Novi detalji rušenja objekata u beogradskoj Savamali. Zaštitnik građana Saša Janković utvrdio je tokom kontrole da je policija uporno odbijala da izađe na teren i pored poziva građana koje su presretali ljudi sa fantomkama. Policijski šefovi s kojima je ombudsman razgovarao, nisu otkrili ko im je rekao da ne reaguju, otkriva Saša Janković za N1. Ono što dve nedelje nisu…\nBranka Prpa, Dubravka Stojanović i Viktor Ivančić govore o knjizi Dragana Markovine. Dubravka Stojanović: Jedna od mnogih pogrešnih misli o istoriji jeste ona da je pišu pobednici. Za početak, pišu je istoričari, a knjiga koja je danas pred nama dokaz je da je itekako mogu pisati poraženi: poraženi intelektualci, poraženi istoričari… Ako već razmišljamo u kategorijama pobednika i poraženih, onda…\nDani eksperimentalnog filma Nepredviđeni završeni su u Centru za kulturnu dekontaminaciju 24. 3. 2016. dodelom nagrada i Okruglim stolom o budućnosti eksperimentalnog filma. žiri u sastavu: Petra Belc, Andrija Dimitrijevic, Ognjen Glavonic dodelio je Nagradu za najbolji film na festivalu eksperimentalnog filma NEPREDVIĐENI, u secanje na Tomislava Gotovca, ostvarenju FRIEDRICHSFELDE OST Autora Milice Jovčić i Nenada Ćosića Za…\nIZLAGANJE NA SKUPU DR OLIVERE MILOSAVLJEVIĆ (1951–2015)KVISLINŠKA ULOGA MILANA NEDIĆA – ZAŠTO SE TO DANAS OPRAVDAVA I VELIČA (11. APRIL 2006, CENTAR ZA KULTURNU DEKONTAMINACIJU, BEOGRAD) Preuzeto sa www.vreme.com Zadržaću se samo na prvom delu teme današnjeg skupa, kvislinškoj ulozi Milana Nedića i njegovih saradnika, i to iz dva razloga. Prvo, zato što se danas o tom periodu istorije govori…\nPonavljamo tekst Dubravke Stojanović iz 2014, pisan za časopis Školegijum. Treba li učiti o Srebrenici? Može li se učiti o Srebrenici? Ta dva pitanja najdublje zadiru u pitanje svrhe i vrste obrazovanja u državama bivše Jugoslavije, posebno u Srbiji i Bosni i Hercegovini. Svrhe – jer obrazovanje, a posebno ono iz oblasti istorije, i dalje nema za cilj sticanje znanja,…\nKomemorativni skup povodom smrti istaknutog filmskog radnika Branka Vučićevića biće održan 22. januara u podne u Muzeju Jugoslovenske kinoteke u Beogradu. Branko Vučićević, scenarista, publicista, prevodilac, filmski kritičar i autor, preminuo je 18. januara u Beogradu u 82. godini. Koscenarista filma “Rani radovi” sa rediteljem Želimirom Žilnikom, nagrađenim 1969. godine Zlatnim medvedom na Berlinalu, Vučićević je autor scenarija za još…\nPočetkom novembra, leta Gospodnjeg 2015. u Centru za kulturnu dekontaminaciju, u Beogradu, u Srbiji premijerno je odigrana predstava „Enciklopedija živih“, režisera Zlatka Pakovića. Predstava potencira ključne tačke u odnosima Srba i Albanaca u poslednjih 100-ak godina, počev od knjige Dimitrija Tucovića: „Srbi i Arbanasi“ do tajne večere u nekad Titovoj vili na Dedinju na kojoj su brke mastili Aleksandar Vučić…\nDrugačiji način razmišljanja i humani aspekt dva su osnovna principa stvaralaštva čuvenog arhitekte Bogdana Bogdanovića (1922-2010), kaže za Danas Ljubica Slavković, urednica programa koji je održan u petak i subotu u Centru za kulturnu dekontaminaciju. Ona ukazuje da seriju predavanja i razgovora posvećenih Bogdanovićevom opusu objedinjuje naslov Uvod u celinu zato što je cilj projekta da pokrene dugoročnije bavljenje njegovom…\nEvo odmah ću vam reći ne samo kud sam putovao (to vidite iz podnaslova) nego i zašto: u Prištinu, dakle, da tamo vidim pozorišnu predstavu “Enciklopedija živih” koju je u beogradskom Centru za kulturnu dekontaminaciju postavio Zlatko Paković, i čiji je dramaturg bila Borka Pavićević. Nešto podataka u vezi sa predstavom još ću vam morati dati, ali o njima kasnije.…\nPredstava “Enciklopedija živih”: Pogled u kosovsko-srpski krvavi bunar\n„Enciklopedija živih“, kosovsko-srpska predstava u režiji Zlatka Pakovića, koja osvetljava istorijske odnose dveju država– izvedena je u beogradskom Centru za kulturnu dekontaminaciju. Nastala prema tekstu Pakovića i poznatog kosovskog dramaturga Jetona Neziraja, predstava preispituje ulogu političke i kulturne elite u ratnim devedesetim i tranzicionim dvehiljaditim godinama, te podseća da, dok se srpsko-albanska sirotinja međusobno istrebljuje opijena „hašišom nacionalizma“, njihove vođe…


