisam video Brisa Tatona i spreman sam da se podvrgnem poligrafskom ispitivanju”, tvrdio je tada Puzigaća.\nIzricanje presude slušao u monaškoj odori\nU poslednju izrečenu kaznu od 12 godina, uračunava mu se vreme provedeno u ekstradicionom pritvoru počev od 12. septembra 2015. godine do 14. aprila 2016. godine, kao i vreme provedeno na izdržavanju kazne zatvora od 15. aprila 2016. godine do 13. decembra 2016. godine i vreme provedeno u pritvoru od 13. decembra 2016. godine pa nadalje, rekla je sudija.\nSudstvo u službi politike\nIzricanje nove, prvostepene kazne Puzigaća je odslušao obučen u crnu monašku odoru, koju nosi na svim ročištima od kada je iz Grčke (u kojoj je uhapšen u septembru 2015. godine) aprila 2016. godine izručen Srbiji. Tokom šest godina skrivanja se, kako navodi, zamonašio u ruskoj crkvi na Tajlandu i dobio monaško ime Sava.


Tanjug 8. avgusta 2018. 20:20\nTALIN – Estonija je danas pozvala generalnog sekretara NATO Jensa Stoltenberga da istraži slučajno lansiranje rakete vazduh-vazduh, koju je avion policijske misije NATO ispustio u utorak u vazdušnom prostoru te zemlje.\n„Rekao sam generalnom sekretaru NATO da je to ozbiljan incident i razumljivo smo zabrinuti zbog ovog što se desilo u Estoniji. Hvala bogu što, koliko znam, niko nije povređen kao rezultat incidenta“, saopštio je Ratas.\nJuče je špansko Ministarstvo odbrane saopštilo da je španski borbeni avion „jurofajter“, sa bazom u Litvaniji, greškom ispustio raketu iznad jugozapadne Estonije tokom obuke, ne pričinivši pri tom nikakvu štetu.\nŠpansko Ministarstvo, koje je otvorilo istragu o tom incidentu, istaklo je da se incident dogodio „u zoni u kojoj je takav tip vežbe dozvoljen“, preneli su francuski mediji.\n„Raketa vazduh-vazduh nije pogodila nijedan avion. Ministarstvo odbrane je otvorilo istragu kako bi se tačno utvrdio uzrok incidenta“, navedeno je u saopštenju.


Posjeta zamjenika NATO štaba Sarajevo komandi 6.pbr\nZamjenik komandanta NATO štaba u Sarajevu brigadir Olcay Denizer sa pratećim timom je, 03. juna 2021. godine, boravio u posjeti komandi 6.pbr u kasarni „Kozara“ u Banjaluci.\nKomandant 6.pješadijske brigade, brigadir Radovan Jović, se zahvalio brigadiru Denizeru na vremenu odvojenom za posjetu komandi 6.pbr. Tokom informativnog brifinga, brigadir Jović je istakao značaj i potrebu saradnje između NATO štaba Sarajevo i 6.pbr, koja je, po riječima obojice sagovornika, do sada bila veoma uspješna i obostrano korisna. Osim toga,brigadir Denizer je upoznat sa aktivnostima koje komanda i jedinice 6.pbr provode u odgovoru na novonastalu situaciju uzrokovanu korona virusom, težišnim zadacima i planovima za naredni period.\nBrigadir Denizer je pohvalio aktivnosti koje komanda i jedinice 6.pbr preduzimaju u borbi protiv korona virusa, te naglasio da je profesionalnan odnos i zalaganje pripadnika 6.pbr u ovoj situaciji, kao i tokom svih vidova obuke i vježbi.Brigadir Denizer je istekao da će NATO štab Sarajevo i dalјe pružati podršku Oružanim snagama BiH na polјu obuke, te drugim vidovima pomoći i saradnje.\nObzirom da je ovo bila redovna posjeta komandanta NATO štaba Sarajevo brigadira Denizera komandi 6.pbr, brigadir Radovan Jović je iskoristio priliku da uvaženom gostu poželi sve najbolјe u njegovom profesionalnom i ličnom životu i radu. Na kraju posjete je komandant 6.pbr brigadir Jović i brigadir Denizer su obišli lokaciju kasarne „Kozara“.


Nemački poslanik: Situacija sa Navaljnim razlog za kvarenje odnosa Moskve Berlina - Sputnjik Srbija\n09:16 12.09.2020 Preuzmite kraći link\nPrema njegovim rečima Hrišćansko-demokratska unija (CDU) već je izrazila spremnost da zatvori ruski projekat.\n„Kažu, moramo kazniti Rusiju, moramo joj dati do znanja da to nećemo trpeti“, rekao je on.\nCDU vrlo poslušno ispunjava tumačenja svog gospodara, Sjedinjenih Američkih Država, rekao je Gerdt u izjavi za portal „360“.\nGert je, takođe, naveo da se CDU zalaže za donošenje odluke koja narušava interese Nemačke i dodao da ove rasprave u Bundestagu pokazuju koliko je zemlja udaljena od suvereniteta.\nIstovremeno se druge stranke, na primer, Socijaldemokratska partija Nemačke, pridržavaju različitih stavova.\n„Levičari su rekli da prvo moramo sačekati zaključke istrage, a zatim doneti neke odluke“, objasnio je političar.\nNemački političari s vremena na vreme pozivaju na obustavljanje izgradnje ili čak zatvaranje „Severnog toka 2“. Ruske vlasti su više puta naglašavale da je gasovod komercijalni projekat i da se sprovodi u interesu energetske bezbednosti čitavog evropskog kontinenta.\nRusija, Nemačka, Aleksej Navaljni, Severni tok 2


