Ministar finansija u Vladi Srbije Siniša Mali prisustvovao je prezentaciji strateškog dokumenta "Program ekonomskih reformi i predstavljanje preliminarne liste strukturnih reformi 2019-2021", koja je održana u Palati Srbija i tom prilikom zatražio podršku privrednika za njegovo sprovođenje.\n„Vlada Srbije namerava da u naredne tri godine nastavi politiku podsticaja rasta BDP, koji će do kraja ove godine, kako se očekuje, biti 4,4 odsto“, izjavio je ministar Mali.\nMinistar je rekao je da je najvažniji cilj Vlade Srbije da nastavi visoku stopu rasta BDP-a, koji je ove godine projektovan na 4,2 odsto a do kraja godine, po projekcijama, biće uvećan. "U naredne tri godine ići ćemo ka merama koje će još intenzivnije podstaći rast BDP-a", poručio je Mali na prezentaciji ovog strateškog dokumenta.\nZa narednu godinu je, naveo je Mali, planiran rast od 3,5 odsto BDP-a, ovu godinu će, treću za redom, budžet biti u suficitu, i to 0,6 odsto BDP-a.\nMali je rekao i da će se nastaviti sa otvaranjem novih fabrika i zapošljavanje mladih, i istakao da su jasna pozitivna kretanja na tržištu rada. On je naveo da je prema poslednjim statističkim podacima nezaposlenost smanjena na 11,3 odsto, i da nikada nije bila niža.\n„Nismo zadovoljni, treba da idemo još na smanjenje nezaposlenosti, ali trend je dobar", ocenio je ministar finansija. On je rekao da će u sprovođenju najvažnijeg dokumenta u naredne tri godine Vlada uvažiti mišljenje privrede, kao što su zajednički radili i na setu zakona koji je prošle nedelje usvojenen u parlamentu.\nUz mere koje će pospešiti rast BDP-a su i čvrst kurs dinara i stabilna inflacija, dodao je Mali.\nOn je naglasio da je budžet za 2019. godinu koncipiran da podstiče rast potrošnje kroz povećanje plata i penzija, kao i povećanje minimalne cene rada od januara 2019. godine.\nNa skupu je govorio i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, koji je rekao da će i ubuduće biti dosta posla, kada je reč o strukturnim reformama.\nOn je naglasio da su domaći i strani investitori sada izjednačeni, a posebno je zahvalio ministarstvu finansija, koje, kako kaže, uvažava glas privrede. Domaći investitori sada su oslobođeni carina prilikom uvoza mašina, donete su značajne izmene zakona koje olakšavaju poslovanje. „Sve to doprinosi lakšem, boljem, transparentnijem poslovanju, uz manje troškove i konkurentnije poslovanje kompanija u Srbiji“, rekao je Čadež.\nProgram ekonomskih reformi (Economic Reform Programme – ERP) predstavlja najvažniji strateški dokument u ekonomskom dijalogu sa Evropskom komisijom i državama članicama Evropske unije.\nU cilju pripreme Srbije, kao države kandidata za članstvo u EU, za učešće u procesu ekonomskog i fiskalnog nadzora država članica EU, Vlada Republike Srbije početkom svake godine usvaja Program ekonomskih reformi za naredni trogodišnji period. Kako bi se obezbedio održiv ekonomski rast, ovaj dokument se izrađuje na godišnjem nivou, i sadrži izabrane strukturne reforme koje treba da doprinesu unapređenju konkurentnosti, zapošljavanja i privrednog rasta.


U Beogradu negativne reakcije na deklaraciju crnogorske Vlade\nPredsednik Skupštine Srbije i Crne Gore Zoran Šami izjavio je da je ta deklaracija čist marketinški potez i da nema apsolutno nikakvog značaja pre referenduma raspravljati šta će biti i kako će biti posle. Šami je dodao da treba sačekati referenrdum i videti šta msle građani Crne Gore.\nSrpski ministar pravde Zoran Stojković rekao je da crnogorska vlast drži u zabludi svoje građanstvo od koga krije da gubitkom državljanstva, gube i određena prava. Od momenta odvajanja bila bi uvedena dva pasoša, rekao je ministar Stojković i naglasio da kad nestane zajedničkog državljanstva građani imaju samo jedan izbor, ako žele da zadrže poslove i funkcije koje obavljaju, moraće da uzmu srpsko državljanstvo.\nMinistar za kapitalne investicije Velimir Ilić kaže da o ishodu referenduma u Crnoj Gori treba da odluče njeni građani i izražava očekivanje da će o odnosima sa Srbijom posle referenduma odlučivati neka nova vladajuća struktura u Crnoj Gori.\nRaspravljati o referendumu je minorno, smatra ministar Ilić, u vreme kad se Evropa integriše i kad se brišu granice.


Seul: Posle sankcija, Pjongjang ispalio šest projektila\nM. D.\t 3. marta 2016. 09:23\nSeverna Koreja je danas, samo nekoliko sati nakon što je Savet bezbednosti UN odobrio najstrožije dosad sankcije protiv Pjongjanga, ispalila u more šest projektila kratkog dometa, saopštilo je Ministarstvo odbrane Južne Koreje.\nMinistarstvo je navelo da su projektili, sa dometom od 100 do 150 kilometara ispaljeni u Istočno more.\nAgencije napominju da zasad nije poznato koja vrsta projektila je ispaljena.\nPortparol južnokorejskog ministarstva Mun Sang Gjun je saopštio da su projektili ispaljeni iz Vonsana, grada na istočnoj obali.\nRusija upozorila SAD: Ne igrajte se sa vatrom!\nPjongjang da obustavi probe, nastavićemo s pritiskom\nAmerički Stejt department je objavio da je prati situaciju.\nIstovremeno, predsednica Južne Koreje Park Geun-Hje je poručila da će Seul sarađivati sa svetom kako bi Severna Koreja napustila razvoj nuklearnog programa i kako bi se “okončala tiranija koja guši slobode i ljudska prava naše braće na severu”, preneo je Rojters.\nSavet bezbednosti UN jednoglasno je juče usvojio dosad najstrožije sankcije protiv Severne Koreje zbog toga što je Pjongjang nedavno izveo četvrtu nuklearnu probu i lansirao raketu dugog dometa.\nNacrt usvojene rezolucije načinile su SAD, uz podršku Kine jedinog, kako ukazuju agencije, saveznika Pjongjanga.\nSAD i Kina su provele sedam nedelja u pregovaranju oko novih sankcije, najstrožijih u poslednje dve decenije, naveo je AP.\nAFP ukazuje da usvajanje ove rezolucije predstavlja promenu u pristupu međunarodne zajednice potezima Severne Koreje.\nSankcije predviđaju obavezan pregled tereta koji izlazi ili ulazi na teritoriju Severne Koreje kopnom, morem ili vazdušnim putem, zabranu prodaje ručnog i lakog naoružanja Pjongjangu, kao i proterivanje severnokorejskih diplomata koji se budu bavili “nezakonitim aktivnostima”.\nRezolucijom se svim zemljama zabranjuje da otvaraju nove ekspoziture severnokorejskih banaka, a finansijskim institucijama se zabranjuje da imaju kontakte sa takvim bankaram.\nZemljama se, takođe, nalaže da zatvore sve severnokorejske banke i obustave sve bankarske odnose u roku od 90 dana.\nNa “crnu listu” dodato je još 16 osoba iz Severne Koreje, kao i 12 “entiteta”, među kojima je Nacionalna agencija za kosmički razvoj, koja je odgovorna za prošlomesečno lansiranje rakete.\nSeverna Koreja je 7. februara lansirala raketu dugog dometa sa satelitom, što su susedi te zemlje i SAD oštro kritikovali kao pokušaj testiranja balističkih raketa.\nPjongjang je prethodno saopštio da je 6. januara izvršio svoj četvrti nuklearni test i da se tog puta radilo o hidrogenskoj bombi.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Bez saglasja oko EU garancija za balkanske zemlje\nRojters [ R.B. ]\n28. 09. 2021. 17:32 >> 06:15 4\nEvropska unija (EU), plašeći se političke reakcije u državama članicama, više ne može da se usaglasi oko davanja garancija za buduće članstvo šest balkanskih zemalja, kojima je nekada obećano "mjesto u klubu", navodi se u internom dokumentu četvorice diplomata EU, piše agencija Rojters.\nZastoj oko samita čelnika EU i lidera Balkana, 6. oktobra, na začelju je u strategiji EU za uvođenje Srbije, Kosova, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Albanije i Sjeverne Makedonije u blok, a što se podudara s rasplamsavanjem tenzija na granici između Kosova i Srbije.\nEU je na samitu planirala da ponoviti svoje obećanje, dato prije 18 godina, da će "nedvosmisleno podržati evropsku perspektivu Zapadnog Balkana", navodi se u nacrtu deklaracije samita, od 11. septembra, u koju je Rojters imao uvid. Prošlo je najmanje dvije runde razgovora bez dogovora, navele su diplomate, piše agencija.\nDržave EU nijesu iznosile svoje stavove, ali bogate sjeverne zemlje poput Danske, Francuske i Holandije strahuju od ponavljanja hitnog pristupanja EU, poput Rumunije i Bugarske 2007. godine, i lošeg upravljanja migracija istočnoevropskih radnika u Veliku Britaniju, koja je mnoge Britance okrenula protiv EU.\nBugarska se protivi pridruživanju Sjeverne Makedonije zbog spora oko jezika. Čak i ako se dođe do dogovora oko nekog jezika, odražava se paraliza plana EU o izgradnji "prstena prijatelja", od Ukrajine do Tunisa, a Kina i Rusija prodiru ulaganjima i uticajem. Rojters podsjeća da je Srbija u januaru bila prva evropska zemlja koja je primila kinesku vakcinu protiv COVID-19 za masovnu vakcinaciju.\nEU, takođe, indirektno pogoršava napetosti u regionu od 20 miliona ljudi, navode diplomate u dokumentu, jer su balkanski građani sanjali o ulasku u EU nakon etničkih ratova 1990-ih, kada se Jugoslavija raspala.\nTrupe NATO -a pojačale su u ponedjeljak patrole na Kosovu, u blizini graničnih prelaza koje su blokirali lokalni Srbi, ljuti zbog zabrane ulaska automobila sa srpskim tablicama. Srbija, podsjećaju, ne priznaje proglašenje nezavisnosti Kosova i započela je vojne manevre u blizini granice.\n"Moraju da se loše ponašaju da bi bili primijećeni", rekao je visoki diplomata EU, uključen u balkansku politiku, u Briselu, "Na Balkanu dolazi do pogoršanja, koje proizlazi iz izgubljenog interesa EU prijestonica."\nEU i Sjedinjene Države apelovale su na smirenost, a predsjednica Evropske komisije Ursula von der Lajen započela je danas trodnevno putovanje u šest balkanskih zemalja, kako bi pokazala predanost izvršne vlasti EU regionu Balkana.\n"Kad se ne ide nigdje"\nFon der Lajen je u Albaniji rekla da stoji pri obećanju da je budućnost te zemlje u EU. Ipak, kredibilitet EU je narušen, naročito nakon što su Francuska i Holandija prije dvije godine privremeno zaustavile proces proširenja, dok ga Bugarska sada blokira.\nKosovo i Srbija osjećaju se iznevjerenim od strane Sjedinjenih Američkih Država, nakon što ih je prije godinu dana tadašnji predsjednik Donald Tramp pozvao u Bijelu kuću, kako bi se potpisao sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa, a što je ipak propalo. EU, navodi se u dokumentu diplomata, nije ispunila obećanje da će dozvoliti Kosovu bezvizna putovanja.\nDržave koje se zalažu za proširenje, uključujući Austriju, Italiju, Hrvatsku, Sloveniju i baltičke zemlje, zamjeraju Njemačkoj i Francuskoj što nijesu izvršile pritisak na Bugarsku da ukine veto. Napredak Albanije, dodaje se, takođe je zaustavljen jer je, u procesu proširenja, vezan za Sjevernu Makedoniju.\n"Sve dok imate toliko država članica, iz ovih ili onih razloga, koje vjeruju da nije u redu dalje proširivati zajednicu EU, onda zaista ne idemo nigdje", rekao je Džon O Brenan, stručnjak za integraciju u EU na Univerzitetu Maynooth u Irskoj.\nEvropska Unija Zapadni Balkan Crna Gora-EU


9502\tObjavljeno 27 jul 2021 Autor: Micro Mreza\nBranko L. (66) iz Gradiške osumnjičen je da je na lokalnom putu šakom u nos udario starca Milu P. (89).\nKako nam je potvrđeno sve se desilo u mjestu Berek na putu, a ove osobe imale su od ranije nerazriješene konflikte, a osumnjičeni je bio pijan i malo 1.08 promila alkhola u krvi.\nStarac je zadobio povredu nosa zbog čega mu je pomoć ukazana u JZU "Bolnica Gradiška".\nKako je saopšteno iz policije, službenici Policijske stanice Nova Topola, juče su uhapsili B.L. iz Gradiške zbog postojanja sumnje da je počinilo krivično djelo teška tjelesna povreda.\n"B.L. se sumnjiči da je istog dana u mjestu grad Gradiška oštećenom nanio tjelesne povrede u predjelu nosa. O navedenom događaju obaviješten je dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka koji je naložio da se protiv lica B.L. po kompletiranju predmeta dostavi izvještaj o počinjenom krivičnom djelu", navode iz policije.\nSaobraćajna nezgoda u Novoj Topoli, povrijeđeni prevezen na UKC\nNa magistralnom putu Banja Luka - Gradiška, u mjestu Nova Topola, grad Gradiška, 26.07.2021. godine oko 19,00 časova, dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj su učestvovali putnički automobil marke ''Audi'' kojim je upravljala S.M. iz Srpca i moped marke ''Yamasaki'' kojim je upravljao Ž.K. iz Gradiške koji je u ovoj saobraćajnoj nezgodi zadobio tjelesne povrede i prevežen je u Univerzitetsko klinički centar Republike Srpske na dalje zbrinjavanje.\nUviđaj na licu mjesta izvršili su policijski službenici Policijske uprave Gradiška, a o navedenom događaju obaviješten je dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Banja Luka.