Veći dio Zete bez struje do 15 sati | Analitika - Informativni Portal\nVeći dio Zete bez struje do 15 sati\nZbog radova u trafostanici 35/10 kV "Ponari" od 9 do 15 sati, bez napajanja električnom energijom ostaće Bijelo Polje, Bistrice, Ponari, Vukovci, Berislavci, Plavnica, željeznička stanica Zeta, Radio predajnik i Dom zdravlja Golubovci, saopšteno je Portalu Analitika iz CEDIS-a.\nObjavljeno: 12. 01. 2017 - 09:48 Promjenite veličinu teksta: A A A\nZbog radova u trafostanici TS 35/10 kV “Golubovci” i TS 35/10/0.4kV “Vranjina”, u četvrtak 12. januara, u terminu od 8.30 do 9 i od 17 do 17.30 sati, bez napajanja električnom energijom ostaće Mojanovići, Balijače, Goričani, centar Golubovaca, Balabani, Gostilj, Mataguži, Gošići, Željeznička stanica Golubovci, Staklenici, Vranjina i Manastir Sv.Nikola.\nZbog radova u trafostanici 35/10 kV Rijeka Crnojevića, u četvrtak 12. januara, u terminu od 12 do 16 sati, bez napajanja električnom energijom ostaće sva sela Riječke nahije kao i Rijeka Crnojevića i Ljubotinj.\nZbog radova u trafostanici 35/10 kV Volođa, u četvrtak 12. januara, u terminu od 13 do 14 sati, bez napajanja električnom energijom ostaće potrošači potrošači na područiju :Kalušića, Greva, Rabitlja, Zabrđa, Zenice, Šumana, Borovice, Ljuće, Pauče, Vrbice, Lađana, Kruševo, Dragaši i Kakmuže.\nNavedeni radovi se izvode u cilju kvalitetnijeg i sigurnijeg napajanja električnom energijom. U slučaju loših vremenskih uslova radovi će se odgoditi, kaže se na kraju saopštenja.


Počinje isplata materinskog i dječijeg dodatka Počinje isplata materinskog i dječijeg dodatka\nPočinje isplata materinskog i dječijeg dodatka\nObjavljeno: 2. 12. 2011 u 09:42h\nU Republici Srpskoj (RS) danas počinje isplata materinskog i dječijeg dodatka za novembar, najavljeno je iz Javnog fonda za dječiju zaštiti RS.\nNovembarskom isplatom, nakon izvršene obnove dokumentacije u septembru, obuhvaćeno je 32 599 djece, odnosno 23 182 korisnika – roditelja, te 2 807 majki.\nZa redovnu isplatu dodatka na djecu obezbijeđeno je 1.732.015 KM, dok je za isplatu materinskog dodatka obezbijeđeno 196.630 KM.\nIz Fonda dječje zaštite RS ističu da će bez obzira na ostvarene prihode i stalno povećanje broja korisnika isplate vršiti do petog u mjesecu za protekli mjesec, dok će ostala prava isplaćivati u skladu sa prilivom sredstava i ostvarenim sredstvima po Finansijskom planu Fonda.\nPrioritet u isplati u narednom periodu imaće materinski i dječiji dodatak, a Fond će, kako tvrde, nastojati da do kraja godine zadrži dinamiku redovne isplate u okviru raspoloživih sredstava koja se ostvaruju iz redovnih prihoda.\nDecembarska isplata dječijeg i materinskog dodatka, kako navode iz Fonda, biće izvršena do 31. decembra.\nIz Fonda obavještavaju korisnike dodatka na djecu koji nisu do sada izvršili obnovu dokumentacije da to mogu učiniti i u narednom periodu kod nadležnih centara za socijalni rad, odnosno službi socijalne i dječje zaštite u kojima imaju prebivalište.