Amerika sprema sankcije protiv Kine - Sputnjik Srbija\n09:24 31.08.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nAdministracija predsednika SAD Baraka Obame počela je da priprema uvođenje ekonomskih sankcija protiv kineskih kompanija koje su umešane u hakerske napade na baze podataka američkih organizacija, piše „Vašington post“.\nOvaj paket sankcija u dokumentu se naziva „bez presedana“. Kako se naglašava, on se sprema za „one kineske kompanije i privatna lica koje imaju korist od sajber krađe američkih trgovačkih tajni“. Navodi se i da „odluka o ovome za sada nije doneta“. Ipak, „finalna odluka se uskoro očekuje, možda čak i u naredne dve nedelje“.\n„Uvođenje ovakvih sankcija biće ozbiljno intenziviranje javnog odgovora američke administracije na porast talasa sajber ekonomske špijunaže koju su inicirali kineski hakeri, koji, kako govore (američka) zvanična lica, kradu sve — od projekata nuklearnih stanica do poverljivih podataka energetskih kompanija“, piše list.\nU materijalu piše da će „svaka slična akcija biti posebno osetljiva za odnose između dve najveće ekonomije u svetu“. Obraća se pažnja i da između Vašingtona i Pekinga „već postoji napetost po jednom broju pitanja, uključujući situaciju u Južno-kineskom moru i napore Kine da devalvira nacionalne valute tokom nedavnih potresa na tržištu“. Sve ove teme, uključujući i sajber bezbednost, biće teme razgovora tokom predstojeće posete kineskog predsednika Si Đinpinga Sjedinjenim Američkim državama.\nSAD su više puta javno optuživale Kinu i Rusiju da su glavne sajber pretnje po njenu bezbednost. Još u novembru 2011. godine saopšteno je da hakeri iz dve države najaktivnije pokušavaju da proniknu u zaštićene servere gde se čuvaju ekonomske i vojne informacije. Kina je više puta odbacivala svoju umešanost u bilo koju formu akcija u sajber prostranstvu, a sama je više puta ukazivala na američke sajber aktivnosti u kineskom sajber prostoru.\nsajber-napad, Kina, SAD\n22:45 Kakav će biti odgovor Srba ako se suoče sa istorijskim ultimatumom Zapada


Britanski brod počeo praćenje ruske podmornice - Nova Borba\nBritanski brod počeo praćenje ruske podmornice\nBritanski ministar odbrane karakteriše akcije samo kao povećanje mera opreza u međunarodnim vodama\nBrod Ratne mornarice Velike Britanije prati rusku podmornicu u Severnom moru, javlja televizija „Skaj njuz“, a prenosi “Sputnjik”.\n- Podmornica je otkrivena tokom zajedničkih vojnih vežbi sa saveznicima iz NATO. Pratnja ovakve jedinice je obična procedura u Kraljevskoj floti Velike Britanije - saopštio je komandir britanskog broda Danijel Tomas.\n- Ovo ukazuje na nivo opreza Ratne mornarice u međunarodnim i teritorijalnim vodama, kako bi zaštitila Veliku Britaniju od potencijalnih pretnji - navodi televizija reči britanskog ministra odbrane Majkla Felona.\nRanije je Felon izjavio da je potrebno povećati rashode NATO-a za odbranu.\nPrema njegovim rečima, svaki član Alijanse bi trebalo da troši 2 odsto BDP-a u ove svrhe. Generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg rekao je da se ovoga pridržava samo 5 zemalja — SAD, Velika Britanija, Poljska, Grčka i Estonija.


U općinama i gradovima i dalje efikasnije ispunjavanje obećanja nego na višim nivoima vlasti - Istinomjer\nU općinama i gradovima i dalje efikasnije ispunjavanje obećanja nego na višim nivoima vlasti\n22. Septembra 2016.\t Dalio Sijah\nU proteklom mandatu još jednom se pokazalo da se izvršna vlast mnogo efikasnije vrši na lokalnom, nego na višim nivoima. Istinomjer je i ovog puta odabrao uzorak od 12 općina i gradova na kome je istražio u kojoj mjeri su načelnici ispunili obećanja koja su dali u kampanji 2012. godine. Od ukupno 659 , ispunjeno je 252 predizbornih obećanja, ili 44%. Ovakvom rezultatu nikada se nisu približili ni državni, niti entitetski nivoi vlasti. Pri tome treba naglasiti da nisu svi načelnici odabranih općina bili jednako detaljni u davanju predizbornih obećanja, niti jednako efikasni u njihovom ispunjavanju.\nNačelnik općine Novi Grad, Semir Efendić (SDA) dao je 49 obećanja, od čega je ispunio 15. Među njima su rekonstrukcije ulice Adema Buće, te radove na Lotu 2c sarajevske zaobilaznice. U ovom mandatu, međutim, nisu napravljeni značajniji pomaci ka izgradnji Kongresnog centra Sarajevo i Sportsko-rekreativnog centra Dobrinja. U ovoj općini je evidentirano i prekršeno obećanje o sigurnosti dječijih igrališta, koju općina nije obezbijedila. Najmanje obećanja (14) među sarajevskim načelnicima dao je Nedžad Koldžo (SDA), načelnik Novog Sarajeva. U potpunosti su ispunjena dva – izgradnja Centra za zdravo starenje u Velešićima i obnova doma “Boško Buha”. Novi bazen i ambulanta, te rekreativni kompleks na Humu, u proteklom mandatu nisu realizovani.