Trener Kelna: Bićemo hrabri, želimo korak dalje u Ligi Evrope - Smedia\nTrener Kelna: Bićemo hrabri, želimo korak dalje u Ligi Evrope\nŠtefan Rutenbek i Matijas Leman foto: Beta\n- Ekipe imaju podjednake šanse, nema favorita. Ako nam se pruži šansa, bićemo spremni da je ugrabimo. Igrači su svesni koliko će ovo biti važna utakmica za nas - rekao je Rutenbek na konferenciji za novinare u Beogradu.\nZvezda i Keln će se sastati u četvrtak od 21.05 na stadionu "Rajko Mitić", u poslednjem kolu Grupe H Lige Evropa. Nemačkom klubu je potrebna pobeda da bi se plasirao u narednu fazu, dok će u slučaju remija ili poraza završiti takmičenje.\n- Ekipa je svesna da je ovo apsolutno...\nČime se sve ljudi bave, ovo je nečuveno...


Razlozi da se osmeliš i pokreneš sopstveni posao — Wannabe Man\nSve češće razmišljate da se upustite u preduzetništvo, jer vam je dosta ograničavanja, sporosti ili nemogućnosti da napredujete u svom poslu, trošenja energije u radu za druge. Evo razloga zbog kojih treba da ostvarite svoje ambicije i pokrenete sopstveni posao.\nOdgovornost je samo vaša\nNiko vam neće prigovarati što ste zakasnili pet minuta i meriti vam radno vreme, ali kad krenete u samostalni posao, bićete najodgovorniji i najprisutniji – ako su vaše ambicije usmerene na to da sami sebi raspoređujete radno vreme, verovatno će vam najviše odgovarati rad od kuće i mogućnost da pravite pauze kada vam odgovara, ili da radite noću, ako ste tada najproduktivniji. Ako morate da radite deset i dvanaest sati, to vam neće biti tako teško, kao kada ste radili prekovremeno i remetili svoje planove zbog potreba firme, jer radite za sebe.\nMnogo toga ćete naučiti\nSavladaćete mnoge korisne veštine – pored onih koje se tiču ovladavanjem tehnologijama, ili usavršavanja znanja i umeća, naučićete se samodisciplini, odogovornosti, savesnosti i upravljanju vremenom. Naučićete da se suočavate sa teškoćama i da ih efikasno rešavate, a to spada u oblast rada na sebi i koristiće vam u svim životnim aspektima.


Palmer očekuje od nove kosovske vlade da razmotri pristup dijalogu sa Beogradom - Naslovi.net\nPalmer je u intervjuu Radioteleviziji Albanije rekao da će administracija novoizabranog predsednika Bajdena i dalje imati isti pristup Balkanu, "stabilan i kontinuiran", kao i sve prethodne administracije, prenosi danas RTS.\n"SAD pozdravljaju novu vladu koja će biti formirana na izborima 14. februara na Kosovu i biće joj partner", rekao je Palmer i dodao da od nje očekuje da se bavi različitim temama i pitanjima u interesu građana i mira u regionu.\n"Bićemo dobar partner toj vladi kao i prethodnim vladama na Kosovu. Verujem da će biti važno da se ova vlada pozabavi nekim pitanjima koja i dalje predstavljaju izazov, uključujući vladavinu zakona, transparentno i odgovorno upravljanje, podsticanje ekonomskog rasta i razvojnih mogućnosti za strane investitore. Prilika da se vidi da imaju živu ekonomiju koja omogućava mladim ljudima da veruju da je njihova budućnost bolja na Kosovu nego u emigraciji", neveo je Palmer.\nOn je takođe izrazio uverenje da treba procena pristupa Prištine u vezi sa dijalogom sa Beogradom.\nPalmer: Administracija Bajdena će imati isti pristup Balkanu\nStigao prvi deo pomoći PKS ugroženim gradjanima na jugu Srbije\nLakić: Vlast diskriminiše gradjane Srbije ukidanjem PCR testova za državljane zemalja regiona


Predsednik Izvršnog odbora | Banca Intesa\nDraginja Đurić se nalazi na čelu Banke od 2001. godine, prvo u svojstvu generalnog direktora, a od 2005. na funkciji predsednika Izvršnog odbora Banca Intesa. Pod njenim vođstvom Banka je postala deo međunarodne grupacije, uspešno je reorganizovala svoje poslovanje i prilagodila ga politikama i standardima matične grupe, te uskladila sa međunarodnim principima bankarskog poslovanja. Istovremeno, Banka je proširila poslovanje i razvila nove oblasti u pravcu razvoja ka univerzalnoj bankarskoj instituciji, uspešno pripojila Panonsku banku i zauzela vodeću poziciju u domaćem bankarskom sektoru po svim najznačajnijim merilima uspešnosti. Osim tržišnim uspehom, dinamičan razvoj Banke u prethodnom periodu nagrađen je i nizom inostranih i domaćih priznanja, poput nagrade za banku godine u Srbiji koju joj je devet puta dodelio renomirani finansijski magazin The Banker, šest nagrada za najbolju banku u Srbiji koju joj je ukazao poznati svetski časopis u oblasti finansija i bankarstva Euromoney, kao i šest nagrada za najbolju banku u Srbiji magazina Global Finance.\nPored obaveza u Banci, Draginja Đurić obavlja funkciju zamenika predsednika Nadzornog odbora Privredne banke Zagreb, a član je i Skupštine Privredne komore Srbije, predsedništva Saveza ekonomista Srbije, kao i predsednik Odbora za bankarstvo Privredne komore Srbije. Uz to, g-đa Đurić je član Saveta Fakulteta organizacionih nauka, Poslovnog saveta UNICEF-a u Srbiji i Udruženja korporativnih direktora, kao i predstavnik Banca Intesa u Američkoj privrednoj komori i Savetu stranih investitora.\nOd strane renonimarnih inostranih finansijskih publikacija osam puta proglašavana je bankarom godine u Srbiji, a tri godine zaredom ovu titulu je ponela i po izboru Ekonomist media grupe, što je inače najprestižnije domaće priznanje u oblasti bankarstva. Pored toga, finansijski časopis Finance Central Europe proglasio ju je za najboljeg bankara jugoistočne Evrope i Srbije u poslednjih 20 godina. U 2011. godini, odlikovana je Ordenom za zasluge Republike Italije zbog predanog zalaganja na promociji i unapređenju odnosa između Srbije i Italije, 2014. godine Sveti arhijerejski sinod Srpske pravoslavne crkve uručio joj je Orden Svete Carice Milice - Prepodobne Evgenije za nesebično pomaganje manastiru Studenica, a imenovana je i za zaslužnog građanina grada Pančeva. Klub privrednih novinara Srbije proglasio je Draginju Đurić za „Bankara decenije“, dok su joj časopisi Ekonometar i Magazin Biznis u tri navrata dodelili nagradu „Planeta Biznis“ za uspešno upravljanje bankom koja je tokom 2011, 2013. i 2014. godine uložila najviše sredstava u programe korporativne društvene odgovornosti. Mokrogorska škola menadžmenta dodelila joj je priznanje „Laureat vrline“ za 2016. godinu za doprinos ženskom liderstvu u Srbiji i regionu, a Privredna komora Srbije i „Medija invent“ 2008. godine uručili su joj priznanje „Kapetan Miša Anastasijević“ kao bankaru godine. Po anketama i analizama domaćih medija u nekoliko navrata našla se u društvu najuspešnijih i najuticajnijih poslovnih ličnosti u Srbiji.\nBankarskoj karijeri Draginje Đurić, koja je započela 1996. godine, prethodio je trinaestogodišnji rad u Službi društvenog knjigovodstva Jugoslavije, gde je poslednje četiri obavljala funkciju generalnog direktora filijale Pančevo. Pre toga radila je u Hemijskoj industriji Pančevo. Draginja Đurić je diplomirala na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, a magistrirala na Fakultetu organizacionih nauka. Udata je i majka dvoje dece.


Srbski pravoslavni pojci u Istočnom Novom Sarajevu | Trebevic.net\nSrbski pravoslavni pojci u Istočnom Novom Sarajevu\nU petak, 29.juna sa početkom u 21 čas, održaće se koncert pod nazivom „Duh starih vremena“ Srbskih pravoslavnih pojaca iz Beograda.\nPlanirano je da se koncert održi u parku „Gavrilo Princip“, ali ukoliko vremenski uslovi ne dozvole održavanje na otvorenom, koncert će se održati u sali Kulturnog centra Istočno Novo Sarajevo.\nSrbski pravoslavni pojci nastali su 2011. godine, od kada se bave očuvanjem srpske duhovne i tradicionalne muzike. Zalaganje „Pojaca“ prepoznao je i patrijarh Irinej, koji je ovom sastavu dao blagoslov u svakom njihovom daljem radu na očuvanju srpske muzike.\nPublici u Istočnom Novom Sarajevu ovaj akapela sastav će se predstaviti pjesmama koje nose jaku emotivnu snagu u riječima, a ta snaga postaje još veća kada se pjesme izvode takozvanim grlenim pjevanjem. Koncert će biti podijeljen u tri muziačka bloka – duhovni, nacionalni i etno.\n„Pojci“ nastoje da svojim pjevanjem upoznaju narod sa srpskom duhovnom tradicijom i na taj način omoguće da ovaj vid muzike postane dio popularne kulture dostupan svima.


Cisterne sa pijaćom vodom od 11.februara u Užicu – ZoomUe\nCisterne sa pijaćom vodom od 11.februara u Užicu\nUŽICE-Od 11. februara u vodovodnoj mreži biće voda za sanitarno-higijenske potrebe, dok će se građani, privreda i ustanove pijaćom snabdevati dovoljnim brojem cisterni i isporukom flaširane vode,saopšteno je sa zajedničke sednice Gradskog veća i Gradskog štaba za vanredne situacije. Na sednici je usvojen i Plan za sprovođenje vanrednih aktivnosti na isporuci pijaće vode. Ovim Planom tačno su definisane mere koje će se primenjivati u periodu prelaska sa vodosnabdevanja sa Sušičkih vrela na sistem akumulacije Vrutci.\nGradonačelnik Tihomir Petković naglasio je da su sve dosadašnje aktivnosti na pripremnim radnjama za ponovno puštanje vode iz akumulacije Vrutci urađene uspešno i blagovremeno.\n„Za Projekat rekonstrukcije i dogradnje postrojenja „Petar Antonijević“ imali smo puno razumevanje Vlade Republike Srbije, koja je preko Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture investirala 650 miliona dinara, dok su grad Užice i Vodovod uložili 80, odnosno 50 miliona dinara.\nSada su se konačno stekli svi uslovi da se najkasnije do 20. februara građani i privreda snabdevaju zdravom pijaćom vodom sa akumulacije Vrutci.“\nDirektor Vodovoda, Duško Ljujić i dr Olivera Janjić, iz Zavoda za javno zdravlje, saopštili su da je prvo uzrokovanje prerađene vode za osnovnu i V analizu sa akumulacije Vrutci obavljeno 1. februara. Dosadašnji rezultati analiziranih parametara pokazuju da je prerađena voda zadovoljavajućeg kvaliteta. Konačni rezultati V analize koje užički Zavod za javno zdravlje radi zajedno sa Gradskim zavodom za javno zdravlje Beograd biće gotovi 8. februara.\nOd 11. februara u vodovodnoj mreži biće voda za sanitarno-higijenske potrebe, dok će se građani, privreda i ustanove pijaćom snabdevati dovoljnim brojem cisterni i isporukom flaširane vode.\nPosle tri uzastopne zadovoljavajuće analize, koje će izvršiti Zavod za javno zdravlje, republički sanitarni inspektor će moći da proglasi vodu sa akumulacije Vrutci pijaćom vodom koja odgovara Pravilniku o higijenskoj ispravnosti vode za piće.\nTags: akumulacija vrutcicisternevoda za pice\nBiznismen iz Arizone proizvodi rakiju u rodnom selu (VIDEO)\nby Ivan Jankovic · Published 30 маја, 2022\nNext story Pribojac Jovica Spajić pobednik najzahtevnije trke na svetu\nPrevious story U Zlatiborskom okrugu dve osobe umrle od gripa (VIDEO)