Svi smo mi ljudi, ali je retko ko COVEK, zato uvek trebamo da stavimo nasu DOBROTU ispred bilo kakvog USPEHA! -\nSvi smo mi ljudi, ali je retko ko COVEK, zato uvek trebamo da stavimo nasu DOBROTU ispred bilo kakvog USPEHA!\nUspesi su zaista vazni, svi im tezimo, ali neke osobe zarad uspeha cine brojne lose stvari, neke osobe zarad uspeha zaborave cak i sta je to dostojanstvo, neke osobe zaista su spremne na bilo sta kako bi ostvarile neki uspeh, a to nije ni malo pohvalno, ali mi ne trebamo da gledamo na te ljude, ne trebamo da pratimo njihov primer, nego mi treba pre svega da budemo dobre i plemenite osobe…\nU moru losih, dvolicnih i ljubomornih ljudi mi trebamo da budemo ”svetla tacka”, veoma je tesko uspeti u tome, veoma je tesko ne podleci pritisku takvih osoba, jer u svetu gde caruje nepravda, u svetu gde sve ima svoju cenu veoma je tesko biti ”covek”.\nSvi smo mi ljudi, mnogo ljudi na svetu postoji, ali pitanje je pravo ko je od nas zaista covek, ko se od nas moze pohvaliti brojnim plemenitim delima, ko se od nas moze pohvaliti iskrenoscu, pravednoscu i svim ostalim odlikama onih ”velikih ljudi”.\nOno sto mnogi ljudi nazalost ne shvataju jeste to da nije vazno koliko imamo u dzepu, nego je vazno sta imamo u dusi, ne postoji novac koji se ne moze potrositi, ali ima nesto sto se nikada ne moze potrositi, sto nikada ne moze nestati, a to je naravno dobrota, dobrota je ono sto postoji samo u srecu onih divnih ljudi, u srcu samo onih plemenitih bica.\nCinjenica je da se bez novca ne moze, ali nazalost neke osobe su spremne zarad novca da ucine bilo sta, ali mi nikada ne smemo biti takvi, nikada ne smemo radi novca ciniti neke lose stvari, nikada prosto ne smemo zaboraviti na nase vaspitanje, ne trebamo zaboravi ko smo zapravo, ne smemo zaboraviti na dobrotu.\nUvek cemo imati prilika za uspehe, ali samo ako jednom ucinimo nesto lose, nikada vise za sebe necemo moci da smatramo da smo dobri ljudi, jedno pogresno delo i onda sve ”pada u vodu”, sve nestaje cemu smo uceni i u sta smo verovali, bas zbog toga trebamo dobro voditi racuna o nasim delima.\nUspesi dodju i prodju, to je oduvek tako bilo, nikada niti jedan uspeh ne traje vecno, a mnogi ljudi zarad uspeha ucine neke stvari zbog kojih izgube i dostojanstvo, ali mi moramo biti mudriji, moramo biti drugaciji, mi prosto moramo dobrotu staviti ispred bilo kakvog uspeha.\nNajlakse je govoriti, najlakse je pricati o tome, ali je to malo teze uciniti, veoma je tesko biti covek medju ljudima, veoma je tesko biti plemenit i dobar medju ljudima koji pokusavaju da iskoriste svaku tvoju gresku, koji pokusavaju da iskoriste tvoju dobrotu, ali nista nije nemoguce, sve mozemo postici, ako ne odustajemo, ako verujemo u dobrotu, ako nam je stalo do dobrote onda prosto mozemo sve.\nVreme je ono sto prolazi, vreme je ono sto se nikada ne vraca, ali isto to vreme najbolje odgovore o nama da, vreme pokaze ko je kakav, vreme da odgovore o svim nasim delima, vreme otkrije da li smo bili dobri ili losi ljudi.\nUpravo zbog svega ovoga, upravo zbog brojnih losih ljudi, zbog losih dela, zbog nepravde na ovom svetu mi trebamo da budemo drugaciji, mi trebamo da budemo ”svetla tacka”, trebamo da budemo ponos nasih dragih osoba, i bas zbog toga uvek trebamo ispred svakog uspeha da stavimo dobrotu, posto je dobrota nesto dragoceno.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Ulcinj važna karika u lancu modernog razvoja CG"\nČESTITKE ZVANIČNIKA 03. 04. 2020. 17:17 >> 19:27 0\nCrnogorski premijer Duško Marković uputio je čestitku povodom Dana opštine Ulcinj, koji se obilježava sjutra, 6. aprila.\n"Ulcinj sa svojim ljudskim i prirodnim potencijalima, i svojim multietničkim skladom kao istorijskom odrednicom državnog bića Crne Gore, predstavlja važnu kariku u lancu njenog modernog razvoja, jedan od dragulja njene ukupne turističke ponude po kojoj je prepoznatljiva u Evropi i svijetu", naveo je Đukanović.\nJednako tako, kako je istakao, građani Ulcinja imaju visoke zasluge u procesu obnove države i ponovnog sticanja međunarodne nezavisnosti, učlanjenja u NATO i približavanja članstvu u Evropskoj uniji, kao i jačanja politike dobrosusjedstva i regionalne saradnje.\nKako je zaključio, najsigurniji put daljeg napretka je valorizacija neiscrpnih resursa vaše opštine u skladu sa principima održivog razvoja i nastavak kvalitetne saradnje lokalne uprave s Vladom i državnim organima.\nBrajović: Zajedno prevazići zdravstveni izazov\nGrađani Ulcinja treba da znaju da će zajedničkim naporima lokalna privreda, sa svojim turističkim i drugim potencijalima, imati podršku države za dalji ekonomski razvoj, na dobrobit Ulcinjana i Crne Gore, kazao je predsjednik crnogorske Skupštine, Ivan Brajović.\nOn je, čestitajući građanima i rukovodstvu Dan opštine Ulcinj, kazao da se taj praznik ove godine obilježava u teškim iskušenjima "sa kojima se svi zajedno suočavamo".\n"Uvjeren sam da ćemo mjerama nadležnih državnih organa, a prije svega sviješću svakog građanina o sopstvenoj ulozi, zajedno uspješno prevazići zdravstveni izazov sa kojim se suočava cijeli svijet, nakon čega slijedi ekonomski oporavak", naveo je Brajović.\nOn je dodao da građani Ulcinja treba da znaju da će zajedničkim dodatnim naporima, lokalna privreda sa svojim turističkim i drugim potencijalima, imati podršku države za dalji ekonomski razvoj.\n"Svim građankama i građanima najjužnijeg turističkog centra Crne Gore upućujem čestitke i najljepše želje", poručio je Brajović.\n"Iako ovogodišnji opštinski praznik dočekujete u atmosferi zabrinutosti zbog epidemije koronavirusa, želim i ovom prilikom da vam pošaljem poruku ohrabrenja i istaknem da su zdravstveni sistem i sveukupni kapaciteti Crne Gore u potpunosti spremni da daju adekvatan odgovor na zdravstvene izazove sa kojima smo sučeni ovih dana", naveo je Marković.\n"Čuvajte sebe i druge od sebe - zarad dana koji su pred nama i sveukupnog potencijala naše Crne Gore", poručio je Marković.\nDuško Marković Opština Ulcinj Dan opštine Ulcinj\n25. 05. 2020. 61