Grad odgovara da su inspektori vršili nadzor i čekaju izveštaj o merenju buke\n"Big fashion" pod nadzorom inspekcije zbog buke\nGradski inspektor za zaštitu životne sredine naložio je tržnom centru "Big fashion" u Višnjičkoj ulici na Paliluli, da dostavi izveštaje o merenju nivoa buke rashladnih uređaja, potvrdili su za Danas iz Sekretarijata za inspekcijske poslove Beograda.\n03. oktobar 2017. 14:30\nPovod za vanredni inspekcijski nadzor bile su žalbe žitelja okolnih ulica na "duplo veći nivo buke od dozvoljene" kako je za Danas navela Gordana Zečević, jedna od stanovnica tog kraja.\nOna je istakla da su u Uralskoj, Diljskoj, Lipetskog ulici i kompleksu "Dunavske terase" mir i tišina mogući tek kasno uveče, kada se gase rashladni uređaji tržnog centra.\n- Po ceo dan te mašine bruje, to stvara nepodnošljive vibracije, ja sam preko aplikacije na telefonu izmerila buku od 70 decibela, a propisima je dozvoljeno 35 decibela u naseljenim mestima - objašnjava Zečević. Nakon njenih i žalbi drugih stanara, inspektor za zaštitu životne sredine je 11. 09. 2017. godine izvršio inspekcijski nadzor i konstatovao da su za održavanje potrebne radne temperature i kvaliteta vazduha, na krovu tržnog centra instalirani uređaji i oprema sistema za klimatizaciju i ventilaciju, rekli su nam iz gradske inspekcije.\n- Na osnovu izvršene inspekcijske kontrole i uvida u dostavljenu dokumentaciju, inspektor je naredio TC "Big fashion", rešenjem od 20.09.2017. godine, dostavljanje Izveštaja o merenju nivoa buke od instaliranih izvora buke u roku od 20 dana. Nadzirani subjekat je shodno obavezi iz rešenja, inspektora obavestio da je merenje nivoa buke zakazano za 02.10.2017. godine. Merenju nivoa buke prisustvovaće inspektor - potvrđuju iz grada dodajući da će po dostavljanju izveštaja preduzeti odgovarajuće mere.\nIz tržnog centra "Big fashion" rekli su za Danas da ne žele da komentarišu ovaj problem. Oni nisu odgovorili na pitanja o tome kakvu tehničku dokumentaciju poseduju, a u bazi katastra nepokretnosti stoji da ceo objekat nema upotrebnu dozvolu, što je upisano kao teret još 21. 7. 2017.\nZašto se gradska inspekcija najavljuje kada meri buku?\nBuka iz "Big fashion-a" ne prestaje, nadležni ćute\nZgrada od 2.000 kvadrata podignuta uprkos zabrani inspekcija\nMeđunarodni karate turnir na Voždovcu okupio više od 700 karatista


Autobuske karte poskupjeće za minimalno 10 odsto u narednom periodu, potvrdili su nam iz nekoliko prevozničkih preduzeća, a razlog je, kažu, skok cijena goriva.\nStupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama BiH od 1. februara građani će plaćati 18 feninga skuplje gorivo po litri, a kako stvari stoje - više novca će izdvajati i za autobuske karte.\nDejan Mijić, direktor "Autoprevoza" Banjaluka, kazao je za "Nezavisne" da će cijene karata i u gradskom prevozu i u međunarodnom saobraćaju biti povećane za minimalno 10 odsto.\n"Od 1. januara je došlo do povećanja najniže plate tako da moramo to da uskladimo, a već su najavljena nova poskupljenja zbog skupljeg goriva, tako da će cijene karata definitivno biti više", kazao je Mijić.\nAnes Sadiković, direktor preduzeća "Bosnaexpres" Doboj, kazao je da se prva dva mjeseca ove godine cijene prevoza neće mijenjati, ali će staviti na papir računicu pa vidjeti kako dalje i kolike će biti korekcije cjenovnika.\n"U prvih nekoliko mjeseci moramo sjesti i sve izračunati, a cijena karata zavisiće od prometa putnika pa do potrošnje. U martu ili aprilu možemo očekivati korekciju cijene karata", kazao je Sadiković i naglasio da ukoliko dođe do poskupljenje - biće to od pet do 10 odsto.\nMomčilo Sladoje, predsjednik Udruženja autoprevoznika RS i direktor "Centrotransa" Istočno Sarajevo, kazao je da ne može da iznosi zajednički stav u ime Udruženja, jer se članovi nisu usaglasili po ovom pitanju.\n"U međunarodnom saobraćaju najvjerovatnije neće doći do povećanja cijene, a nadamo se da neće doći ni u republičkom, jer moramo razmišljati o tome ko nam plaća kartu", kazao je Sladoje.\nOn je istakao da će sa povećanjem cijena karata putnici početi odustajati od prevoza.\n"Prevoznici su već vjerovatno odredili cijene karata koje će biti više. Građani su prinuđeni da ulaskom u autobus plate kartu u većem iznosu", kazao je Grbić i dodao da je za očekivati da cijene prevoza budu više za 10 odsto.\nSlaviša Kajkut, predsjednik Udruženja potrošača "Reakcija", kaže da ova poskupljenja idu na štetu potrošača, te da će neke druge potrepštine morati izostati iz potrošačke korpe zbog skupljeg prevoza.\nBanjalučanka Marija G. smatra da je povećanje cijene karata veliki udar na džepove građana.\n"Kada gorivo poskupi prevoznici odmah dižu cijene, a kada dođe do pojeftinjenja cijene ostaju iste, što je nepravedno. I ova pojedinačna karta od 1,60 KM mi je previše jer autobus koristim često s obzirom na to da nemam auto", kazala je ona.