srijeda, 12 jun 2019 13:34\nAprcović FOTO: Skala radio\nPredsjednik OO DPS-a Kotor Željko Aprcović je, gostujući u Skala radiju, izjavio da će danas skupštinska većina od 17 odbornika (ukupno 33) podnijeti prijedlog za nastavak sjednice SO Kotor i razrješenje Vladimira Jokića sa mjesta predsjednika opštine, budući da je Upravni sud poništio odluku o njegovoj smjeni koju je izglasala skupštinska većina, 18 odbornika na sjednici održanoj 24 aprila ove godine, prenosi Skala radio.\nOn je objasnio da je predsjednica Skupštine opštine Dragica Perović zakazala sjednicu zadnjeg dana zakonskog roka od 30 dana od podnošenja inicijative i da je taj rok isticao 24 aprila. Po njemu je upravo manipulacijama predsjednice Perović izazvana ova situacija, objašnjava naš sagovornik, jer vremena za odlaganje sjednice više nije bilo.\nAprcović je podsjetio da na sjednici 24. aprila nije utvrđen ni dnevni red, niti je odbornicima omogućeno da bilo što kažu. Perovićeva je samo spiker, odnosno prva od 33 odbornika i ona po njemu ali i po zakonu nema pravo da odlučuje u ime odbornika koje pritom i ne konsultuje. Perovićeva je mogla da prekine sjednicu samo ukoliko ne postoji kvorum ili ako se odbornici sa tim slože. To nije ispoštovano, konstatovao je Aprcović, navodeći da je prekid isključivo samovolja predsjednice SO koja nije željala da ispoštuje volju većine.\nDPS-u kao najjačoj opzicionoj partiji nije omogućeno da bude stranka u postupku a Željko Avramović , odbornik DPS-a na sudu je bio u svojstvu građanina bez prava glasa, rekao je naš sagovornik.\nNa naše pitanje ko je koga i zašto tužio , Aprcović je odgovorio da je jedna strana (Jokić) sebe i tužila i branila (Perović), tim prije što je predsjednica skupštine priznala tužbeni zahtjev bez konsultacije sa odbornicima, pokazujući prema njima nepoštovanje, kao što je to radila i u minule dvije godine.\nUkoliko predsjednica Perović ne prihvati zahtjev većine odbornika, odredićemo ličnost koja će predsjedavati, što nam zakon daje za pravo, rekao je on.Takođe je podsjetio da je večina odbornika u roku i po zakonu podnijela inicijativu za smjenu Dragice Perović sa mjesta predsjednice kotorskog parlamenta.\nStoga ćemo tražiti da se pod hitno zakaže sjednice SO, kako Perovićeva ne bi činila zloupotrebe na koje je navikla i kojima krši osnovna prava demokratije.\nOn je podsjetio na protesni skup Jokićevih pristalica 24. aprila ispred palate Bizanti kojem se pridružila predsjednica Skupštine onog trenutka kada je napustila skupštinsku salu. Tada su, kazao je naš sagovornik grubo vrijeđani odbornici, što je neprimjereno u demokratiji.\nNa pitanje da li će se izviniti Jokiću zbog toga što su ga smijenili sa funkcije gradonačelnika, a on je to od njih tražio na konferenciji za medije, Aprcović je odgovorio pitanjima :“ Zar ne bi trebao da se neko drugi koji tvori vlast izvinjava što grad ne funkcioniše, što nema budžeta i starteških planova, što je na ovaj način dočekana turistička sezona i kotorsko kulturno ljeto?\nPerovićeva je obavijestila odbornike da otkazuje sjednicu SO koju je zakazala za 14. Jun. Ona na to nema pravo, jasan je Aprcović.\nDefinitivo se radi o kršenju zakona od strane Perovićeve. Ona je trebala je da otvori sjednicu i upozna odbornike i građane sa odlukom Upravnog suda ali i da zakaže novu u konusltaciji sa odbornicima. Ona od toga ništa nije uradila, kazao je on, saopštavajući da se u redovima njegove partije još nijesu odlučili da li će na ovu odluku uložiti žalbu Vrhovnom sudu Crne Gore.\nŠto se tiče odnosa Perovićeve i Jokića prema odbornicima u SO, Aprcović je kazao da na to najbolje ukazuje činjenica da im se od februara ne isplaćuju primanja od 200 € mjesečno, što je zakonska obaveza.\nŠto se tiče opomene Vlade CG izrečeno kotorskoj SO i roka od 20 dana za eventualno uvođenje prinudne uprave, koji ističe 24. jula ove godine, ukoliko se ne učine odgovarajući pomaci, šef kotorskog DPS-a kaže da vjeruje da to toga neće doći jer je jasno da postiji skupštinska većina a njihovi stavovi se moraju poštovati.\nViše iz ove kategorije « Više od pola učenika dobija jedinice, nadležni ćute na apele roditelja Vučinović u Beranama: Porodica Tomkić mora se osjećati bezbjedno »


Dostavljanje finansijskih izveštaja za 2018. godinu od 22.1.2019. godine Dostavljanje finansijskih izveštaja za 2018. godinu od 22.1.2019. godine\nDostavljanje finansijskih izveštaja za 2018. godinu od 22.1.2019. godine\nHome/Vesti • Računovodstvo / revizija /Dostavljanje finansijskih izveštaja za 2018. godinu od 22.1.2019. godine\n23.01.2019.VestiRačunovodstvo / revizijaAPR, Finansijski izveštaji\nAPR je objavila da je od 22. januara 2019. godine omogućen pristup Posebnom informacionom sistemu Agencije za dostavljanje izveštaja za statističke potrebe i finansijskih izveštaja za 2018. godinu.\nU nastavku prenosimo u celosti saopštenje APR:\n„Agencija za privredne registre (APR) obaveštava sve zainteresovane korisnike da je od danas, 22. januara 2019. godine, u okviru dela Finansijski izveštaji, omogućen pristup Posebnom informacionom sistemu Agencije, kojim se obezbeđuje jedinstven postupak unosa, kontrole, potpisivanja i dostavljanja izveštaja za statističke potrebe i finansijskih izveštaja sa propisanom dokumentacijom za 2018. godinu.\nPodsećamo da Zakon o računovodstvu obavezuje sva pravna lica i preduzetnike koji vode dvojno knjigovodstvo da izveštaje za statističke potrebe, kao i finansijske izveštaje i propisanu dokumentaciju za 2018. godinu, dostavljaju Agenciji, isključivo u elektronskom obliku, primenom Posebnog informacionog sistema Agencije, potpisane kvalifikovanim elektronskim potpisom zakonskog zastupnika.\nZa primenu posebnog informacionog sistema Agencija je obezbedila i ove godine Tehničko uputstvo za potpisivanje dokumenata i zahteva kvalifikovanim elektronskim potpisom i Tehničko uputstvo za elektronsko plaćanje, kao i odgovarajuća video uputstva koja se odnose na kreiranje zahteva, popunjavanje obrazaca, potpisivanje i ažuriranje dokumentacije, plaćanje naknade kao i potpisivanje i dostavljanje izveštaja, koja će korisnicima biti na raspolaganju u Posebnom informacionom sistemu Agencije. Takođe, dostupna su detaljna korisnička uputstva za sastavljanje i dostavljanje svih vrsta izveštaja za 2018. godinu.\nZa rešavanje tehničkih pitanja u vezi primene Posebnog informacionog sistema Agencije korisnici se mogu obratiti na elektronsku adresu sd@apr.gov.rs.“\nAPR objavila Godišnji bilten finansijskih izveštaja za 2019. godinu\nObaveštenje Ministarstva za rad povodom prestanka vanrednog stanja\nKazne za privredne subjekte koji ne postupaju u skladu sa merama za zaštitu stanovništa od zaraznih bolesti\nProduženo trajanje ograničenja cena i marži i ukinuto ograničenje cena za određene proizvode


Ratkoviću i Ćurkoviću književna nagrada "Marko Miljanov"\nRatkoviću i Ćurkoviću književna nagrada „Marko Miljanov“\nTanjug 4. maja 2022. 15:10\nPODGORICA – Književna nagrada “Marko Miljanov” Udruženja književnika Crne Gore (UKCG) dodeljena je književnicima Milenku Ratkoviću i Aleksandru Ćukoviću, prema odluci stručnog žirija, saopštio je Žiri.\nŽiri UKCG radio je u sledećem sastavu: Višnja Kosović (predsednica), Perivoje Popović i Vladimir Č. Popović (članovi) i doneo je odluku o nagradi na održanoj sednici 2. maja u Podgorici.\nNagrada za 2021. godinu povodom značajnog jubileja – 75 godina postajanja i rada UKCG, svečano će 8. maja biti uručena laureatima Milenku Ratkoviću za knjigu “Čamac za žebe” i Aleksandru Ćukoviću za delo „Herostratov asistent“, ispred Muzeja Marka Miljanova.\nMemorijalni muzej je posvećen životu, radu i delu Marka Miljanova, jedne od najznačajnijih ličnosti u istoriji Crne Gore, vojvodi, pesniku i državniku.\nOtvoren je 23. oktobra 1971. godine stalnom muzejskom postavkom, a smešten je u rodnoj kući Miljanova na Medunu, naselju desetak kilometara udaljenom od Podgorice\nObrazloženje žirija nagrade “Marko Miljanov” kaže da je reč o renomiranim autorima sa dva generacijska, vokacijska i stilska pola, te tako laureati i “simbolično potvrđuju temeljne vrednosti kojima UKCG decenijama snaži i unapređuje književno i ukupno kulturno postanje Crne Gore”.\nTo neposredno i trajno stvaralačko književno nasleđe je postavljeno na temeljima narodne etike i epike, i posebno kroz neprolazna dela Petra Petrovića Njegoša, Marka Miljanova i Stefana Mitrova Ljubiše.\nPisac Milenko Ratković je doajen, jedan od najstarijih i najistaknutijih pisaca za decu, utemeljivač književnosti za decu i mlade u Crnoj Gori.\nNagrađena knjiga „Čamac za žebe“ potvrđuje njegovu plodotvornu misiju na način dostojan posebnog mesta u ukupnosti datog stvaralaštva na prostorima bivše Jugoslavije kroz skoro čitav životni stvaralački vek, navodi stručni žiri za autora, koji se nalazi u 10. deceniji života sa više od 75 godina stvaralačkog rada.\n„On je dostojan pisac našeg detinjstva, čitanki i obaveznih lektira. Žiri oseća posebnu ličnu radost što se na ovaj način makar delom ispravlja nepravda prema stvaralačkom delu i ličnosti Milenka Ratkovića kao i prema celini književnosti za decu i mlade u Crnoj Gori“, zaključuje žiri u vezi ovog laureata.\nDrugi dobitnik nagrade Aleksandar Ćuković je “izrazit predstavnik današnjeg vremena, u tako retkom istinskom razumevanju čovečnosti i već širokoj javnosti i izvan Crne Gore, dobro poznat kao agilni i predani književnik, publicista i urednik”, smatra žiri.\nNjegovu nagrađenu knjigu „Herostratov asistent“ Žiri ove velike Nagrade doživeo je kao “paradigmu koja njenog autora čini jednim od vodećih stvaralaca najmlađe generacije što čvrsto povezuje sjajnu prošlost, širinu, domete i budućnost stvaralaštva” koje već decenijama neguje upravo UKCG.\nPosebno je potrebno istaći da mitsku antičku ličnost imena Herostrat, Ćuković iz našeg veka posmatra u kontra smerovima tumačenja da li je taj grčki mladić iz davnina imao samo nameru da sebe učini slavnim ili je u isto vreme i pobunjenik pred činom neposrednog rođenja Filipovog sina Aleksandra, budućeg vladara – Velikog Aleksandra Makedonskog.\nKralj Filip po znamenitom Ciceronu („filipike“), poiman je kao tiranin, što žiri zaključuje da “nije samo naše vreme doba za tiraniju vlasti”.\nŽiri smatra da su i većina odabranih dela na konkursu bila dostojna učešća na ovom velikom stvaralačkom takmičenju i izdvojila i druge knjige koje potvrđuju njihov dosadašnji književni renome i neminovno zaslužuju posebno mesto u “Leksikonu odlikovanih riječi” – parafraza podnaslova knjige Borisa Jovanovića.\nSa tim u vezi, Žiri je istakao upravo pisca Borisa Jovanovića i njegovo delo “Bog u birtiji”, kao i knjige – “Besanica” Milije Pajkovića i “Nenapisane reči” Danila Jokanovića.\nMarko Miljanov Popović Drekalović (Medun, 1833 – Herceg Novi, 1901) bio je srpski i crnogorski književnik i vojvoda iz plemena Kuči, a vojvodske oznake mu je dao crnogorski knjaz Nikola I Petrović. Nakon oslobođenja Podgorice (1878) Marko Miljanov bio je jedno vreme gradonačelnik.\nTek se 50. godini Miljanović opismenio, a svoju poznu književnu delatnost smatrao je životnim zadatkom. Ostavio je iza sebe nekoliko važnih knjiga, kao “Pleme Kuči” i “Život i običaji Arbanasa”, ali njegovo najvažnije i najpoznatije delo jeste – “Primjeri čojstva i junaštva”.\nFrancuski književnik Frank Buis: Moj novi roman je nemoguće…


Federalno ministarstvo finansija danas je osiguralo novac za isplatu naknada boračkoj populaciji koji će biti doznačen bankama prema krajnjim korisnicima, saopćilo je Federalno ministarstvo za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata.\nNakon što je Vlada FBiH obavijestila javnost da će naknade boračkoj populaciji biti i ovaj mjesec bez umanjenja i kašnjenja, danas je izvršena uplata prema bankama svim korisnicima. U zavisnosti od operativnosti banaka, korisnici će sredstva moći podići danas nakon 12 sati ili sutra, kada bi trebala biti doznačena na sve račune.\n- Mi smo prošle sedmice najavili da ćemo učiniti sve da ne bude umanjenja naknada boračkoj populaciji i drago mi je da je danas isplata svih naknada borcima. Riječ je o ličnim i porodičnim invalidninama, naknadama dobitnicima ratnih priznanja i odlikovanja, ratnim vojnim invalidima i demobiliziranim braniocima za čije namjene je osigurano 26.316.755,64 KM. To znači da će za mjesec mart naknade dobiti 102.507 boračkih porodica, i to 83.589 korisnika ličnih invalidnina, 4.821 dobitnika ratnih priznanja, te 14.097 demobiliziranih branilaca - kazao je federalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salko Bukvarević, saopćeno je iz ovog ministarstva.