Kuvajt želi graditi Koridor 5c – Jabuka.tv\nMinistar komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine Ismir Jusko sastao se u ponedjeljak u Sarajevu s delegacijom Parlamentarne grupe prijateljstva Kuvajta na čelu s Njegovom Ekselencijom Waleedom Musaedom Al-Tabtabaeiem, predsjednikom Parlamentarne grupe prijateljstva Kuvajta.\nTema razgovora bili su unaprjeđenje odnosa dviju država, odnosno aktivno sudjelovanje kuvajtskih fondova u razvoju infrastrukture Bosne i Hercegovine i projektima na Koridoru Vc, kao i unaprjeđenje aerodromskih kapaciteta zračnoga prometa BiH.\nPredsjednik Parlamentarne grupe prijateljstva Kuvajta istaknuo je da je kuvajtska strana spremna sudjelovati u svim prometnim infrastrukturnim projektima sa završenom projektnom dokumentacijom te je pozvao Ministarstvo da dostavi takve projekte kako bi se kuvajtski fondovi opredijelili za moguće investiranje.\nNa kraju sastanka, kuvajtska delegacija obavezala se poslati službeni poziv za održavanje sastanka delegacija Bosne i Hercegovine i Kuvajta, na kojem će biti prezentirani projekti za čije investiranje je zainteresiran Kuvajt.\nMinistar Jusko zahvalio se na pozivu te istaknuo da će Ministarstvo pripremiti prezentaciju projekata iz svoje nadležnosti, priopćeno je iz Ministarstva komunikacija i prometa.\nIsmir Jusko Kuvajt kuvajtski fondovi Ministarstvo komunikacija i prometa BiH\nIzgradnja mosta Svilaj u završnoj fazi\nMinistar komunikacija i prometa BiH Ismir Jusko podnio ostavku


Akreditacija CMZ Derventa i CMZ Zvornik - Agencija za sertifikaciju, akreditaciju i unapređenje kvaliteta zdravstvene zaštite Republike Srpske\nAkreditacija CMZ Derventa i CMZ Zvornik\nKrajem 2013. godine završen je postupak akreditacije još dva centra za mentalno zdravlje u Republici Srpskoj u sklopu realizacije cilja „Promovisanje procesa akreditacije centara za mentalno zdravlje u Republici Srpskoj“ Projekta mentalnog zdravlja u BiH.\nAkreditovani su Centar za mentalno zdravlje Doma zdravlja Derventa i Centar za mentalno zdravlje Doma zdravlja Zvornik kao posljednja dva centra od deset planiranih. Vanjske ocjene u postupku akreditacije organizovane su 27. novembra 2013. godine u CMZ Derventa i 25. decembra 2013. godine u CMZ Zvornik, kojima su prethodile intenzivne pripreme u ovim centrima i predocjenjivačke posjete organizovane krajem jula 2013. godine u CMZ Derventa i krajem novembra u CMZ Zvornik. Izvještajem su registrovani ocjenjivači Agencije potvrdili ispunjenost svih potrebnih uslova pa je komisija Agencije sa zadovoljstvom dodijelila status akreditacije timovima centara za mentalno zdravlje DZ Derventa i DZ Zvornik.\nTim Agencije zahvaljuje se direktorima i ostalom rukovodstvu DZ Derventa i DZ Zvornik, načelnicima CMZ Derventa dr Đurađu Petroviću i CMZ Zvornik dr Ireni Janjić, kao i svim članovima tima u ovim centrim na prepoznavanju značaja akreditacije u sistemu kvaliteta zdravstvene zaštite kao i na inicijativi i preduzetim naporima da se postupak akreditacija uspješno realizuje. Takođe se zahvaljujemo i vanjskim ocjenjivačima u postupku akreditacije CMZ na saradnji i pomoći u realizaciji postupka akreditacije timova CMZ.\nU toku realizacije prve faze Projekta mentalnog zdravlja akreditovano je deset centara za mentalno zdravlje u Republici Srpskoj, čime je ispunjen plan predviđen definisanim aktivnostima sa Projektom mentalnog zdravlja u BiH. Očekuje se nastavak saradnje sa PMZ u BiH i u narednom periodu, sa ciljevima koje će, između ostalog, obuhvatiti i nastavak akreditacije centara za mentalno zdravlje.