Borba protiv prekograničnog kriminala - Vesti - EULEX - European Union Rule of Law Mission in Kosovo\nNaslovna Služba za medije i javno informisanje Vesti Borba protiv prekograničnog kriminala\nBorba protiv prekograničnog kriminala\n20. maj 2016. god.\nPrekogranična saradnja je prioritet kada se radi o sprečavanju transnacionalnog organizovanog kriminala. Zemlje Zapadnog Balkana su suočene sa mnogim izazovima gde kriminal sve više postaje prekograničan; zahteva tesniju saradnju između agencija za sprovođenje zakona u njegovom sprečavanju. Jedan od glavnih problema je kvalitet komunikacije i razmene podataka, kao važna komponenta koja je potrebna za rešavanje takvih krivičnih dela.\nBliska koordinacija između agencija za sprovođenje zakona na Kosovu, u Crnoj Gori i Albaniji bio je jedan od glavnih zadataka projekta IPP na Zapadnom Balkanu, koji će, u tesnoj saradnji i koordinaciji sa EULEX-om, omogućiti trilateralni Centar za policijsku saradnju. Zajednički centar će imati sedište u Plavu, Crna Gora.\nBudući zajednički Centar za policijsku saradnju (CPS) biće jedinstvena operativna služba koja će omogućiti brzu razmenu podataka između svih organa uključenih u integrisano upravljanje granicom (IUG) da bi se obuhvatili kontakti do i od graničnih prelaza, carinskih terminala, policijskih službi, jačanja prekogranične saradnje. Ovaj centar će biti povezan i sa Nacionalnim centrom za upravljanje granicom (NCUG) koji se nalazi u Prištini i ima za cilj da unapredi razmenu podataka između Kosova, Crne Gore i Albanije.\nU cilju obučavanja službenika o tome kako procedure i proces razmene podataka funkcionišu u praksi, EULEX je organizovao trodnevnu studijsku posetu sličnom trilateralnom Centru za policijsku saradnju (Austrija-Italija-Slovenija) koji se nalazi u Tarviziju / Torl Maglernu za pripadnike granične policije sa Kosova, iz Albanije i Crne Gore, koji su učestvovali u studijskoj poseti.\nStudijska poseta koja je obavljena između 25. i 29. aprila obuhvatila je puni dnevni red, predavanja načelnika centra i iskustvo iz prve ruke o najboljim evropskim praksama kroz teorijska objašnjenja i praktične vežbe, u skladu sa novim evropskim konceptom zasnovanim na „obuci na radnom mestu“.\n„Operativne aktivnosti centra obuhvatiće pitanja kao što su prekogranični kriminal, organizovani kriminal, trgovina ljudskim bićima, migracija, krijumčarenje narkotika i oružja, carinska prevara, krivotvorene isprave i borba protiv terorizma“, objašnjava Giuseppe Colosanto, načelnik Savetodavne jedinice EULEX-a za granična pitanja. Dodao je da će centar moći da vrši zajedničku analizu rizika i organizuje zajedničke programe obuke za predstavnike agencija za sprovođenje zakona iz zemalja učesnica.\nNačelnici austrijsko-italijansko-slovenačke strane predstavili su delegaciji sa Balkana Trilateralni sporazum koji služi kao pravni osnov za zajednički centar, na kom se zasnivaju glavni zadaci, aktivnosti i procedure. Sa učesnicima je razgovarano o procedurama toka praktičnog rada i primerima razmene podataka. Dodatno su obavešteni o dodatoj vrednosti i korisnosti takvih praksi za aktivnosti policije u borbi protiv prekograničnog kriminala, ilegalne imigracije, ukradenih vozila, krivotvorenih isprava, itd. i o tome kako su integrisane aktivnosti različitih graničnih agencija uključenih u rad Centra.\n„Sigurnost granice i trilateralni Centar za policijsku saradnju u Plavu daće dodatnu vrednost u borbi protiv prekograničnog kriminala i pitanju sigurnosti za Crnu Goru, Albaniju, posebno u procesu pridruživanja EU, kao i za Kosovo u pogledu njegove mape puta za viznu liberalizaciju“, ocenio je Giuseppe Colosanto, načelnik Savetodavne jedinice EULEX-a za granična pitanja, i rukovodilac projekta studijske posete u Italiji.\nKrajnji cilj projekta je da se na Zapadnom Balkanu uspostavi regionalna mreža policijske saradnje, koja će se povezati sa policijskom mrežom EU, kao savremeno sredstvo za uspostavljanje efikasne i delotvorne prekogranične saradnje, razmenu i podelu podataka i standarda, sa zajedničkim pravnim okvirom - obuhvaćenim sistemima za zaštitu podataka, zajedničkom analizom rizika i zajedničkim obuhvatnim pristupom.\nEULEX je snimio sve glavne aktivnosti studijske posete i izradiće materijal za obuku koji će se koristiti za „kaskadnu obuku“ za buduće članove Zajedničkog centra za policijsku saradnju u Plavu.\nDa biste vidjeli video o istraživanju, kliknite na sliku ispod:


► Beloruske vlasti suspendovale rad nezavisnog informativnog sajta\nBelorusko Ministarstvo informisanja navelo je da je rad sajta suspendovan od 1. oktobra do 30. decembra.\nTaj privremeni prekid rada sajta donet je u okviru sudske procedure koju je pokrenulo to ministarstvo zbog "informacija čije je emitovanje zabranjeno".\nTut.by je saopštio danas da od 1. oktobra gubi status medija koji mu omogućava da legalno prenosi informacije iz konfliktnih i rizičnih zona tokom velikih protesta i drugih važnih društvenih dešavanja u Belorusiji. Dodaje se da će nastaviti rad kao običan internet sajt.\nZbog nedostatka akreditacija, mnogi mediji bliski opoziciji u Belorusiji rade ilegalno. Nekim dopisnicima zapadnih medija ukinute su akreditacije od počekta protesta.\nLiderka opozicije Svetlana Tihanovskaja, koja je otišla u Litvaniju, odmah je reagovala i osudila tu meru "protiv prava na istinu".\nPolicija u Pragu vodenim topovima i suzavcem rasterala je popodne nekoliko stotina huligana čeških fudbalskih i hokejaških klubova koji su kršeći protivepidemijske mere u srcu grada...\nMasovni protesti ispred Netanjahuove rezidencije ponovo počeli\nDesetine hiljada ljudi koji se protive premijeru Izraela Bejaminu Netanjahuu okupile su se večeras ponovo na demonstracijama pošto su ukinute mere koje su ograničavale takva okupljanja.


Bronza Damjanu Stankoviću na Balkanskoj matematičkoj olimpijadi | Palelive.com\nPočetna Regija Foča Bronza Damjanu Stankoviću na Balkanskoj matematičkoj olimpijadi\nFOČA – Učenik trećeg razreda fočanske gimnazije Damjan Stanković osvojio je bronzanu medalju na Balkanskoj matematičkoj olimpijadi u Beogradu, rečeno je Srni u Srednjoškolkom centru Foča.\nFoča je na ovom takmičenju imala još jednog predstavnika Dejana Stankovića, učenika drugog razreda gimnazije, koji je osvojio svečanu pohvalu.\nDruštvo matematičara iz Sarajeva objavilo je da su učenici iz BiH osvojili ukupno pet bronzanih medalja i jednu svečanu pohvalu.\nDvojica fočanskih gimnazijalaca učestvovaće i na najvažnijem svjetskom takmičenju Međunarodnoj matematičkoj olimpijadi IOM, koja će ovoj ljeta biti održana u Rumuniji.\nPrethodni članakSutra počinje naučni skup „Ivo Andrić i srpski jezik“\nNaredni članakU prvi razred upisano 378 učenika