Tereza Mej se ne želi izjasniti o tome postoji li mogućnost preispitivanja odluke o Brexitu\nREFERENDUM Britanija napušta EU 29. marta\nZastupnici podržavaju ideju "narodnog glasa"\nBritanska vlada, koja odbacuje mogućnost održavanja novog referenduma o izlasku Velike Britanije iz Evropske unije, odbila je na zahtjev novinske agencije Reuters odgovoriti je li tražila pravne savjete o održavanju drugog referenduma o Brexitu.\nKao objašnjenje zbog kojeg je odbila odgovoriti navela je da bi objavljivanje takvih informacija naštetilo britanskoj pregovaračkoj poziciji u Briselu.\nS manje od sedam mjeseci do dana izlaska Britanije iz EU i uz žestoko napadan plan premijerke Tereze Mej (Therese May) neki zastupnici i poslovni ljudi sve glasnije pozivaju na održavanje referenduma o dogovoru s Briselom.\nMej uporno odbacuje mogućnost održavanja drugog referenduma nakon onog održanog prije dvije godine na kojem je većina odlučila napustiti Evropsku uniju.\nDio zastupnika, uključujući i neke iz njene stranke, podržavaju ideju "narodnog glasa", a i vođa opozicionih laburista Džeremi Korbin (Jeremy Corbyn) izložen je pritisku da podrži takav referendum.\nKongres britanskih trgovinskih sindikata koji okuplja 48 sindikata u nedjelju je objavio kako bi podržao referendum ukoliko Mej ne postigne sporazum koji će zaštititi radnike.\nPitanje o pravnim savjetima dobivenim ove godine o održavanju referenduma o Brexitu ministarstvo za Brexit odgovorilo je da postoji javni interes za odbijanje odgovora na takvo pitanje.\nIsti odgovor uslijedio je i na pitanje agencije je li zatražen pravni savjet o opozivu najave namjere napuštanja EU.\nMinistar za Brexit Dominik Rab (Dominic Raab) prošle je sedmice kazao kako bi održavanje drugog referenduma potaknulo Brisel da ponudi Britaniji "najgore moguće uvjete" za izlazak iz EU.\nBritanija napušta EU 29. marta, a još nije s Briselom dogovorila uvjete izlaska. Ankete pokazuju da Britanija i dalje ostaje podijeljena oko Brexita, a bilježi se i blagi porast sklonosti ostanku u EU.\nBritanija Evropska unija BREXIT\n''Lotus'' prijeti ''Ferrariju'' i ''Porscheu'' u klasi premijum sportskih automobila\nNovi suludi trend: Grudi povećajte zubnom pastom


Izgladnjivanje, vojska, specijalni rat: Amerika bi totalno da pokori Venecuelu - 30.08.2018, Sputnik Srbija\nPredsednik Brazila Mišel Temer je na dve nedelje rasporedio vojnike duž granice i glavnih puteva u državi Roraimi na severu Brazila, na granici sa Venecuelom... 30.08.2018, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, vesti, svet, venecuela, nikolas maduro\n21:13 30.08.2018 (Osveženo: 10:07 31.08.2018)\n© AFP 2021 / Luis ROBAYOVenecuela\nUdar sa severa: Ko stoji iza prvog dron-atentata u istoriji\n5 Avgust 2018, 14:38\nTakva odluka Brazila usledila je nakon sukoba lokalnog stanovništva i Venecuelanaca na granici, a Temer je izjavio da „tragična“ situacija u susednoj zemlji predstavlja pretnju za čitavu Južnu Ameriku.\nPrema rečima dr Dušana Vasića, profesora Fakulteta za poslovne studije i pravo i bivšeg ambasadora SR Jugoslavije u Meksiku, situacija se migrantima je stavljena u funkciju političkih obračuna i pritiska na Venecuelu.\n„Takav potez Brazila je poražavajući. Naime, domaće civilno stanovništvo napalo je izbeglice iz Venecuele i zbog toga je proamerički predsednik Temer poslao vojsku na tu granicu. Brazilske vlasti, međutim, nisu pokušale da to pitanje reše sa lokalnim vlastima u smislu da se organizuju prijemni centri, da se tim ljudima ponude hrana i prenoćište, da se asimiluju u meri u kojoj je to moguće, bar privremeno. Dakle, sve ono što spada u paket humanitarnih postupaka je izostalo, a pridošlice su se odjednom našle u sukobu sa lokalnim stanovništvom i Brazil je reagovao vojskom“, objašnjava prof. Vasić.\n21 Jul 2018, 21:12\nEgzodus iz Venecuele je, podseća naš sagovornik, krenuo 2013. godine, nakon smrti Uga Čaveza, a do sada je oko 2 miliona i 300 hiljada Venecuelanaca napustilo tu zemlju. Kako kaže, iz zemlje odlazi uglavnom stanovništvo iz siromašnih, ruralnih područja.\n„Kriza u Venecueli traje dugo, ali njene uzorke i posledice treba posmatrati iz najmanje tri ravni. Prva je unutrašnje-politička borba gde socijalistička orijentacija, koju, idući tragovima Uga Čaveza, sledi aktuelni predsednik Maduro, nailazi na suprotstavljanje ortodoksne desnice koja ima snažnu podršku SAD. Tu je i kriza sa naftom i pad cena tog energenta, što je dovelo do ekonomskog slabljenja zemlje. Treći uzrok su veliki međunarodni interesi i nastojanja Sjedinjenih Američkih Država da tu zemlju pokore. U tome nisu uspeli u vreme Čaveza, a SAD se nadaju da će u tome uspeti za Madurovog mandata i u tome istrajavaju“, primećuje Vasić.\nKako napominje, i izveštavanje u zapadnim medijima je u funkciji urušavanja aktuelne vlasti.\n„Neprimereno je da vodeći zapadni mediji, svega deset dana pošto je predsednik Maduro najavio prvi paket reformskih mera, taj njegov potez na svaki način opovrgavaju i tvrde da neće uspeti. Zapadna štampa orkestrirano negira svaku nadu u uspeh reforme koju je najavio Maduro“, ukazuje Vasić.\nKako dodaje, situacija nije toliko kritična da će Venecuela ostati bez stanovništva, ali je zanimljivo da se u zapadnim medijima izbegava podatak da je upravo ta zemlja primila ogroman broj migranata iz drugih država.\n20 Maj 2018, 09:09\n„Na primer, dvadeset odsto stanovništva Venecuele, odnosno oko šest miliona ljudi, jesu izbeglice iz Kolumbije, Perua i Ekvadora. To je veliki socijalni teret za tu zemlju, a ona se prema migrantima ipak nije ponela kao što su to učinile vlasti nekih susednih zemalja. Nije isterala te ljude, a najmanje je protiv njih krenula silom“, napominje nekadašnji ambasador.\nOn veruje da će egzodus iz Venecuele relativno skoro, ili bar do kraja ove godine, biti zaustavljen.\n„Međutim, treba znati da je on pre svega politički podstican i podgrevan, a u manjoj meri rukovođen ekonomskim razlozima. Migracije nisu retke i većina savremenih zemalja su imigrantske zemlje. Međutim, kada se to stavi u funkciju politike, onda se dešava isto što i sada sa Venecuelom. Stiče se utisak da ljudi jurišaju preko granice, a to uopšte nije slučaj. Granice su otvorene, a do skoro je Venecuelancima za ulazak u Brazil ili Peru trebala samo lična karta, a ne pasoš. Međutim, Brazil je sada odgovorio provokacijama i slanjem vojske, što niti je humano niti dobro za zbivanja u ovom delu Latinske Amerike“, kaže sagovornik Sputnjika.\nVasić ipak ne misli da će doći do daljeg zaoštravanja situacije između Brazila i Venecuele u vojnom smislu.\n„Niti je do toga stalo Brazilu, niti Venecuela za tako nešto daje povoda. Takođe, Brazilu se približavaju izbori i sadašnji predsednik, koliko god da ga Amerikanci podržavaju, moraće da vodi računa, jer bi neki potez više mogao da deluje kontraproduktivno, da se probudi onaj latinoamerički inat i da se birači sutra okrenu protiv njega“, zaključuje Vasić za Sputnjik.


Nikola Jokić prvi Srbin na NBA all star meču posle 15 godina | Original\n01/02/2019 01/02/2019 Budi aktuelan Budi uspešan by editor\nNikola Jokić prvi Srbin na NBA all star meču posle 15 godina\nKako su odlučili treneri klubova najjače košarkaške lige na svetu, 23-godišnji košarkaš “Denver Nuggetsa” Nikola Jokić je učesnik NBA all-star 2019. utakmice.\nPoslednji put neko iz naše zemlje učestvovao je na ovom meču 2004. godine, kada je Predrag Stojaković bio akter najvećeg košarkaškog spektakla na svetu.\nJokić je dobio skoro milion i po glasova navijača, što nije bilo dovoljno da se nađe među pet startera iz Zapadne konferencije, ali je glasovima NBA trenera ipak uvršten među sedam rezervnih igrača.\nUz Jokića, debitovaće i reprezentativac Crne Gore Nikola Vučević, dok Luka Dončić, uprkos tome što je bio 3. po broju glasova navijača (sa neveroavtnih 4.242.980 glasova, odmah iza Lebrona i Janisa), nije uspeo da kao senzacionalni NBA debitant dobije dovoljno glasova trenera.\nDončić će ipak biti među učesnicima all-star vikenda, ali će umesto u noći između nedelje i ponedeljka 17. i 18. februara po srednjeevropskom vremenu, igrati sa Bogdanom Bogdanovićem za “Tim sveta” protiv američke selekcije sastavljene od igrača sa jednom i dve godine NBA iskustva. Ta utakmica “All-star Zvezde u usponu” na programu je dva dana ranije, u noći između petka i subote, 15. i 16. februara, piše Blic.\nTagovi: all star nba nikola jokić\nBudi aktuelan, Budi originalanDevojka na slici je poznati japanski fotomodel i - ne postoji


Merenje Indeksa klijentelizma pokazuje da Srbija stagnira u negativnom trendu | NDNV\nMerenje Indeksa klijentelizma pokazuje da Srbija stagnira u negativnom trendu\nIndeks klijentelizma u medijima na temelju empirijskih podataka meri politički uticaj na medije, a Srbija nije zabeležila pomak.\nIndeks klijentelizma, koji meri sposobnost društva da spreči klijentelističke prakse u medijima, pokazao je u merenju za 2016. godinu, da Srbija stagnira u negativnom trendu nakon drastičnog pada zabeleženog 2015. godine.\nRezultati merenja Indeksa klijentelizma u medijima predstavljeni su simultano u svih šest zemalja pokrivenih ovim istraživanjem – u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, FYR Makedoniji, Srbiji i Rumuniji.\nPrema merenju za 2016. godinu, Srbija nije zabeležila pomak, a indeks se i dalje nalazi u negativnom delu merenja, odnosno iznosi minus 0,50.\nKako je rečeno na konferenciji za novinare u Beogradu, svih šest zemalja su zabeležile pad Indeksa, a najnegativnije trendove zabeležila je Bosna i Hercegovina i Rumunija.\nPredstavnica Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Smiljana Milinkov, koja je učestvovala u istraživanju, kazala je da je Srbija zabeležila povoljnije rezultate 2014. godine, pre svega zbog donošenja novog seta medijskih zakona, ali već sledeće i ove godine pokazalo se da primena tih novih propisa nije ostvarena, što je stvorilo haos u medijskoj sferi i nastavak pada pokazatelja.\n“Novo merenje pokazuje apsolutno odsustvo primene zakona i država pokazuje nespremnost da primeni u praksi ono što je deklarativno donela kao standarde”, objasnila je Milinkov.\nPrema njenim rečima, gorući problemi Srbije koje je Indeks zabeležio su netransparentno donošenje medijskih politika, ulazak sumnjivog kapitala u vlasniištvo nad medija, neregulisana oblast oglašavanja i usmeravanje državne pomoći odredjenim lokalnim samuopravama, kojim se “finansiraju provladini, podobni mediji”.\n“Svako ko udje u bilo kakavo istraživanje, mora da se dovija na razne načine, a recimo u ovom istraživanju u pitanju su bili podaci državnih institucionalnih nadležnosti. To bi sve moralo da bude dostupno”, kazala je Milinkov.\nDodala je da je Indeks konsultovao i medijske eksperte srbije, koji su ocenjivali iz različitih pozicija zakonodavni i institucinalni okvir države, kao i politički uticaj na medije i slobodu govora, a njihovi odgovori ukazali su na konstantan pad, pre svega u oblasti slobode medija i bezbednosti novinara.\n“Zašto mi ne možemo znati vlasništvo u medijima i zašto je to bitno. Nas interesuje koncentracija vlasništva u medijima, kao i odakle dolazi novac kojim su mediji kupljeni i kojim se finansiraju, jer želimo da znamo da li je u pitanju pranje novca. Veliki problem je Registar medija u kojem se podaci ne slažu sa stvarnošću i naša ključna preporuka je bila da u ovoj oblasti mora uvesti stroga kontrola”, rekao je Milićević.\n“Autocenzura je u Srbiji egzistencijalna kategorija, a tabloidizacija ima koruptivni efekat jer stvara inverziju sistema vrednosti u društvu”, kazao je on.\nNovinar Denis Kolundžija, ukazao je na probleme koji su uočeni u konkursnom sufinansiranju javnog interesa u sferi javnog informisanja na lokalnom niovu, kojim se Indeks takodje bavi, navodeći da su “konkursne komisije pravi primer klijentelizma u ovim procesima”.\n“Konkursna komisije u Vojvodini su kao neki putujući cirkus, koji se pojavljuje u velikom broju opština, to su sve povezana lica, koja dodeljuju novac jedni drugima”, rekao je Kolundžija, dodjući da je problem i u tome što u zakonima nije dobro definisan sukob interesa.\nOn je kazao da su u slučaju učešća članova komisija “iz tih interesnih grupa”, novac najčeće dobijali provladini mediji i mediji koji su povezani sa članovima komisija.\nIstraživanje su u Srbiji sproveli Komitet pravnika za ljudska prava – YUCOM i NDNV, a nosilac projekta pod nazivom “Odgovor gradjana na klijentelizam u medijima – MEDIA CIRCLE”, je Partnerstvo za društveni razvoj iz Zagreba.\nProjekat finasira Evropska unija i Ured za udruge Vlade Hrvatske.