HP CE278A / Canon CRG-728 crni (black) toner kompatibilni univerzal...\nPočetna strana Toneri Toneri HP HP CE278A / Canon CRG-728 crni (black) toner kompatibilni univerzalni - Aicon\nNaziv proizvoda: HP CE278A / Canon CRG-728 crni (black) toner kompatibilni univerzalni - Aicon\nBrend: Aicon,Master Color\nKompatibilni toner HP CE278A / Canon CRG-728 (crni/ black) i-Aicon je dostupan u ponudi tonerdiskont.rs\nTražite Hp kompatibilni toner HP 78A (crni/ black) ? Ne želite previše novca da potrošite za kupovinu originalne toner kasete? Imamo rešenje za Vas! Kupite kompatibilni toner za HP štampač, koji ima kapacitet od 2.100 štampanih strana uz 5% popujenosti. Rok trajanja tonera određen je od strane proizvođača i označen na kutiji. HP 78A (crni/ black) kompatibilni (ForUse) toner koji NIJE original (OEM- Original Equipment Manufacturer), nego je NOV kompatibilni od drugog proizvođača.


Turski ministar zdravlja: Prva TURSKA vakcina protiv COVID-19 do kraja leta | - Sandžak Danas Turski ministar zdravlja: Prva TURSKA vakcina protiv COVID-19 do kraja leta – – Sandžak Danas\nHome Svijet Turski ministar zdravlja: Prva TURSKA vakcina protiv COVID-19 do kraja leta\nTurski ministar zdravlja: Prva TURSKA vakcina protiv COVID-19 do kraja leta\napr 02, 2021, 07:36 am\nMinistar zdravlja Turske Fahrettin Koca izjavio je da očekuje da prva lokalno proizvedena vakcina protiv koronavirusa bude spremna do kraja leta, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Verujem da će naša prva vakcina biti spremna i uspešna do avgusta, septembra, do kraja leta”, naveo je Koca, obraćajući se putem video-linka na brifingu za medije Svetske zdravstvene organizacije (WHO).\n“Turska domaća proizvodnja vakcine nastavlja se ubrzano. Verujem da ćemo proizvesti našu vakcinu u kratkom roku”, dodao je.\nPrema njegovim rečima, Turska je preuzela “ulogu posrednika” uspostavljanjem “diplomatskih mostova” između zemalja proizvođača vakcina i zemalja koje imaju problema sa pristupom dozama vakcina protiv COVID-19.\n“Mi smo završili vakcinaciju skoro 1,1 milion zdravstvenih radnika u Turskoj za samo 45 dana”, izjavio je Koca.\nPrevious PostBUDITE OPREZNI: Novi Android virus maskira se kao "kritično ažuriranje sistema" i krade podatke Next PostVulinova poručio SAD: Možete nam silom dovesti vlast, ali ne možete nas naterati da je izaberemo


RTS :: Pred nama ledeni dani, Nedeljko Todorović objašnjava šta nas čeka\nVreme Pred nama ledeni dani, Nedeljko Todorović objašnjava šta nas čeka\nčetvrtak, 14. jan 2021, 18:35 -> 18:44\nMeteorolog Nedeljko Todorović otkrio je za RTS da oluja "Filomena" koja je Madridu donela najveće padavine u poslednjih 50 godina više ne postoji. Naveo je da su pred nama ledeni dani, ali i objasnio šta taj meteorološki termin označava.\nNedeljko Todorović je objasnio da je oluja "Filomena" davno prošla i da je prema podacima koje je on proučio bila samo u Španiji 7, 8. i 9. januara i da nakon toga više nije postojala.\n"Oblačni sistem iz Španije preko Zapadnog Sredozemlja 9. i 10. januara i u ponedeljak ujutru, 11. januara, prošao preko Balkanskog poluostrva, ali južnim delom, tako da smo u Srbiji u većem delu imali sneg", naveo je Nedeljko Todorović tokom gostovanja u Beogradskoj hronici.\n"To je jedan klimatološki termin. Mi obično objasnimo, uvek stoji objašnjenje da je to dan kada temperatura ne prelazi nula stepeni, odnosno nije iznad nule", istakao je Todorović.\nDodao je da se u narednim danima očekuje slab sneg, a da bi u nedelju mogao da se za četiri centimetra poveća snežni pokrivač koji je danas u centru Beograda iznosio sedam centimetara. Todorović je dodao da se "snežna epizoda" završava u ponedeljak.