Rusija granatirala Dnjepar, Luck i Ivano-Frankovsk » Javni Servis\nRusija je proširila područje svog djelovanja Izvor: Inna Sovsun via iNews\nRusija granatirala Dnjepar, Luck i Ivano-Frankovsk\n11 Marta, 2022 12 Marta, 2022 fadminLeave a Comment on Rusija granatirala Dnjepar, Luck i Ivano-Frankovsk\nU tri ruska vazdušna udara jutros na grad Dnjepar poginula je najmanje jedna osoba, saopštile su ukrajinske vlasti.\nKako je navedeno iz službe za vanredne situacije, udari u ovom centralnom ukrajinskom gradu na rijeci Dnjepar, bili su u blizini obdaništa i stambenog bloka, prenosi Rojters.\nUkrajinski mediji izvještavaju danas o eksplozijama i u Lucku, na sjeverozapadu zemlje, u kojima kao i u Dnjepru nije ranije bilo granatiranja. Udar u Lucku je bio usmjeren na aerodrom, prema navodima lokalnog stanovništva, prenosi BBC Ukrajina.\nPostoje i izvještaji da je u ruskom granatiranju pogođena fabrika, jedino mjesto gdje se mogu popraviti određeni motori borbenih aviona, a ovo postrojenje je, kako navodi BBC, na listi ključnih strateških objekata koja su na meti Rusije.\nLokalni ukrajinski mediji javljaju o ekplozijama i granatiranju u još jednom zapadnom gradu, Ivano-Frankovsku, prenosi Euronews Serbia.\nNi ovaj grad, kao ni Dnjepar i Luck, do sada nijesu bili targetirani u okviru ruske invazije na Ukrajinu.\nMinistarstvo odbrane Rusije je potvrdilo udare na Luck i Ivano-Frankovsk, prenosi BBC pozivajući se na lokalne medije.\nMoskovski vojni zvaničnici su, kako se navodi, rekli da su njihovi „visoko precizni napadi velikog dometa” pogodili dva vojna aerodroma u gradovima na zapadu Ukrajine.\nOvim napadima, Rusija je proširila područje svog djelovanja, budući da je dosadašnji fokus bio na prestonicu Kijev i gradovima na istoku i jugu Ukrajine.\nMinistarstvo odbrane Rusije saopštilo je takođe danas da su snage samoproglašene Donjecke Narodne Republike zauzele grad Volnovaha, između Donjecka i Mariupolja. Kako je rekao portparol ruskog Ministarstva odbrane Igor Konašenkov, takođe su pod kontrolom naseljena mjesta Olginka, Velika Anadol, Zeleni Gaj, a trupe DNR su napredovale još šest kilometara.\nPregrupisavanje kod Kijeva\nPrema satelitskim snimcima čini se da se veliki ruski vojni konvoj dug 64 kilometara, posljednji put viđen sjeverozapadno od Kijeva blizu aerodroma Antonov, u velikoj mjeri pregrupisao na manje djelove, saopštila je privatna američka kompanija Maksar Tehnolodžis, prenosi AP.\nKako se navodi, snimci napravljeni u četvrtak pokazuju da su tenkovi raspoređeni u gradovima blizu aerodroma Antonov, sjeverno od Kijeva, a neka vozila su prešla u obližnje šume, sa haubicama spremnim da otvore vatru. Konvoj je formiran početkom prošle nedjelje prema Kijevu, ali je njegovo napredovanje po svemu sudeći usporeno, prema nekim izvještajima, zbog nestašice goriva i hrane, navodi AP. Američki zvaničnici kažu da su ukrajinski vojnici gađali konvoj antitenkovskim projektilima.\nZvaničnik američkog ministarstva odbrane, koji je želio da ostane anoniman, rekao je za AP da su ruske snage koje su se kretale ka Kijevu napredovale oko pet kilometara u posljednja 24 sata, i da su sa nekim elementima i na 15 kilometara od grada.\nMogućnost sastanka Zelenski – Putin\nUkrajinski predsjednik Volodimir Zelenski spreman je da direktno razgovara sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom, ali „neće praviti nikakav kompromis sa Rusijom tokom tih pregovora”, rekao je njegov zamjenik za CNN.\nIako razgovori između ukrajinskog i ruskog ministra spoljnih poslova, održani u četvrtak u turskom gradu Antaliji, nijesu doveli do nekog većeg pomaka, Ukrajina od početka nije bila previše optimistična, rekao je Igor Žovkva, zamjenik šefa kabineta predsjednika Ukrajine. Ipak, kako je poslije tog sastanka rekao ruski ministar spoljnih poslova, bilo je riječi o mogućem sastanku dvojice predsjednika.\nKremlj ne isključuje sastanak između predsjednika Rusije Vladimira Putina i ukrajinskog predsjednika Volodimira Zelenskog, ali bi on trebalo da bude temeljno pripremljen da bi proizveo rezultate, saopštio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n„Niko ne isključuje mogućnost sastanka Putina i Zelenskog. Teoretski, to je zaista moguće”, rekao je Peskov, prenosi TASS.\nDanas je ruski predsjednik Vladimir Putin na sastanku sa bjeloruskim kolegom Aleksandrom Lukašenkom izjavio da se rusko-ukrajinski pregovori održavaju praktično svaki dan i u njima je ostvaren izvjestan napredak.\n„Svakako ću vas obavjestiti o situaciji u vezi sa Ukrajinom, prije svega o tome kako teku pregovori koji se sada održavaju skoro svakodnevno. Postoje izvjesna pozitivna dešavanja, sudeći prema onome o čemu su me izvjestili naši pregovarači”, izjavio je Putin, a prenosi ruska agencija TASS.\nAkutni kritični problemi\nSvjetska zdravstvena organizacija (SZO) preporučila je Ukrajini da uništi veoma opasne patogene koji se čuvaju u laboratorijama u toj zemlji, kako bi spriječila moguće curenje. SZO je istakla da je nekoliko godina sarađivala sa ukrajinskim medicinskim vlastima kako bi pomogla u primjeni bezbjednosnih praksi, javlja Tanjug.\nUkrajinski državni regulator za nuklearnu energiju saopštio je danas da snabdijevanje nuklearne elektrane u Černobilju električnom energijom još nije obnovljeno i da se u takvim situacijama uključuje generator na dizel. S druge strane, rusko ministarstvo energetike je saopštilo juče da su bjeloruski stručnjaci obezbijedili napajanje strujom. Ukrajina je ranije upozorila na povećan rizik od curenja radijacije ako visokonaponski dalekovod, oštećen u borbama, ne bude popravljen.\nRuska invazija na Ukrajinu nanijela je štetu ukrajinskoj ekonomiji od 119 milijardi dolara, izjavio je danas zamjenik ukrajinskog ministra ekonomije Denis Kudin. Prema njegovim riječima, čak 75 odsto preduzeća u ratom pogođenim oblastima prestalo je sa radom, a većina metalurških preduzeća u istočnoj Ukrajini takođe ne radi.\nEvropski Savjet: Bez prečica za članstvo Ukrajine u EU\nU Parizu je u toku samit lidera Evropske unije tokom kojeg su, prije svega, zvaničnici EU govorili o stanju u Ukrajini i pridruživanju te zemlje evropskom bloku. Nakon prvog dana samita, koji je trajao do kasno u noć, zaključak je da Ukrajini neće biti odobrena nikakva “prečica” odnosno hitan status kandidata za članstvo, o čemu je bilo riječi uoči ovog samita.\n„Svjesni smo teške situacije u Ukrajni, svi su šokirani dešavanjima. Ipak, proces pridruživanja EU može potrajati, ali smo mi razmatrali druge vidove pomoći Ukrajini”, kazao je holandski premijer Mark Rute.\nU saopštenju, nakon jučerašnjih maratonskih razgovora u Versaju, lideri EU 27 poručuju da će nastaviti da pružaju političku, finansijsku, materijalnu i humanitarnu podršku Ukrajini uključujući i pomoć „u obnovi demokratske Ukrajine” kada prestane ruski napad.\nEU 27 naglašavaju da izbjeglicama iz Ukrajine nude privremenu zaštitu na cijeloj svojoj teritoriji, a Rusiju pozivaju da obezbjedi nesmetan humanitarni pristup žrtvama i interno raseljenim licima u Ukrajini i omogući bezbjedan prolaz onim civilima koji žele da odu.\nU zaključku zajedničkog saopštenja, EU lideri kažu da „priznaju evropske težnje Ukrajine” i poručuju da će raditi na „produbljivanju partnerstva kako bi podržali Ukrajinu na njenom evropskom putu”.\nEvropska Komisija predložila je izdvajanje još 500 miliona eura vojne pomoći Ukrajini, izjavio je danas šef evropske diplomatije Žozep Borelj. Ako lideri 27 zemalja članica EU odobre taj iznos, ukupna vojna pomoć Ukrajini iznosila bi jednu milijardu eura.\nTagged BBC Černobilj Dmitrij Peskov Dnjepar Donjecka Narodna Republika EU Euronews Serbia Evropski Savjet Globus Igor Žovkva Ivamo-Frankovsk Kijev Luck Mark Rute Rat u Ukrajini Reuters Rusija SZO Tanjug Ukrajina Vladimir Putin Volnohava Volodimir Zelenski Žozep Borelj\nU Zagrebu pao vojni dron, došao sa istoka\n‘DAN’: Novi rast cijena goriva od utorka