Protestna šetnja zbog trovanja pasa (Foto Kontakt)\nVesna Generalović, direktorka “Šape”, kaže da je povod za ovu akciju obeležavanje dve godine postojanja Udruženja, ali i reakcija na učestala trovanja napuštenih pasa u prethodnom periodu u Mitrovici.\n„Udruženje želi da skrene pažnju javnosti da su životinje svuda oko nas, da problem postoji, ali da ga treba rešiti sa nadležnim institucijama na najhumaniji mogući način. Vrlo brzo ćemo izaći sa konkretnim idejnim rešenjima i projektima za rešavanje ovog problema. Slogan ovogodišnje šetnje je ’Daj ruku Šapi’, sa ciljem da ljudi shvate da su i životinje živa bića i da im pruže ruku,“ - kaže Generalović.\nKada je reč o finansiranju i eventualnim donacijama Udruženju, iz Šape kažu da im prijatelji i njihovi najbliži pomažu koliko mogu.\nNailaze na razumevanje i podršku sugrađana. Međutim, postoje i oni kojima se ne sviđa čime se Šapa bavi.\nIz Šape apeluju na građane da se uzdrže od korišćenja otrova, jer to prema njihovim rečima neće rešiti problem velikog broja napuštenih pasa u Mitrovici, kao i da supstance tog tipa predstavljaju opasnost i za ljude i za životinje.\nČlanovi i aktivisti Udruženja "Šapa" delili su na mitrovičkom šetalištu mališanima albume sa sličicama “The Dog”, nastalih u saradnji sa Mitrovčaninom i preduzetnikom Aleksandrom Arsenijevićem.\nPodsetimo, u severnom delu Mitrovice minulih dana registrovano je nekoliko serija trovanja pasa lutalica, što je izazvalo negativne reakcije iz ovog Udruženja, a poziv je upućen i Kosovskoj policiji da istraži sve slučajeve.


FBiH: U protekla 24 sata registrirano 1.066 slučajeva COVID-19, prijavljeno 26 smrtnih ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirano 1.066 slučajeva COVID-19, prijavljeno 26 smrtnih ishoda\nObjavljeno: 11.02.2022 ; Ažurirano: 14.02.2022\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 2.502 uzorka, od čega je 1.066 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 1.180.606 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 238.591 osobe.\nU protekla 24h, u Federaciji BiH prijavljeno je 26 smrtnih ishoda, i to u Bosansko-podrinjskom, Hercegovačko-neretvanskom, Zapadnohercegovačkom, Posavskom, Srednjobosanskom, Zeničko-dobojskom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo.\nS današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 8.344.


Kijevske snage grade utvrđenja u Lugansku - 06.09.2015, Sputnik Srbija\nKijevske snage grade utvrđenja u Lugansku\nUkrajinske oružane snage grade utvrđenja na liniji fronta, u blizini Novotoškivskog, sela u Lugansku, izjavio je zamenik komandanta milicije LNR Mihail Pisarev. 06.09.2015, Sputnik Srbija\nvesti, evropa, svet, evropa, ukrajina, donbas\n09:50 06.09.2015 (Osveženo: 16:58 06.08.2021)\n© AFP 2021 / / SERGEY POLEZHAKAUkrajinski vojnici\n© AFP 2021 / / SERGEY POLEZHAKA\n„Nedavno su u blizini 29. kontrolnog punkta oružanih snaga Ukrajine, u blizini sela Novotoškivski, primećene građevinske mašine. Oni (kijevske snage) jačaju svoja utvrđenja, izgradnjom višespratnih podzemnih objekata i kaponira (bunkera)“, istakao je Pisarev.\nPrema njegovim rečima, od proglašenja prekida vatre, granatiranja položaja LNR od strane ukrajinskih oružanih snaga su ređa, ali se provokacije i dalje dešavaju s vremena na vreme.\nUkrajinske vlasti pokrenule su prošle godine vojnu operaciju protiv ustanika Luganskog i Donjeckog regiona. U sukobima je, prema najnovijem izveštaju Ujedinjenih nacija, poginulo više od 6.800 ljudi.\nSporazum o prekidu vatre između kijevskih vlasti i ustanika potpisan je u februaru, posle sastanka lidera Nemačke, Rusije, Francuske i Ukrajine u beloruskom gradu Minsku.\nDogovor, između ostalog, predviđa, potpuni prekid borbe, povlačenje naoružanja sa linije razgraničenja, razmenu zarobljenika i donošenje ustavnih promena, kojima bi oblasti Donjeckog i Luganskog regiona dobile poseban status.\nMeđutim, sukobljene strane su se u više navrata međusobno optuživale za kršenje primirja.


Vesti Autor:N1 Beograd24. feb. 202117:58 > 20:17191 komentara\nOn je za N1 rekao da se sat vremena diskutovalo na sednici štaba da bi se došlo do tog stava i da će „skraćenja nekakvog radnog vremena svakako biti“. „Postoji potpuno saglasje u medicinskom delu Krinog štaba i jasno je da želimo potpuno ukidanje radnog vremena u tom periodu“, rekao je Kon.\n24. feb. 2021 110\n24. feb. 2021 64\nNaglasio je da postoje pravne prepreke da se u potpunosti sve zatvori na pet dana, o čemu se razmišljalo, ali da u okviru skraćenja radnog vremena postoji pravna mogućnost da „ako nekome kažete da ne može da radi tokom vikenda – to je je skraćenje radnog vremena“, a ne zabrana rada. „Zavisi od petka, ne mogu ništa više da kažem…Zvuči da se igramo skrivalica, ali zaista nije nam takva želja“, rekao je.\nNa pitanje da li to znači da može da se dogodi da neko ne radi za vikend, on je odgovorio: „Mi smo definisali najveća mesta zaražavanja, prvenstveno se to odnosi na mesta zimovanja, skijališta, da ne prozivam tačno koja, imam otpor da previše toga kažem i da umesto da razjasnim, čini mi se sve još više komplikuje“, istakao je Kon.\n„Medicinski deo štaba jasno rekao da bi trebalo da bude sve zatvoreno“\nKon je rekao i da je pred sam početak današnjeg sastanka Kriznog štaba bilo jasno da postoje različiti stavovi njegovog medicinskog dela i političkog posebno vezano za Beograd.\n„Mislim da je bio vrlo konkretan sastanak, da je bilo puno razmena stavova i razgovora konkretnih i nije da nema zaključka. Zaključak je da će u petak morati da se donesu posebne mere za vikend, to nije pod znakom pitanja, to će svakako da se dogodi, a koji su modeliteti… Precizno odvajanje šta će se dešavati na skijalištima zimovanjima, šta u kafićima i restoranima, šta vezano za rad tržnih centara, to su detalji o kojima će se ponovo raspravljati u petak“, rekao je Kon.\nKon je naglasio da su na sastanku jasno rečene stvari i da je medicinski deo štaba jasno rekao da bi trebalo da bude sve zatvoreno, ali da je to pravno nemoguće. „Moralo bi opet da se proglašava vanredno stanje, ustavno je pravo na rad, a druga stvar je skraćenje radnog vremena preko vikenda“, istakao je Kon.\nOn je naglasio da nije realno za očekivati da bilo ko „ko brani te stavove iz tog ugla ekonomskog da će promeniti odluku“, ali je dodao da se samo pre nedelju dana tražilo produženje radnog vremena. „To više ne dolazi u obzir“, kaže.\nNaglasio je da kada govorimo da li je moglo ranije da se pooštre mere, kaže da smo tada imali brojeve koji nisu mogli da podrže mere zabrane za skijališta. „Danas čak i o tome pričamo, danas je sreda, u petaka će da se donose posebne mere, posebno vezano za skijališta“, precizirao je.\n„Ti modaliteti moraju da se definišu u potpunosti šta neće biti dostupno na skijalištima, šta neće biti moguće u tržnim centrima, u gradovima žarištima, šta neće raditi u gradovima gde su žarišta, od kafića, restorana, to se nije moglo očekivati da se danas sve reši“, rekao je.\nPovodom upozorenja pojedinih lekara da se za osam dana može očekivati dvostuko veći broj zaraženih i na pitanje ko će biti odgovoran, ako se to desi, on kaže:\n„A šta vi mislite? Čim me pitate očekujete…Ja sam jednom odgovorio, svi smo mi odgovorni“, rekao je Kon.\nNaglasio je da, s jedne strane Krizni štab ne može da donosi odluke, vezano za škole, iako znamo da je u nekim zemljama Evrope bilo problema sa prenošenjem virusa po školama, i iako znamo da počinje porast na pedijatrijama u kovid ambulantama, ali brojevi su i dalje – vrlo niski.\n„Ne možemo da donosimo odluke o onlajn nastavi, osim da poštrimo kontrolu i da ono što postoji kao mera, da kad se postoji dva slučaja, da cela grupa ide na onlajn nastavu“, rekao je Kon i rekao da je bilo slučajeva da u Beogradu bude na PCR testu pozitivnih učenika, a da nisu prijavljeni u školama.\nPreneo je i da je postojao slučaj u jednoj školi, da su imali 17 zaposlenih obolelih i nijednog učenika. „Od toga kod četiri utvrđeno je da su se zarazili van škole ali kasnije je došlo do prenošenja najverovatnije u samoj školi“, rekao je dr Kon.\n„Kad poredimo, više imamo oboljevanja u srednjim školama kod dece, a u osnovnim školama više kod zaposlenih. To su sve neki pokazatelji koji nisu dovoljni da bi prešli na dve nedelje na onlajn nastavu, što je bila proaktivna zamisao, jednostavno nije prihvaćeno, ni kolege to nisu prihvatile“, istakao je Kon,\nOn je naglasio i da postoji niz situacija u kojima se ne poštuju mere Kriznog štaba, ukazujući na veliku popunjenost kapaciteta u skijalištima, ali i javna okupljanja, koja su zabranjena, a opet se dešavaju.\nPoslednje je ono u Novom Sadu, kada je odata počast preminulom Đorđu Balaševiću.\n„Iskreno da vam kažem i danas je o tome bilo reči, kao što su zdravstveni radnici frustrirani, i mi u medicinskom delu Kriznog štaba smo frustrirani“, rekao je dr Kon.\nPovodom upozorenja SZO da i Izrael i Srbija, u kojima je veliki broj vakcinisanih, beleže porast oboljevanja, on kaže da nije tako i da je u Izraelu, za razliku od nas, u toku nagli pad broja obolelih, ali da je Izrael sa masovnom imunizacijom počeo tri nedelje i više pre nas, kao i da je imao orijentaciju da što više vakciniše sa prvom dozom.\n„Već se vide efekti povećane imunizacij, značajno pada oboljevanje i to će se verovatno, da ne kažem sigurno, dogoditi i kod nas. U ovom usponu pričati kako će biti idealno, nemam stomak za tako nešto. U ovom trenutku se pogoršava situacija, a razlog je između ostalog što je naš čovek shvatio da kad primi vakcinu, da je odmah zaštićen“, rekao je Kon i dodao da posle prve doze nema sigurno zaštite, već tek posle druge doze i to nakon dve nedelje.\nObjasnio je i da oni koji su dobili prvu dozu vakcine i dobili znake infekcije, ne treba da se pitaju da li je to reakcija na vakcinu ako za četiri-pet dana dobiju temperaturu. „Ne, to je pre infekcija, ne mora da bude korona, možda je u pitanju neka druga infekcija, ali svakako traži kontrolisanje da li jeste ili nije.\n„A ko posle druge doze dobije tegobe, vrlo je malo verovatno da je u pitanju kovid“, kaže.


Otvoren IV ciklus predavanja na specijalističkom programu ''Upravljanje regionalnim razvojem kroz EU fondove'' | Educons : Educons\nOtvoren IV ciklus predavanja na specijalističkom programu “Upravljanje regionalnim razvojem kroz EU fondove“\nU prostorijama Univerziteta Educons, koji u saradnji sa Fondom “Evropski poslovi” AP Vojvodine, organizuje i sprovodi specijalistički program „Upravljanje regionalnim razvojem kroz EU fondove“, 02.03.2018.godine je svečano otvoren i započet četvrti ciklus predavanja.\nPored, rektora Univerziteta Educons, prof.dr Aleksandar Andrejevića, polaznicima su se obratili i direktorka Fonda “Evropski poslovi” AP Vojvodine, Vidosava Enderić i pomoćnik pokrajinskog sekretara za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, Nebojša Drakulić, koji su polaznicima poželeli puno uspeha za vreme trajanja Programa.\nPosle predstavljanja polaznika i prezentacije koordinatora ispred Fonda “Evropski poslovi“ APV, Vladica Vojinović je održala prezentaciju ispred Educons-a, kao jedan od njihovih koordinatora Programa. U skladu sa velikim interesovanjem, i ovoga puta je povećan broj polaznika – ima ih čak 50 iz lokalnih samouprava, organizacija civilnog društva, sa raznih univerziteta i fakulteta, iz javno-komunalnih preduzeća, razvojnih agencija, kulturnih ustanova.\nPomoćnik pokrajinskog sekretara za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, Nebojša Drakulić istakao je činjenicu da postoji kontinuirana potreba za aktivnijim uključivanjem regionalnih i lokalnih tela u dešavanja u vezi sa Evropskom unijom.\nPredavači na programu su stručnjaci koji poseduju veliko teorijsko i praktično iskustvo u upravljanju EU fondovima i programima. Četvrta generacija polaznika pohađaće časove u trajanju od dve stotine časova a kompletan program finansiran je sredstvima Autonomne pokrajine Vojvodine.