Savjeti i umrežavanje - ono što trenutno treba malim i srednjim preduzećima\nWebinari u organizaciji GIZ-a\nMala i srednja preduzeća imaju važnu ulogu u ekonomijama mnogih zemalja\n“Više od 20.000 osoba ostalo bez posla u Federaciji BiH zbog pandemije“, „Mala i srednja preduzeća masovno zatvaraju vrata zbog nemogućnosti rada usljed pandemije“….samo su neki od novinskih natpisa koje svakodnevno vidimo u medijima od početka pandemije COVID-19. Stub svake privrede, mala i srednja preduzeća (MSP), bila su prva na udaru, i još uvijek su: Pomoć koju mogu očekivati je nesigurna a možda neće ni doći na vrijeme.\nMala i srednja preduzeća imaju važnu ulogu u ekonomijama mnogih zemalja. Kako digitalizacija uzima sve više maha, kritična promjena sa kojom se susreću u MSP je kako uvesti samu digitalizaciju, ali i prilagoditi digitalne tehnologije kako bi stvorile dodatnu vrijednost i omogućile bržu komercijalizaciju proizvodnje i djelovanja. Međutim, kada se digitalizacija uvodi naglo, preko noći, dileme su još veće, a pitanja koja se nameću, kao što su kako da se to uraditi, gdje se može potražiti pomoć ili traženje primjera već uvedene digitalizacije pretvaraju ionako tešku situaciju u noćnu moru.\nNjemačka podrška javnim komunalnim preduzećima i lokalnim samoupravama u borbi protiv pandemije\nNeupitan značaj robotizacije za globalnu konkuretnost bh. privrede\nU praksi to znači da, ako je cijena po litri dizela u BiH ovih dana u prosjeku 2,40 KM, od tog iznosa...\nZa poboljšanje gastronomskog brendiranja potrebno je ispričati priču “jela na tanjiru”\n“Ni minimalna plata od 1.000 KM ne bi bila dovoljna za egzistenciju”


Fondacija "Dositej 1925" aukcijom u "Vuku" počela rad\nFondacija „Dositej 1925“ aukcijom u „Vuku“ počela rad\nTanjug 3. oktobra 2019. 17:17\nBEOGRAD: 3. oktobra (Tanjug) – Prodajom 33 umetnička dela na humanitarnoj aukciji slika u Teatru Vuk u Beogradu, Fondacija “Dositej 1925”, u prisustvu princeze Jelisavete Karađorđević, osnivača fondacije, umetnika, kolekcionara i poštovalaca umetnosti, otpočela je svoj humanitarni rad, saopštili su organizatori.\nPrikupljena sredstva biće usmerena u projekte svratišta i projekte fondacije čiji su ciljevi u skladu sa prosvetiteljstvom i humanističkim vrednostima velikog Dositeja Obradovića.\nSvoja umetnička dela doniralo je 40 umetnika i tako uzelo učešće u ovoj humanitarnoj aukciji. Izloženi i prodati radovi izvedeni su u različitim tehnikama i stilovima, od realizma do apstraknog slikarstva, a ono što ih sve povezuje jeste zajednička misija da pomognu razvoju boljeg obrazovanja i kritičkog mišljenja kod dece i mladih.\n„Osnovni ciljevi Fondacije ‘Dositej 1925’ su unapređenje kvaliteta obrazovanja u Srbiji, povezivanje prosvetnih radnika i učenika na međunarodnom planu, podsticanje dece i mladih da učestvuju u dodatnim obrazovnim programima, razvoj kritičkog mišljenja, kao i podsticanje na naučni i umetnički rad“ , istakao je Bora Đorđević i zahvalio se umetnicima koji su donirali svoja dela.\nJedan od kupaca umetničnog dela, Milan Marković, ukazao je na važnost organizacije ovakvih događaja.\n„Naša dužnost je da pomognemo našoj deci i omogućimo im bolje uslove za obrazovanje, razvoj i kvalitetan život. To je posebno bitno u današnjem trenutku, kada se svet ubrzano menja i kada od toga zavisi budućnost naše nacije. Iz tog razloga značaj ovog dešavanja prevazilazi humanost, te ima i patriotsku dimenziju. Pozivam sve ljude dobre volje da se pridruže ovakvim i sličnim akcijama koje doprinose da stvorimo bolje društvo i zadržimo naredna pokoljenja na ovom divnom mestu“.