Sud usvojio zahtjeve akcionara Eurofonda – Bankar.me\nApril 22, 2017 BERZA, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nOsim toga, Euroinvest mora da isplati i zatezne kamate od 23. decembra 2015. godine do isplate i značajne troškove sudskog postupka.\nPresudu je donio sudi ja Faruk Mušović.\nIz Euroinvesta Vijestima su juče kazali da će uložiti žalbu Apelacionom sudu na ovu presudu. Žalba se može podnijeti u roku od osam dana.\nIsplata je obavljena djelimično samo za manji dio potraživanja.\n“Primjedbe tuženog da se radi o preinačenju tužbe, nedavanju saglasnosti za preinačenje, nijesu imale osnova, jer tužbeni zahtjevi nijesu povećani. Tužioci su ostali pri visini istih, izuzev potraživanja zatezne kamate na isplaćene iznose, što su imali pravo, jer je plaćanje uslijedilo nakon podnošenja tužbe”, navodi se između ostalog u presudi.\nPrivredni sud je odbacio tužbu tužilaca u dijelu kojim su tražili da se obavežu tuženi da u roku od osam dana od cjelokupne isplate akcija izvrše prenos akcija na tuženog ZIF Eurofond, kao nedozvoljenu.\nSud je utvrdio da u konkretnoj pravnoj stvari tužioci nemaju pravni interes za naznačenu radnju.\nOd 161 nesaglasnog akcionara, Zatvoreni investicioni fond Eurofond i Društvo za upravljanje je ukupno tužilo njih oko 70.\nSvi nesaglasni akcionari potraživali su prvobitno oko 5,8 miliona eura, a jedan dio njih koji nijesu pokretali parnicu, u međuvremenu su djelimično ili u potpunosti isplaćeni.\nPrevious Prodato 6,5 odsto akcija Trenda za 804 hiljade eura\nSljedeći Skupština akcionara HG Budvanska rivijera izabrala odbor direktora


Gej strejt alijansa: Poziv LGBT osobama da ne glasaju za Dveri\nFoto: Boki / Tanjug\nKako navode u GSA, oni su odlukom Bojana Pajtića da podrži DSS i Dveri "neprijatno iznenađeni".\n- GSA naglašava da deo birača Demokratske stranke koji će izaći na gore pomenute ponovljene izbore sigurno čine i LGBT osobe i ovim putem ih poziva da ne slušaju Bojana Pajtića i da ne glasaju za pokret Dveri - navode u ovoj organizaciji.\nOni zameraju pokretu Dveri na, kako kažu "otvorenoj homofobiji".\n-Naime, pokret Dveri je organizacija koja je sebe u poslednjih nekoliko godina izgradila upravo na otvorenoj homofobiji (o čemu je GSA godinama upozoravala i to iznosila u svojim izveštajima), a koje se nikada nije odrekla. Pritom, GSA pod ovim ne misli samo na njihove dobro poznate negativne stavove prema LGBT populaciji već i na mehanizme koje su praktikovali kako bi na protivljenju osnovnim ljudskim pravima LGBT osoba, kao što je na primer sloboda okupljanja, jačali svoju organizaciju šireći svoju mrežu kroz akcije, peticije i sl. i da bi na kraju od nevladine organizacije prerasli u političku stranku - objašnjavaju u GSA.\nIpak, u GSA kažu da će braniti poštovanje izborne volje građana i d aniko, pa ni DSS-Dveri ne sme biti oštećen.\n-Ukoliko su Dveri zaista oštećene pri prebrojavanju glasova birača i za to ponude građanima dokaze, GSA će ih podržati kao što bi principijelno podržala i bilo koju drugu političku grupaciju jer veruje da zakoni, izborni ili bilo koji drugi, treba da budu isti za sve građane bez obzira na njihova lična svojstva i da ne sme biti dvostrukih aršina - kažu u GSA.\nZA ŽIVOT NA SELU 28.000 EVRA Italija plaća da se doselite u njihove ruralne predele, ali treba da ispunite određene USLOVE