Filmovi čuvene Anje Brajen u Kinoteci\nNedelja norveškog filma počela je u utorak uveče u Beogradu, a za večeras je u Jugoslovenskoj kinoteci zakazana projekcija filma „Silovanje“ rediteljke Anje Brejen.\nProtagonista njenog prvog dugometražnog filma „Silovanje“ iz 1971. godine, koji je osvojio priznanje na Kanskom festivalu, jeste osumnjičeni ubica, kojeg su vlasti nepravedno optužile i zatvorile. Film je bio hvaljen zbog svoje umetničke zrelosti i strategije prikazivanja datog problema s muškog stanovišta. Na otvaranju Nedelje norveškog filma u utorak uveče je u Kinoteci, uz prisustvo autorke, prikazano remek delo Anje Brejen „Supruge“.\nZahvaljujući saradnji sa Ambasadom Kraljevine Norveške u Srbiji i Norveškog filmskog instituta, Jugoslovenska kinoteka predstaviće izbor filmova Anje Brejen od 11. do 16. oktobra.\nPored projekcija dugometražnih igranih filmova biće prikazan i program kratkometražnih i organizovan master class.Ambasador Norveške Arne Sarne Bjernstad je agenciji Beta rekao da nedelja norveškog filma samo deo upoznavanja Norveške sa Srbijom. „Uz nedelju norveškog filma naše sjajne režiserke Anje Brejen biće i koncerata, muzike, druženja predstavvljanja našeg života i naših specijaliteta“, rekao je na otvaranju ambasador.\nO filmu „Supruge“ kojim je otvoren festival, poznata norveška režiserka Anja Brejen je agenciji Beta rekla da se radi o „nekoj vrsti odgovora na film Džona Kasevetisa ‘Muževi'“.\n„Kada sam videla taj film zamislila sam da ako bi tri muškaraca bili žene i bili kao Kasevetisevi junaci, šta bi mogli da osećaju deo ogromne krivice“, rekla je ona.


BRNABIĆ O PROBLEMU SA KREDITIMA U ŠVAJCARCIMA: Još nemamo rešenje, razgovaramo sa bankama - Informer\nBRNABIĆ O PROBLEMU SA KREDITIMA U ŠVAJCARCIMA: Još nemamo rešenje, razgovaramo sa bankama\nPredsednica vlade Ana Brnabić rekla je danas da vlada još nema rešenje za građane koji su se zadužili u švajcarskim francima, ali da se razgovara sa bankama i radi na rešavanju tog problema\n- Razgovaramo sa bankama, videćemo kako ćemo taj problem rešiti. Još nemamo rešenje, ali smo imali sastanke sa bankama i tokom vikenda, radimo na tome -rekla je Brnabić novinarima u OŠ "Jovan Dučić" u Beogradu.\nBrnabić je, na pitanje novinara zašto je predsednik Aleksandar Vučić razgovarao sa građanima koji su zaduženi u švajcarskim francima, a to nije učinila ona, rekla da je ona razgovarala sa predstavnicima Narodne banke Srbije.\n- Probaćemo da nađemo rešenje, ja sam pragmatična osoba, meni je važan rezultat. Građanima je takođe najvažnije da postoji neki rezultat - rekla je Brnabić.\nUpitana zašto nije razgovarala sa predstavnicima sindikata Pošte i Geodetskog zavoda, već su to radili ministri unutrašnjih poslova i rada, Brnabić kaže da predsednica vlade nije u obavezi niti ima potrebe da razgovara sa svim sindikatima, već da, u dogovoru, to mogu da rade i drugi ministri.\nKaže da je razgovarala sa direktorkom Pošte kao i sa predstavnicima sindikata iz Katastra, sa kojima nije postignut dogovor.\n- Mi im stojimo na raspolaganju i razgovaraćemo dok se ne reše problemi - istakla je Brnabić i dodala da ne stoje kritike da je vladi važnija Pošta od Katastra, budući da se, kaže, više razgovaralo sa predstavnicima Geodetskog zavoda.\nBrnabić je istakla i da je ministar policije Nebojša Stefanović takođe i potpredsednik vlade i da može da razgovara sa svim sindikatima.\nbanke kredit švajcarci Ana Brnabić problem


АМЕРИКА БЕСНА: Русија испоручила Сирији 10 бомбардера „Су-24М2“\nAMERIKA BESNA: Rusija isporučila Siriji 10 bombardera „Su-24M2“\n14 aprila 2017\nMoskva, Teheran i Damask upozorili su danas Sjedinjene Države da su uzdrže od novih napada na Siriju, ocenivši da je i raketiranje njene avio-baze „Šajrat“ bilo ničim izazvana agresija na suverenu državu i da je predstavljala grubo kršenje Povelje Ujedinjenih nacija.\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov sreo se u glavnom gradu RF sa ministrima spoljnih poslova Irana (Mohamadom Džavadom Zarifom) i Sirije (Validom Mualemom), a zvanično je saopšteno da su se složili i u proceni da je američki raketni udar bio sračunat na podrivanje sirijskog mirovnog procesa i smenu vlasti u Damasku.\nLavrov je, u izjavi po završetku trojnih pregovora, posebno naglasio:\n„Taj napad na Siriju nije dao nikakav rezultat. Neće ga dati ni novi takvi pokušaji. Toga neće biti. Naše tri zemlje insistiraju na tome da SAD poštuju suverenitet Sirije“.\nUpozorio je da bi nove američke akcije protiv Siriji imale ozbiljne posledice na regionalnu i globalnu bezbednost.\nLavrov je otkrio da će Rusija i dalje pružati vladi Sirije „podršku neophodnu za uspostavljanje mira u zemlji“.\nPotom je otkrio: „Posebnu pažnju smo posvetili neophodnosti pojačavanja zajedničkog rada na likvidaciji terorističkog žarišta na teritoriji Sirije. Zalažemo se za formiranje širokog antiterorističkog fronta“.\nRuski ministar je vratio i jednu važnu „lopticu“ Amerikancima: „SAD tvrde da je Rusija garant realizacije uništavanja sirijskog hemijskog oružja. A istina je da su garant i Sjedinjene Države. Sada predlog da se formira nezavisna komisija koja bi utvrdila istinu o takozvanom hemijskom napadu u Han Šejhunu blokiraju oni kojima savest nije čista. Zapadne kolege onemogućavaju korake u tom pravcu“.\nLavrov je izrazio sumnju i u verodostojnost američkih uveravanja da su SAD postavile svoju vojsku na granicu Sirije i Jordana da bi onemogućile veze između Islamske države u Siriji i Iraku.\nPrethodno je niz arapskih medija objavio da Jordan, Britanija, SAD, Izrael i Saudijska Arabija nameravaju da otvore novi front protiv Asada na jugu Sirije.\nDa Rusija sa „podrškom vladi Sirije“ misli ozbiljno – svedoči i činjenica da je sirijska armija iz RF upravo dobila 10 modernizovanih bombardera Su-24M2.\nKako je objavio Arabian Aerospace Online, Rusija je obučila i sirijske pilote za te borbene avione, a oni sami su opremljeni novim ruskim sistemima za upravljanje naoružanjem koje uključuje i najmodernije dirigovane rakete.\nSu-24M2 koje je dobio Damask opremljeni su i navigacionim sistemima na bazi ruskog GLONASS i američkog GPS.\nMoskovska agencija Interfaks je, međutim, objavila da je Sirija dobila 22 Su-24. Jedino nije mogla da precizira da li se radi i o novim avionima ili samo o korišćenim koji su prošli „duboku modernizaciju“.


Uskoro sporazum s Gvatemalom, ukidanje viza i biznis forum\nTanjug 30. septembra 2021. 11:41\nGVATEMALA SITI – Ministar spoljnih poslova Nikola Selaković ocenio je danas, na kraju dvodnevne posete Gvatemali, da je ona bila veoma uspešna, da je dogovoreno međusobno ukidanje viza za građane, da će biti pripremljen sveobuhvatni sporazum za saradnju sa Gvatemalom i da će biti organizovan biznis forum privrednika dve zemlje.\nŠef srpske diplomatije je podsetio da se prvo sastao sa ministrom spoljnih poslova Pedrom Brola Vilom, a zatim i sa predsednikom Gvatemale Alehandrom Eduardom Đamateijem Faljom.\n„Ministar Brola biće na čelu delegacije koja će predstavljati Gvatemalu na obeležavanju 60. godišnjice Pokreta nesvrstanih zemalja u Beogradu“, kazao je on.\n„Dogovorili smo se da za sledeću godinu pripremimo jedan sveobuhvatni sporazum o saradnji naše dve države, kako u oblasti ekonomije, sporta i omladine, prosvete, nauke, turizma i drugim oblastima“, rekao je Selaković i konstatovao da je poseta Gvatemali bila veoma dobra.\n„Neiskorišćeni potencijali za našu saradnju su izuzetno veliki i razgovraćemo o tome sa privrendicima. Posebna mi je posebna čast da sam uz posetu Kongresu bio u prilici da prisustvujem svecanoj sednici Spoljnopolitičkog odbora Kongresa Gvatemale i da se obratim celom diplomatskom koru Centralne Amerike koji je predstavljen u Gvatemala Sitiju“, naveo je šef srpske diplomatije.\n„Sa ministrom spoljnih poslova i predsednikom, imali smo priliku da ih upoznamo o najnovijim dešavanjima na KiM i koliko se trudimo da diplomatskim i mirnim sredstvima rešavamo sva otvorena pitanja, ali i da još jednom dobijemo potvrdu principijele i čvrste podrške našem teritorijalnom integritetu i suverenitetu. To naše odnose čini još čvršćim“, naveo je ministar Selaković za Tanjug.


PREDSEDNIŠTVO USAGLAŠENO Karantin na granicama za državljane BiH iz inostranstva\nPredsedništvo BiH saglasilo se da u naredna 24 časa na svim graničnim prelazima bude uspostavljen karantinski smeštaj za državljane BiH koji dolaze iz inostranstva, rekao je srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik.\n– To podrazumeva da oni provedu u karantinu 24 časa, da dobiju osnovni zdravstveni pregled i da ih nakon toga moraju preuzeti lokalne zajednice i smestiti ih u lokalne karantine, a ne dozvoliti kao do sada da se ide na takozvanu kućnu izolaciju, koju nisu poštovali mnogi pojedinci, što je i izazvalo širenje epidemije virusa korona – rekao je Dodik za BHRT, prenosi Srpskainfo.\nOn je naglasio da je ovo jedna od najvažnijih mera i naveo da je Predsedništvo BiH usaglasilo i nekoliko važnih stvari kada je reč o budžetu BiH.\n– Prva je da se budžet BiH koji je ranije predložen vrati na ponovno razmatranje Savetu ministara BiH, da bi bio prilagođen novonastaloj situaciji i da do kraja maja bude predložen neki novi nacrt. U svakom slučaju da budu uvaženi uslovi u vezi sa razvojem situacije, stanjem prihoda, koji će očigledno biti ugroženi sa stanovišta priliva u narednim mesecima – rekao je Dodik, naglasivši da je trenutno najvažnije da BiH ima uravnotežen i realan budžet.\nOn je naveo da je Predsedništvo BiH konstatovalo da su organi BiH, sa stanovišta svojih nadležnosti, preduzeli važne mere na sprečavanju širenja pandemije virusa korona u BiH.\n– Konstatacija je da nije dozvoljen takozvani eksponencijalni rast koji bi mogao da ugrozi celi zdravstveni sistem, nego je to linearni rast obolelih. Vidimo da mere koje BiH preduzima daju određene rezultate – rekao je, između ostalog, Dodik.\n"ŽANDARMERIJA JE OFORMLJENA DA ŠTITI GRAĐANE" Dodik poručuje da nikakvih sukoba NEĆE BITI\nKomšić: Zbog Dodika je Predsedništvo ZATRPANO neobrađenim materijalima\nU Srpskoj 14 novih slučajeva korona virusa, među zaraženima i medicinska sestra iz Prijedora\nU Srpskoj je u poslednja 24 časa, u Institutu za javno zdravstvo RS i Univerzitetskom kliničkom centru RS urađeno testiranje 529 laboratorijskih uzoraka, a novi korona virus potvrđen je kod još 14 osoba, saopštilo je Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite RS.\nČUDO U VISOKOM Slovak tvrdi da je u tunelima Ravne izlečio TUMOR NA PLUĆIMA\nPriča Slovaka Julijusa Čingera, koji tvrdi da se nakon nekoliko dana boravka u praistorijskom kompleksu tunela Ravne u Visokom izlečio od raka na plućima, oduševila je javnost.\nOSUMNJIČENI ZA UBISTVO SLAVIŠE ĆULUMA POBEGLI MOTOROM Policija pustila snimak muškaraca, evo kojim putem su prošli (VIDEO)\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske objavilo je i video snimak na kome se vide dvojica muškaraca kako prolaze na motoru, a upravo to osobe dovode u vezu sa ubistvom Slaviše Ćuluma.