26.12.2020 u 09:34\nOd devojačkog sirotišta do moderne ustanove\nZrenjanin – Grad je u samom centru u blizini gradske kuće dobio renoviranu zgradu vrednu pažnje. Ona je pod okriljem Katoličke crkve izgrađena u pretprošlom veku, služila je za školovanje mladih koji su radili u zdravstvu, na razne načine i u razna vremena. Na kraju Drugog svetskog rata promenom režima zgrada je oduzeta crkvi, u nju je smeštena srednja medicinska škola, a od ove školske godine isto zdanje opet je internat, odnosno kloster za devojke učenice. Zrenjaninski zavod za zaštitu spomenika kulture građevinu, o kojoj brine i naša država jer je reč o posebnom graditeljskom dobru, naziva Zgradom siromašnih školskih sestara s kapelom. Oni beleže i da je njen prvi vlasnik Rimokatolički zavod za vaspitanje devojaka koji je prethodno osnovao red pod nazivom ,,De Notre Dame”. Za smeštaj je


Tegeltija - Kalabuhov: Rusija jedan od najvažnijih spoljnotrgovinskih partnera - Glas Srpske\nSrna 29.11.2021 14:22\nSARAJEVO - Predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija istakao je tokom današnjeg razgovora u Sarajevu sa ruskim ambasadorom u BiH Igorom Kalabuhovom da je Ruska Federacija jedan od najvažnijih spoljnotrgovinskih partnera i investitora u BiH.\nTokom razgovora o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u BiH i regionu, Tegeltija je ukazao na potrebu za posticanjem veza između poslovnih zajednica koje stvaraju jedinstven instrument neophodan za dalje širenje trgovinske i ekonomske saradnje.\nU tom kontekstu, on je pozdravio zaključke sa sastanka kopredsjedavajućih Komisije za trgovinsku i ekonomsku saradnju Rusije i BiH, održanog 29. oktobra ove godine.\nZajednički je ocijenjeno da postoji prostor za dodatno unapređenje saradnje u oblasti obrazovanja, kulture i nauke, te iskazano interesovanje za održavanje međudržavnih sastanaka u različitim formatima s ciljem intenziviranja trgovinske i privredne saradnje, saopšteno je iz Savjeta ministara.\nGovoreći o aktuelnoj političkoj situaciji u BiH i regionu, Tegeltija je naglasio značaj intenziviranja političkog dijaloga, te dosljedno poštovanje Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nVladajuća koalicija u Banjaluci razgovara o novom prijedlogu za rješenje krize: Zabrana nazivanja Srpske genocidnom i na nivou BiH\n21. 01. 2022 08:01\nZa sada nema novca za organizaciju izbora: CIK traži i pomoć OHR-a


100. izvedba “Gospođe ministarke” B. Nušića – Satiričko kazalište Kerempuh\n100. izvedba “Gospođe ministarke” B. Nušića\n“Gospođa ministarka” gostovala je u Beču, gdje je u prepunoj dvorani Akzent teatra doživjela ovacije. Na 29. susretima pozorišta BiH u Brčkom osvojila je Grand Prix za najbolju predstavu u cjelini. Gostovala je u svibnju 2013. u Novom Sadu u službenoj konkurenciji 58. Sterijinog pozorja te u Narodnom kazalištu Subotica. U službenoj konkurenciji VIII. festivala mediteranskog teatra „Purgatorije 2013.“ u Tivtu, kao zadnja kazališna izvedba u konkurenciji, ova je popularna predstava uz nekoliko aplauza na otvorenoj sceni, zatvorila bogat kazališni, program tivatskog kulturnog ljeta, a glumica Satiričkog kazališta Kerempuh, Elizabeta Kukić, koja svojom briljantnom interpretacijom Gospođe ministarke oduševljava publiku prilikom svake izvedbe, na ovom međunarodnom kazališnom festivalu osvojila je Glavnu glumačku nagradu.


Ostvarenim plasmanima, takmičari Šahovskog kluba Berane su se sinoć “osvetili” šahistima drugog beranskog kluba, “Gambit-a”, jer su im pripala prva dva mjesta.\nPodsjetimo, tri prvoplasirana takmičara na Prvenstvu Berana u ubrzanom šahu, koje je odigrano prekjuče i juče, o čemu je Espona već pisala, pripala su šahistima Gambita.\nOdržano dvodnevno Prvenstvo Berana u ubrzanom šahu i cugeru predstavljalo je priliku da takmičari dva beranska kluba procijene formu i “osjete” kvalitete gradskih rivala.\nTokom dva dana takmičenja, viđeno je dosta lijepih i zanimljivih partija, a takmičenje je održano u šahovskim prostorijama koje se nalaze u ukviru Stadiona malih sportova.\nOtvarajući Prvenstvo, prisustnima se ispred lokalne uprave obratila Jelena Božović- pomoćnica sekretara Sekretarijata za sport, kulturu, omladinu i saradnju sa NVO, koja je, pored ostalog, kazala da je Opština podržavajući organizovanje Prvenstva, dala podršku i promociji šaha, posebno kod mladih.\nKako je istakao Milorad Barjaktarović - predsjednik ŠK “Berane”, u narednom periodu prioritetan zadatak oba beranska šahovska kluba predstavljaće organizovanje Škole šaha. Prema njegovim navodima, Berane se, danas, ne može pohvaliti velikim brojem mladih koji igraju šah.\nOn je iznio nadu da će organizovanjem Škole šaha u tajne tog drevnog sporta biti uključen veliki broj mladih, koji će u narednom periodu postati okosnica razvoja šahovske igre u Beranama.\nZa najuspješnije šahiste na Prvfenstvu obezbijeđene su diplome i pehari, kao i novčane nagrade, a organizatori su bili šahovski klubovi „Berane“ i „Gambit“, uz podršku Opštine Berane.