Memorijalni centar Cer - Glas Podrinja\nNEGOVANjE SLAVNE PROŠLOSTI\nMemorijalni centar Cer\nOdbornici Skupštine opštine Bogatić na prošlonedeljnoj, četvrtoj sednici, usvojili su, pored ostalog predlog odluke o osnivanju Društva sa ograničenom odgovornošću Memorijalni centar za očuvanje kulturno-istorijskih vrednosti i održivi razvoj Cera DOO Šabac.\nU obrazloženju se kaže da je planina Cer u svesti srpskog naroda i svih građana Srbije sinonim za Cersku bitku u kojoj je srpska vojska na početku Prvog svetskog rata, braneći otadžbinu, izvojevala veliku pobedu, koja je, ujedno, bila i prva saveznička pobeda u Velikom ratu. Zbog toga među planinama Srbije Cer zauzima jedinstveno mesto u kulturi, istoriji i narodnoj tradiciji.\n- Ovo je državni projekat koji će finansirati Vlada Srbije, koja je većinski vlasnik preduzeća. Opština Bogatić je jedan od osnivača, sa pet odsto udela, zajedno sa gradom Loznicom, opštinama Vladimirci, Koceljeva, Krupanj, Mali Zvornik i Ljubovija. Pored istorijskih i kulturnih vrednosti, projekat će imati i edukativni značaj i biće od opšteg interesa za naš narod. Povodom obeležavanja jednog veka od potpisivanja sporazuma o primirju u Velikom ratu, prema projektu, predviđena je izgradnja čitavog kompleksa, spomen krsta, koji će imati funkciju vidikovca, edukativnog centra i drugih pratećih objekata, rekao je na sednici opštine Bogatić, načelnik Mačvanskog upravnog okruga Dragoslav Milanović.\nInicijativu je prethodno podržao Savet Mačvanskog okruga, a budući Memorijalni kompleks bio bi izgrađen na lokalitetu Brkinac (Lipove vode) na Ceru, čime bi se stvorili uslovi za trajno čuvanje uspomene na Cersku bitku, stradanje srpskog naroda u Prvom svetskom ratu i u svim drugim oslobodilačkim ratovima, podizanje razvojnih kapaciteta opština i gradova u neposrednoj blizini Cera, a posebno razvoj turističke privrede i drugih privrednih grana, piše u obrazloženju za osnivanje Društva.


Tag / Matija Nastasić / Vesti online\nNastasićev prvenac u Bundes ligi, Đurđević opet strelac u 1. minutu (VIDEO)\nHalf Šalkea postigao gol u 87. utakmici u nemačkom prvenstvu.\nU proseku je u 13. kolu Bundeslige viđeno po dva gola na meču. Što se tiče srpskih fudbalera, Verder (Veljković) je izgubio, Herta (Grujić) pobedila dok je Šalke remizirao (Nastasić).\nRoma bi Nastasića za 25 miliona evra\nRimski klub će pokušati da posao sa Šalkeom ugovori već u januaru, ali je spreman da sačeka leto i za više para.\n10:48 >> 11:27\nKrstajić objavio spisak: Nastasić ne želi da igra dok sam ja selektor (FOTO)\nSelektor reprezentacije Srbije objavio je spisak fudbalera za mečeve sa Crnom Gorom i Litvanijom u Ligi nacija.\nKrstajić: O nefudbalskim temama posle utakmica\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić odbio je da "polemiše sa Lukom Milivojevićem" i poručio da je potpuno okrenut utakmicama protiv Litvanije i Rumunije na startu Lige...\nNastasić: Krstajić laže za povredu\nPrepucavanja između vrhunskih srpskih fudbalera i selektora fudbalske reprezentacije Mladena Krstajića se nastavljaju.\nI Nastasića žulja Krstajić\nNastasić slobodan za 50 miliona evra!\nNastasić ostaje u Šalkeu do 2022. godine\nSrpski fudbalski reprezentativac Matija Nastasić produžio je danas ugovor sa Šalkeom do 2022. godine, objavio je nemački klub.\nKrstajić: Čekamo Nastasića, moraju da igraju najspremniji\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić izjavio je danas da još uvek nije siguran da li će Matija Nastasić biti spreman do početka Svetskog prvenstva.\nSrbija počela pripreme za Mundijal, trenirao i Nastasić\nFudbalska reprezentacija Srbije okupila se danas u Kući fudbala u Staroj Pazovi i počela pripreme za Svetsko prvenstvo u Rusiji.\nKrstajić računa na Nastasića, ne želi da otkriva spsiak\nSelektor Srbije Mladen Krstajić poslao je FIFA spisak od 35 fudbalera koji će konkurisati za nastup na Svetskom prvenstvu.