Kako je pandemija uticala na promet falsifikovane robe - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tKako je pandemija uticala na promet falsifikovane robe\nKako je pandemija uticala na promet falsifikovane robe\nby bifadmin 23. novembra 2020.\nPandemija nije umanjila promet falsifikovane robe, koja se osim na pijacama i na ulici, prodaje i u legalnim prodajnim objektima. Najveći rizik za potrošače predstavljaju falsifikovana alkoholna pića, lekovi, kozmetika, proizvodi za ličnu higijenu, električni alati, rezervni delovi za automobile, električni proizvodi i igračke za decu. Prema podacima Ministarstva zdravlja, polovina lekova koji se kupuju na internetu je falsifikovana i potencijalno toksična.\nSrpski carinici su krajem septembra na graničnom prelazu Gradina zaplenili 18 falsifikovanih sertifikata i bar kodova marki „Armani“ i „Guči“. U torbici koju je nosio Piroćanac, jedan od putnika u autobusu koji je dolazio iz Turske, pronađeni su sertifikati, nalepnice i bar kodovi za razne modne detalje koji su poticali od prodate originalne robe, čija je vrednost od 75 do 475 evra.\nDa prevara nije otkrivena te oznake našle bi se na kopijama proizvoda čija vrednost jedva da je i do deset evra, a koji bi bili prodati na nekoj pijaci ili butiku po ceni originalne robe. Zaradu bi podelili flasifikatori, dobavljači i prodavci, a prevareni kupac verovatno nikad ne bi otkrio da nosi lažni „Armani“ kaiš ili „Guči“ nakit.\nTaj slučaj je jedan od brojnih koji se svakodnevno dešavaju ne samo u Srbiji, već i u celom svetu. Objavljeno je da su u poslednjoj Interpolovoj akciji, nazvanoj „Opson 9“, zaplenjene velike količine falsifikovane hrane i pića. Potencijalno opasni proizvodi za potrošače bili su vredni oko 40 miliona dolara, a Interpol je saopštio kako je prilikom ove opsežne kontrole tržišta uhapšeno 406 ljudi širom sveta i razbijeno 19 organizovanih kriminalnih grupa.\nPolovina lekova na intenetu je lažna\nMnogo je više slučajeva da pored carinika prođu falsikovani sertifikati i kopije modnih marki nego što budu otkriveni, tvrde u Nacionalnoj organizaciji potrošača Srbije (NOPS) i savetuju građane da više paze šta kupuju. Istina, ima dosta i onih koji vole da budu pokretne reklame modnih brendova i još bolje ako se njima „okite“ što jeftinije, a to falsifikatori vešto koriste.\nU NOPS-u ukazuju da najveći rizik predstavljaju falsifikovana alkoholna pića, lekovi, kozmetika, proizvodi za ličnu higijenu, električni alati, rezervni delovi za automobile, električni proizvodi i igračke za decu.\nOd lekova se najčešće kopiraju citostatici, antibiotici i antidepresivi, a falsifikatori dobro zarađuju i na preparatima za potenciju ili mršavljenje. Prema podacima Ministarstva zdravlja, polovina lekova koji se kupuju na internetu je falsifikovana i potencijalno toksična.\n„I pored svakodnevnih upozorenja kupcima da ne kupuju robu od sumnjivih prodavaca, i dalje se dešava da mnogi čak i svesno kupuju flasifikovanu robu, koja je ne samo prevara za džep već im može ugroziti zdravlje, a posebno dece“, rekao je za „Biznis i finansije“ predsednik NOPS-a Goran Papović.\nOn tvrdi da falsifikovane robe ima ne samo na pijacama i „trotoarima“, već i na legalnim prodajnim mestima, pogotovo u skupim buticima. Potvrdilo se da pandemija nije umanjila promet takvih proizvoda, odnosno njihovo učešće u ukupno prodatoj robi, navodi Papović i ocenjuje da neće biti ništa bolja situacija dok ne bude više novca za udruženja koja se bave zaštitom potrošača, kao i više inspektora.\n„Sve dok imamo ovoliko malo inspektora, falsifikatori mogu da trljaju ruke“, kaže Papović i podseća da je pre četiri godine NOPS tražio osnivanje posebnog fonda za zaštitu potrošača i bezbednost proizoda, ali da je njihov predlog i dalje „mrtvo slovo na papiru“.\nBela i crna lista prodavaca\nNOPS zbog porasta trgovine preko interneta, pogotovo u vreme pandemije, pravi „belu“ i „crnu“ listu prodavaca, kako bi potrošači bili sigurni od koga kupuju.\n„Kupac će samo u slučaju da nabavlja robu od prodavca sa ’bele’ liste, gde će biti svi njegovi zvanični podaci, biti siguran da će moći da ostvari svoja prava ako dobije robu koja po kvalitetu ili ceni ne odgovara onome što je naručio“, objasnio je Papović.\nCarinici su u 2020. godini zadržali 532.375 različitih artikala za koje se sumnja da povređuju neko od prava intelektualne svojine. Najčešće se radi o obući, odeći, galanterijskim proizvodima (tašne, rukavice, šalovi, kape ), kozmetičkim i parfimerijskim proizvodima, kao i prehrambenim proizvodima, podaci su Uprave carina Srbije.\nKako su za „Biznis i finansije“ rekli u toj službi, za 464.443 različita artikla potvrđeno je da povređuju neko od prava intelektualne svojine.\nKada se utvrdi da je povređeno neko od prava intelektualne svojine, dalja sudbina falsifikovanih proizvoda je da se oni unište, a ne da se, kao što je to slučaj sa originalnom robom, mogu prodati na javnim licitacijama. U slučaju da se radi o kopijama, dalja prodaja je zabranjena.\n„Kada je reč o količini falsifikovane robe otkrivene od početka pandemije korona virusa, treba imati u u vidu da se smanjen priliv robe i putnika u Srbiju odrazio i na broj predmeta u kojima se roba privremeno zadržava zbog sumnje u povredu prava intelektualne svojine. Međutim, iako je broj predmeta manji, količina krivotvorene robe (ili potencijalno krivotvorene) je u odnosu na prethodni period jednako zastupljena“, navode u Upravi carina.\nPojačan nadzor tokom pandemije\nSektor tržišne inspekcije pri Ministarstvu trgovine ima ovlašćenje da kontroliše robu u prometu za koju se sumnja da povređuje prava intelektualne svojine, odnosno da je falsifikat.\n„Krivotvorena roba mora biti isključena iz trgovinskih tokova, jer povređuje pravo nosilaca intelektualne svojine i na taj način pričinjava štetu legalnim proizvođačima i distributerima, kao i zbog toga što može nositi rizike za zdravlje i bezbednost potrošača i drugih korisnika. U svakom slučaju, predstavlja obmanjujuću poslovnu praksu na štetu kupaca“, kazali su u Ministrastvu trgovine za „Biznis i finansije“.\nU 2020. godini sa tržišta je povučeno 57.151 komada razne robe kojom se povređuje pravo intelektualne svojine. Od ukupne količine 31.356 komada se odnosi na robu koja je oduzeta po službenoj dužnosti a 25.795 komada po usvojenim zahtevima nosioca prava intelektulane svojine.\nZaplenjena falsifikovana roba se ostavlja na čuvanje u magacinima koji su pod nadzorom tržišne inspekcije. Isključenje krivotvorene i piratske robe iz trgovinskih tokova, po pravilu se radi uništavanjem te robe ili ustupanjem bez naknade ukoliko za to postoje uslovi, objašnjavaju u Ministarstvu trgovine i navode da je u ovoj godini uništeno 435.484 komada razne robe koja je oduzeta prethodnih godina.\nPrema njihovim podacima, u vreme pandemije je zbog zabrane kretanja, a kasnije i opreza kupaca, smanjen promet falsifikovane robe u maloprodajnim objektima.\n„U tom periodu, tržišna inspekcija je pojačala nadzor nad prodajom robe preko društvenih mreža i to od strane neregistovanih lica koja se, između ostalog, bave i prodajom falsifikovane robe. Osim toga, inicijativa za pokretanje internet istrage može da potekne od potrošača koji je nezadovoljan proizvodom, prijavom nosioca prava intelektualne svojine (falsifikovani proizvodi), kao i pretragom proizvoda čiji je promet i oglašavanje zabranjen preko interneta (duvan, alkoholna pića sa sadržajem alkohola iznad 20 odsto)“, kažu u Ministarstvu trgovine. Dodaju da je inspekcija za vreme pandemije u značajnoj meri suzbila neregistrovanu i prodaju krivotvorenih proizvoda, pre svega duvanskih proizvoda, obuće, odeće, sportske opreme i kozmetike.\nEurobank tradicionalni Ekonomskog foruma


Pa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju gradski automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Peugeot, 4-cilindrični agregat sa 8 ventila i 61ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 75ks koji potpisuje Volkswagen.\nOba automobila su bila podvrgnuta Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranju, pri čemu Peugeot za nijansu prednjači. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju gradski automobil, što u principu znači ne tako dobru poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Nasuprot tome, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, španski automobil nudi popriličnu razliku od 13% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. U konkretnom slučaju izgleda da oba automobila pružaju približno jednak nivo zaštite putnika, pa to svakako neće moći da odluči pobednika. Ipak, nešto što bi moglo je osećaj u vožnji, jer Seat pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Na kraju, koliko god ja želeo da proglasim pobednika, ovde mi se to čini nemoguće. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Obilježena krsna slava stranke Šarović: Republika Srpska je nezamisliva bez SDS - Novosti Plus\nDanas na 31. godišnicu postojanja Srpske demokratske stranke mogu da kažem da je Republika Srpska nezamisliva bez Srpske demokratske stranke.\nRekao je predsjednik ove stranke Mirko Šarović.\nVjerujem da ćemo zajedno sa našim partnerima koji su danas došli da uveličaju našu krsnu slavu, naredne godine Republici Srpskoj donijeti neophodne promjene, rekao je Šarović prilikom svečanosti obilježavanja krsne slave Srpske demokratske stranke i 31. godišnjice od postojanja SDS.\nDodao je da je ova partija od početka do danas ostala i srpska i demokratska.\n– Mi smo preteča Republike Srpske, pod našom zastavom donijeli smo slobodu našem narodu i naše mjesto se zna u istoriji Republike Srpske. Danas neke nove generacije žive i rastu pod našom zastavom dijeleći isti patriotizam i ljubav prema Republici Srpskoj. Od početka do danas ostali smo i srpska i demokratska stranka i tako će biti i u godinama pred nama – poručio je Šarović.\nPredsjednik SDS je rekao da je i danas kao i prije 31. godinu Republika Srpska najveće zavještanje Srpske demokratske stranke.\n– Drugačiji su izazovi ali naša predanost Republici Srpskoj je jednaka kao i prije 31 godinu. Svih ovih godina Srpska demokratska stranka je dijelila sudbinu svoga naroda i upravo je u tome recept naše snage i političkog trajanja – istakao je Šarović.\nZamjenik predsjednika SDS Milan Radović istakao je da mu je čast što se centralna proslava Petrovdana održava baš u Banjaluci i izrazio uvjerenje da će SDS 2022. godine u Banjaluci biti pobjednička partija.\n– Svakodnevno u Banjaluci zbijamo redove, veliki broj novih članova nam prilazi i najkasnije do 15. oktobra formiraćemo sve organe Gradske organizaciji i značajno osnaženi vratićemo SDS poziciju koju zaslužuje u Banjaluci – poručio je Radović.\n← Tiago Fereira snima u Trebinju – Ne može se otići, a da se ovaj grad ne ponese u srcu\nDanas i sutra vakcinacija bez naručivanja →


Sedef Kabas, poznata turska novinarka pritvorena je do početka sudskog procesa zbog navodnog vređanja predsednika Turske Redžepa Taipa Erdogana, potvrdio je njen advokat, prenosi RTS. Novinarka Sedef Kabas je privedena nakon što je na televiziji i na društvenim mrežama citirala poslovicu o volu, što je protumačeno kao vređanje Erdogana. Otkako je Erdogan postao predsednik 2014. godine i nakon više od decenije na položaju premijera, turske vlasti su procesuirale desetine hiljada ljudi zbog uvredljivog govora o njemu, prenosi AP. Ugur Pojraz, advokat privedene novinarke objavio je na svom Tviter nalogu da je Sedef Kabas zvanično uhapšena juče kada se pojavila na sudu u Istanbulu, nakon što je sudija prihvatio argument tužilaštva da u njenom slučaju postoji rizik od bekstva. Kabasova (53)\nANKARA - Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan objavio je na Tviteru snimak sa današnje zvanične ceremonije dočeka predsednika Srbije Aleksandra Vučića u Ankari. Na snimku se vidi kako je Erdogan predsednika Srbije dočekao ispred predsedničke palate, uz najviše državne počasti i postrojenu Gardu i himne dve zemlje, prenosi Tanjug. Vučić je podelio Erdoganovu objavu na svom nalogu na Tviteru i zahvalio mu na „divnoj dobrodošlici”. Vučić je boravio u jednodnevnoj poseti Turskoj, povodom održavanja treće sednice Visokog saveta za saradnju Srbije i Turske. Vučić je u Ankari posetio Anitkabir-Mauzolej Mustafe Kemala Ataturka u Ankari, gde je položio venac, a sastao se i sa Erdoganom u četiri oka. Na kraju posete prisustvovao je svečanoj večeri, koju je u njegovu čast\nANKARA - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić preneo je da je sa turskim predsednikom Redžepom Tajipom Erdoganom razgovarao o situaciji u Bosni i Hercegovini i kompletnoj situaciji u regionu, kao i značaju infrastrukturnog povezivanja između Srbije i BiH. Na pitanje da li je bilo reči o napetoj situaciji u BiH i o incidentu u Priboju, Vučić je rekao da su razgovarali o svemu: „Razgovarali smo o svemu, i o Priboju i o svemu drugom. O komplikovanoj situaciji u regionu, tome kakvi su stavovi Srbije, kakvi Turske, i šta znači poštovanje Dejtonskog sporazuma - od poštovanja integriteta BiH, ali i integriteta Republike Srpske u okviru BiH”, rekao je Vučić.\n22.12.2021 u 11:59\nErdogan: Turska osujetila finansijske igre stranih i domaćih snaga\nANKARA – Predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da je Turska osujetila špekulativne finansijske igre stranih i domaćih snaga, pošto se lira ove nedelje snažno oporavila od pada na rekordni minimum. U obraćanju poslanicima njegove AK Partije, Erdogan je rekao da je paket mera koji je najavio u ponedeljak za zaštitu depozita u lirima uspeo da ostvari svoj cilj, prenosi Rojters. Turski predsednik je i ovom prilikom ponovio da neće dozvoliti da Turci grcaju pod teretom kamatnih stopa i inflacije, i da će Turska izaći kao pobednik iz ove ekonomske bitke. Nacionalna valuta lira je ojačala danas, zadržavši trend rasta u do sada najboljoj trgovačkoj sedmici u dve decenije, javlja Tanjug. Na trgovanju rano jutros, lira se menjala po kursu od 12,25 lira za dolar, u\n21.12.2021 u 09:12\nTurska lira beleži istorijski oporavak posle Erdoganovih mera\nANKARA – Turska lira je danas nastavila rast za čak 15 odsto nakon što je u ponedeljak zabeležila istorijski oporavak sa rekordnog minimuma od 25 procenata posle predstavljanja mera predsednika Tajipa Erdogana o garantovanju depozita položenih u domaćoj valuti od uticaja fluktuacija na deviznom tržištu. Lira je počela trgovanje jutros na neznano nižem nivou u odnos na zatvaranje u ponedeljak, da bi zatim porasla na najviši nivo od 11,0935 lira za dolar, izveštava Rojters. Kasnije je blago smanjila deo dobitaka i, prema podacima sa berze u Istanbulu, kretala se na nivou od 13,92 lire za dolar u 08.56 časova po srednjoevropskom vremenu. Erdogan je juče predstavio niz mera koje će, kako je rekao, Turcima ublažiti udar koji je izazvao pad nacionalne valute i podstaći štednju u lirama umesto u dolarima, prenosi Tanjug. Vlada je obećala da će garantovati depozite u lirama, što je podstaklo skok valute prema dolaru za nekih 25 procenata u ponedeljak, najveći na dnevnom nivou. U okviru paketa mera, vlada je obećala da će kompenzovati štedišama razliku gubitka vrednosti njihovih depozita u lirama u odnosu dolarske depozite. Više od polovine štednje domaćeg stanovništva je u stranoj valuti i zlatu zbog višegodišnje depresijacije lire, prema podacima centralne banke. Alpaslan Čakar, predsednik Udruženja turskih banaka (TBB), rekao je da će Ministarstvo finansija finansirati troškove paketa mera, što bi, po oceni Rojters\nISTANBUL - Turske obaveštajne službe osujetile su večeras pokušaj napada na predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, prenose turski mediji. Eksplozivna naprava pronađena je ispod policijskog vozila koji je obezbeđivao skup podrške Erdoganu u gradu Sirtu na jugoistoku zemlje. Bomba, koja je pronađena samo nekoliko trenutaka pre početka mitinga, ubrzo je deaktivirana, a istraga je u toku.