Gde bi Bašar Asad, predsednik Sirije, mogao da nađe utočište?\nPitanje Asadove konačne sudbine ponovo je postalo aktuelno prošle nedelje, kada su nemački mediji objavili drugu polovinu intervjua sa Vladimirom Putinom u kom predsednik Rusije nagoveštava da nije nemoguće da Asad jednog dana nađe utočište na...\npisao Pierre Bienaimé\nfotografija grafita posvećenih Bašaru Asadu; via Flickr/thierry ehrmann\nKada je 2011. počeo građanski rat u Siriji , mnogi su na Zapadu bili uvereni da su Bašaru Asadu, predsedniku te zemlje, dani na vlasti odbrojani. Pretpostavljalo se da će on slediti niz svrgnutih diktatora poput Moamera Gadafija u Libiji, Sadama Huseina u Iraku, i Zin al-Abidin Ben Alija u Tunisu. Američki, britanski, i francuski zvaničnici bili su tako uvereni u ovaj ishod da su navodno ignorisali rusku inicijativu po kojoj bi Asad sišao sa vlasti u sklopu mirovnih pregovora.\nPet godina kasnije, Zapad više nije u prilici da čeka. „Prosto rečeno, američke vlasti zauzele su stav kojim Asada prihvataju kao vladara Sirije," kaže za VICE Majk Doran, analitičar za Bliski istok Instituta Hadson.\nPročitajte i: Kako izgleda kada ti je otac diktator\nAli pitanje Asadove konačne sudbine ponovo je postalo aktuelno prošle nedelje, kada su nemački mediji objavili drugu polovinu intervjua sa Vladimirom Putinom u kom predsednik Rusije nagoveštava da nije nemoguće da Asad jednog dana nađe utočište na teritoriji ove zemlje i kaže „Nema sumnje da je za Rusiju teže bilo pružiti politički azil gospodinu Snoudenu nego što bi bilo u slučaju Asada."\nScenario po kom bi Asad – odgovoran za smrt hiljada i hiljada državljana Sirije putem bombardovanja, izgladnjavanja, i mestimične upotrebe hemijskog oružja – napustio svoju zemlju trenutno nije lako zamisliti. Bilo bi neophodno da ili sirijski pobunjenici pobede, ili da se dogovor o silasku sa vlasti progura u sklopu mirovnog sporazuma . Takođe se postavlja pitanje da li bi građani sveta – i pre svega Sirijci – mogli da potisnu želju za osvetom i prihvate Asadovo povlačenje u udobnu penziju. Da li bi zaista mogao da prođe nekažnjeno za sve ratne zločine koji su se odigrali tokom ovog konflikta?\n„Tim ishodom bi mnogo ljudi bilo izuzetno nezadovoljno," kaže Stenli Pejn, specijalista za političku istoriju Evrope i fašizma pri Univerzitetu Viskonsin. „Ali ne svi. Nekad je prosto neophodno platiti određenu cenu da bi se postigao mir."\nTaj stav deli i Mostafa Minavi, predavač na Kornelovom odseku za istoriju koji je radio sa izbeglicama iz Sirije. Kad jedan bliskoistočni tiranin ode u izgnanstvo posle pada sa vlasti, tvrdi Minavi, ljudi umeju da ga zaborave i okrenu se obnovi zemlje. „To se toliko puta desilo u ovom delu sveta; kad neko poput Asada najzad siđe s vlasti, narodu toliko lakne što je došao kraj užasu da čak više ni ne misle o potrazi za pravdom."\nU slučaju Sirije, kaže Minavi, dovoljan za proglašenje pobede bio bi kraj režima porodice Asad, koji je počeo pučem bez žrtava 1970. kada je na vlast došao Bašarov otac Hafez. „Oni su bili vrlo vešti u zavođenju strahovlade," dodaje Minavi. „Ne mogu da zamislim da neko zauzme stav kojim odbija abdikaciju ako Asad ne završi pred sudom."\nJens David Olin, stručnjak za međunarodne razne zločine, kaže da je ovo odmeravanje pravde protiv mira „klasična dilema koja se svugde javlja."\nOn opisuje tri različita pristupa krivičnog odgovornosti. Prvi je instrumentalni: ako dogovor sa autokratom-zločincem može da smanji broj žrtava, treba ga postići. Olin kaže da su neki zagovarali takav pristup 2013. dok se Čarls Tejlor, predsednik Liberije, još grčevito držao vlasti. „Mnogi smatraju da je njega bilo moguće ubediti da znatno ranije preda vlast i privede rat kraju da se nije insistiralo na sudskom procesu. Ko zna koliko bi hiljada ljudi danas bilo živo."\nDrugi stav, kaže Olin, je onaj po kom bi svet trebalo da krivično goni diktatore i ratne zločince kad god je to moguće. Teorija kaže da, ako danas jedan vlastodržac bude izveden pred pravdu, njegove kolege sutra možda shvate da bi i oni mogli da odgovaraju za svoje prekršaje.\nTreći pristup ovim situacijama, princip odmazde, kaže da se kriminalci moraju kažnjavati jer je to suština pravde. „Ne postavlja se pitanje da li će posledice poziva na odgovornost promeniti svet nabolje ili nagore," objašnjava Olin. „Prosto se svaki prekršaj kažnjava."\nAli pragmatizam često prevlada, što obično znači da diktatori krvavih ruku nikad ne završe iza rešetaka.\nGeneral Alfredo Štresner, paragvajski diktator koji je mučio političke neistomišljenike i nudio azil nacistima, našao je i sam utočište u Brazilu gde se obavezao da nikad više neće politički delovati. Tamo je preminuo 2006., u svojoj 93. godini. Idi Amin, koji je tokom sedamdesetih bio odgovoran za smrt nekih pola miliona državljana Ugande, odveden je u vilu u Saudijskoj Arabiji gde je i umro 2003. godine. Isti saudijski grad, Džeda je utočište i za Ben Alija iz Tunisa koji se tamo povukao pošto je 2011. bio zbačen sa vlasti.\nPREPORUČUJEMO:Ne verujemo srpskoj policiji ni bez biber spreja\nAsada bi pred Međunarodni krivični sud mogao da izvede samo Savet bezbednosti UN, jer Sirija nije među zemljama potpisnicama sporazuma koji je doveo do formiranja ovog suda. Ali Kina i Rusija su već koristile pravo veta povodom rezolucije o ratnim zločinima u Siriji, a portparol MKS je za VICE potvrdio da oni neće preduzeti nikakvu akciju bez naloga Saveta bezbednosti. Francuska je pokrenula istragu po pitanju ratnih zločina Asadovog režima, ali nije jasno da li će iz nje proizaći ikakve optužnice.\nZa sada, Asad ostaje tu gde jeste.\nTagged:Vladimir PutinRatVice BlogpolitikaICCАсадRusijaratni zločinigrađanski rat u sirijibašar asad