Han naredne sedmice u Crnoj Gori | PCNEN\nHan naredne sedmice u Crnoj Gori\nObjavljeno: 11.02.2019, 17:29h\nEvropski komesar za proširenje Johanes Han posjetiće naredne sedmice Crnu Goru, saopštio je šef Delegacije Evropske unije (EU) u Podgorici Aivo Orav. On je kazao da EU pomno prati situaciju u Crnoj Gori, kada je riječ o aktuelnoj situaciji i aferi “Koverta”, kao i na koji način crnogorske institucije reaguju na taj slučaj, prenosi portal RTCG. EU će svoj stav o aferi dati u izvještaju o Crnoj Gori koji će biti objavljen na proljeće.\nEvropski komesar za proširenje Johanes Han posjetiće naredne sedmice Crnu Goru, saopštio je šef Delegacije Evropske unije (EU) u Podgorici Aivo Orav.\nOn je kazao da EU pomno prati situaciju u Crnoj Gori, kada je riječ o aktuelnoj situaciji i aferi “Koverta”, kao i na koji način crnogorske institucije reaguju na taj slučaj, prenosi portal RTCG.\nEU će svoj stav o aferi dati u izvještaju o Crnoj Gori koji će biti objavljen na proljeće.


BalkanMagazin :: A u Srbiji svetsko prvenstvo u fudbalu?\nA u Srbiji svetsko prvenstvo u fudbalu?\nsubota, 03. novembar 2018 05:19\n(subota, 03. novembar, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nMokra gora, 02.11.2018 - na Mećavniku je večeras svečano otvoren Jesenji pozorišni festival Emira Kusturice, pod sloganom „Pozorišni Kustendorf\nOd početka godine rodbina iz inostranstva poslala je u Srbiju 2,3 milijarde evra, što je za petinu više nego ranije. NUNS ukazalo je da je Aleksandar Vučić onomad bio deo režima koji je učestvovao u ubistvu novinara. „Prečesto se čuje da je Srbija ozbiljan partner i da napreduje ka EU, ali to nije istina“, rekla je poslanica Evropskog parlamenta Tanja Fajon. Ocenila je i da se situacija u Srbiji dosta pogoršala: “mediji su u dramatično teškoj situaciji, još uvek postoje napadi na novinare, pravosuđe trpi snažan pritisak... postoji neki strah šta će se desiti“. Predsednik Aleksandar Vučić najavio je da će Srbija s Rumunijom, Bugarskom i Grčkom da se prijavi da bude domaćin svetskog prvenstva u fudbalu 2030. godine.\nStara Planina, 02.11.2018 - Pedeset učenika iz viših razreda osnovnih škola „Dositej Obradović“ i „Branko Radičević“ gosti su petodnevne eksurzije na Staroj planini\nOdliv mozgova, priliv doznaka\nOd početka godine rodbina iz inostranstva poslala je u Srbiju 2,3 milijarde evra, što je za petinu više nego ranije. Najveći priliv deviza bio je u avgustu - 365,3 miliona evra, objavljuje Politika pod naslovom: „ Odliv mozgova, priliv doznaka“.\nSremski Karlovci, 02.11.2018 - predstavnik Ambasade Kine u Srbiji i predsednik Vlade Vojvodine otkrivaju tabalu Konfučijevske učionice u Gimnaziji u Sremskim karlovcima: Juan Đijang (Yuan Jigang), Igor Mirović\n„Predsednik pravi pristojnu Srbiju uz nepristojne medije“\nAktuelni predsednik Aleksandar Vučić, svojevremeno se izvinio, ali ne zbog toga što je onomad bio deo režima koji je učestvovao u ubistvu novinara, već što smo toliko godina čekali da izvršioci dođu pred lice pravde, rečeno je na protestnom skupu Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) povodom Međunarodnog dana borbe protiv nekažnjivosti zločina nad novinarima, prenosi Danas.\nNUNS je podsetio da su u istom režimu, za vreme čije vlasti su se desila ubistva Slavka Ćuruvije, Dade Vujasinović, Milana Pantića, participirali i Ivica Dačić i Maja Gojković i bivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\n„Insistiramo da se državni organi javno oglase povodom sve učestalijih pritisaka na naše kolege, koje su u poslednje tri godine čak 73 puta počinjeni od strane nosioca javnih funkcija“, naveo je NUNS.\nNUNS je tom prilikom uputio protestno pismo vlastima u Srbiji pozivajući ih da zaštite novinare ali i kazne počinioce.\nPredstavnici nezavisnih medija još jednom su osudili na tekst na naslovnoj strani „Ilustrovane politike“: „Psi su pušteni“.\nGlavni i odgovorni urednik nedeljnika NIN Milan Ćulibrk istakao je da „bi bilo lako optužiti i osuditi nas na sudu da stvarno govorimo i pišemo neistine, problem je što pišemo istinu“.\nDragoljub Petrović, glavni i odgovorni urednik lista „Danas“, zaključio je da je problem to što bi Aleksandar Vučić verovatno stao iza pomenutog teksta ali ga u tome sprečava „proevropski i reformatorski imidž“ koji sada neguje. „Osnovni problem je što predsednik pravi pristojnu i normalnu Srbiju uz najnepristojnije i najnenormalnije medije“.\nIzvršni producent N1 Igor Božić rekao je da se novinari te kuće osećaju nesigurno kada dobijaju etikete poput stranih plaćenika i CIA televizije.\n“Ponovno slušamo ljude koji prebrojavaju patriotska zrnca drugim kolegama novinarima“.\nBeograd, 02.11.2018 - otvaranje izložbe fotografija "Devedesete" Imre Saba\nTanja Fajon: Situacija u Srbiji se dosta pogoršala\nSituacija u Srbiji se dosta pogoršala, kaže za Danas Tanja Fajon poslanica Evropskog parlamenta o ishodu nedavne posete Beogradu.\n„Čula sam da se ljudi plaše da kritikuju, da su ograničeni, da je kontrola snažna. Mediji su dramatično teškoj situaciji, još uvek postoje napadi na novinare, pravosuđe trpi snažan pritisak...Postoji neki strah šta će se desiti“.\n„Predsedni Srbije je do sada svakiput bacao novine na sto i govorio kako ga svi napadaju... Ovaj put to nije učinio. Ali, koliko je meni poznato, činjenica je da je Srbija pala za 17 mesta kada je reč o slobodi medija“.\n„Prečesto se čuje da je Srbija ozbiljan partner i da napreduje ka EU, ali to nije istina“, rekla je Tanja Fajon.\nBeograd, 02.11.2018 - predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić sastaće se sa predsedavajućim Srpskom kokusu u Kongresu Sjedinjenih Američkih Država Tedom Poom\nInformer javlja o govoru „predsednika Vučića na proslavi pobede u Velikom ratu“ pod naslovom „Vučić: Minut ćutanja za Srbe trajao bi 866 dana“. Tabloid pojašnjava: „Ako bismo za svakog od 1.247.435 poginulih Srba održali minut ćutanja, tićina bi trajala 2,5 godina“.\nLoše poslovanje „Konstantina Velikog“\nNastavlja se loše poslovanje „Konstantina Velikog“, piše u Danasu pod naslovom: „Zbog manje putnika zatvorili restoran na aerodromu“.\nPat pozicija u Haškom tribunalu\n„Haos u Tribunalu“ piše u Novostima pod naslovom „Rat sudija blokirao presudu Karadžiću“. List javlja da je „predsednik suda Meron formirao dva žalbena veća zbog sukoba sa Antonetijem. Usled pat pozicije odbrana bivšeg lidera Republike Srpske zove u pomoć Ujedinjene nacije“.\nMoskva, 02.11.2018 - susret predsednika Rusije Vladimira Putina i kubanskog šefa države Migela Dijaza Kanela\nBumerang američkih sankcija Iranu\nZabrana kupovine iranske nafte, koja sutra stupa na snagu, podstiče ideje o zaobilaženju dolara u globalnoj trgovini. Iran, Rusija i Indija pripremaju koridor, konkurentski Suecu i Bosforu, piše u Politici.\nMumbaj (Indija) – BaidarAbas (Iran) – Baku (Azerbejdžan) – Moskva – Sankt Peterburg (Rusija). Novi, 7.200 kilometara dugi koridor najkraća je transportna veza između Indijskog okeana, Persijskog zaliva, preko Irana do Rusije i severne Evrope. Zvaničnici Indije, Irana i Rusije sešće 23. novembra da utanače detalje o koridoru koji, osim što skraćuje putovanje robe između Mumbaja i Mosve za 20 dana, transportu nafte nudi do juče nezamislivu alternativu.\nMcAllen, Texas, 02.11.2018 - američki vojnici postavljaju ogradu od bodljikave žice na granici SAD - Meksiko, radi sprečavanja ulaska izbeglica\nSukob u Narodnom pozorištu\nBlic piše o sukobu glumaca sa upravnikm u Narodnom pozorištu pod naslovom „Kolektiv protiv Dejana Savića, glumci: U štrajku ćemo istrajati“.\nSpomenik kralju Aleksandru Karađorđeviću\n„Podiže se obeležje tvorcu Kraljevine Jugoslavije“, javljaju Novosti pod naslovom „Aleksandru konačno spomenik u Beogradu“.\nBeograd, 02.11.2018 - svečanost povodom obeležavanja 70 godina rada Vojnotehničkog instituta (VTI)\nPolsanik SPS teško povređen u saobraćajnoj nesreći\n„U teškoj saobraćajnoj nesreći povređen Đorđe Milićević“ javlja Blic pod naslovom „Poslanik SP se bori za život“.\n„Saobraćajka na putu Valjevo UB“ objavljuje Informer pod naslovom „Vozač zaspao, poslanik SPS se bori za život“.\nSumnjive nabavke u Ministarstvu spoljnih poslova\n„Mahinacije generalnog sekretara“ objavljuje Blic pod naslovom „Odalović priznao da je drugu delio poslove“. List tvrdi da je „firma Odalovićevog prijatelja popbedila na pet tendera Ministrastva spoljnih poslova“, gde je Veljko Odalović, inače član Glavnog odbora SPS, na mestu generalnog sekretara.\nPariz, 02.11.2018 - Novak Đoković u meču protiv hrvatskog tenisera Marina Čilića u četvrtfinalu Mastersa u Parizu, 2:1; 4-6, 6-2, 6-3\nSrbija, Grčka, Bugarska i Rumunija zajedno u trci za Mundijal 2030.\nU Srbiji bi 2030. mogao da se igra svetski fudbal. Ta vest je došla iz Varne, gde je predsednik naše države Aleksandar Vučić kazao novinarima da će Srbija s Rumunijom, Bugarskom i Grčkom da se prijavi da bude domaćin svetskog prvenstva u fudbalu kroz 12 godina, objavljuje Politika.\nPredsednik Srbije razgovarao je o tome s predsednikom bugarske vlade Bojkom Borisovom i rumunske Vjorikom Danćilom, a ideja je potekla od grčkog premijera Aleksisa Ciprasa, prenosi Tanjug.\nVučić je istakao da svetsko prvenstvo u fudbalu 2030. žele i Argentina, Paragvaj i Urugvaj.\nSaopštio je i da će Srbija biti kandidat za evropsko prvenstvo 2028.\n„To će, naravno, biti problem, ali i ogroman podsticaj da počnemo da unapređujemo naše stadione i našu sportsku infrastrukturu“, rekao je Vučić.\nPrvi put se na to da se svetsko prvenstvo igra kod nas pomišljalo uoči Drugog svetskog rata. Međutim, istorijski događaji nisu dopustili da se preduzme bilo šta konkretnije.\nVodeći ljudi srpskog fudbala sa oduševljenjem su reagovali na vest o kandidaturi Srbije i još tri zemlje regiona za Mundijal 2030. i evropsko prvenstvo 2028. godine.\n„Srbija je kandidat ua mundijal 2030.“ naslov je u Informeru, kao i u Novostima.\n„Vučić najavio mundijal“ piše u Srpskom telegrafu pod naslovom „Srbija organizuje svetsko prvenstvo u fudbalu“.\n„Predsednik najavio sjajnu vest“, javlja Alo pod naslovom „Mondijal 2030. igraće se u Srbiji!“