► Kurti: Ustavni sud treba da tumači, a ne da piše Ustav\nPosle posete Studentskom centru u Prištini koji je pretvoren u karantin, Kurti je medijima izjavio da treba sačekati odluku Ustavnog suda.\n"Očekujem odluku Ustavnog suda u skladu sa članom 112. Ustava. Ustavni sud treba da tumači Ustav, a ne da piše. Ni predsednik ni Ustavni sud ne mogu da napišu Ustav, tako da sud mora samo da ga tumači", rekao je Kurti.\nKurti je takođe govorio o jučerašnjim izjavama predsednika Kosova Hašima Tačija koji je rekao da je premijer uzurpirao funkciju.\n"Ono što je predsednik rekao o meni, čini mi se da je on svoje želje opisao kao činjenice. Ja sam sadašnji premijer. Ne radi se o opisima koje mi je dao", kazao je Kurti.\nDanašnja Koha ditore je najavila mogućnost da će Ustavni sud danas doneti presudu povodom zahteva Samoopredeljenja za ocenu ustavnosti ukaza predsednika Kosova za davanje mandata za sastav nove vlade Avdulahu Hotiju iz Demokratskog saveza Kosova.\nKurti je danas najavio dalje olakšavanje mera prevencije u pandemiji kovid-19.\n"Olakšavanje mera mora biti praćena budnošću, održavanjem razdaljine od najmanje dva metra, ličnom higijenom, nepraktikovanjem porodičnih poseta", rekao je Kurti i dodao da će naredne nedelje nastaviti sa popuštanjem drugih mera i vraćanjem u uobičajen režim života.


Moskva ne priznaje jurisdikciju SAD u slučaju „mešanja u izbore“ - 09.11.2018, Sputnik Srbija\nMinistarstvo pravde Rusije uputilo je pismo Federalnom sudu Južnog okruga Njujorka, u kojem je podsetilo na svoja prava suverene države i odbilo da prizna... 09.11.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, hilari klinton, donald tramp, ministarstvo pravde rusije\n23:00 09.11.2018 (Osveženo: 23:09 09.11.2018)\n25 Avgust 2018, 17:44\n„Ruska Federacija, uz puno poštovanje, navodi da ne podleže gore ukazanom sudskom procesu, ne odustaje od svog suverenog imuniteta u skladu s međunarodnim pravom, ili zakonodavstvom Sjedinjenih Američkih Država, ili praksom federalnih sudova SAD, kao i da ne priznaje jurisdikciju Okružnog suda SAD. Ruska Federacija zadržava sva prava inostrane suverene države“, navedeno je u pismu koje je potpisao direktor Odeljenja Ministarstva pravde Rusije za međunarodno pravo i saradnju Mihail Bogdanov.\nU aprilu je Nacionalni komitet Demokratske partije SAD tužio sudu Vladu Rusije, Glavnu upravu Generalštaba Oružanih snaga Rusije (GRU), preduzetnike oca i sina Agalarove, osnivača Vikiliksa Džulijana Asanža i članove izbornog štaba Donalda Trampa, uključujući zeta američkog predsednika Džareda Kušnera.\nPovod za tužbu su hakerski napadi 2015. i 2016. godine i pretpostavke o zaveri čiji su ciljevi nanošenje štete demokratama i pružanje podrške Donaldu Trampu na izborima.\nRusija kategorički negira optužbe da je pokušala da utiče na izbore u raznim zemljama.\nRepublikanci su u vezi s pokretanjem te parnice saopštili da su i sami spremni da prouče pitanje o korupciji demokrata. Među pitanjima koja su spremni da otvore u Trampovom štabu jeste skandal s kompromitujućim dosijeom o njemu, u vreme kada je bio predsednički kandidat. Dosije je pripremila kompanija „Fjužn GPS“, po narudžbini Komiteta Demokratske partije i izbornog štaba Hilari Klinton.


SUSI i GGE zajedno unapređuju energetsku efikasnost u Sloveniji - Balkan Green Energy News\nSUSI Energy Efficiency Fund osvaja tržište Jugoistočne Evrope i sa kompanijom GGE finansira veliki portfolio projekata u oblasti energetske efikasnosti u Sloveniji.\nSUSI Energy Efficiency Fund (SEEF) preuzeo je portfolio projekata energetske efikasnosti od GGE d.o.o (GGE), jedne od vodećih kompanija za pružanje energetskih usluga (ESCO) u jugoistočnoj Evropi. Osnov ove transakcije čini prodaja potraživanja uz nadoknadu od 7,5 miliona evra. Portfolio energetske efikasnosti obuhvata mere vezane za osvetljenje, grejanje, hlađenje i ugradnju filtera u industrijskom i javnom sektoru u Sloveniji. Ove mere će omogućiti godišnju uštedu energije od 5,300 megavat-sati (MWh), smanjujući pritom emisiju ugljen-dioksida (CO2) za više od 1,130 tona godšnje, navodi se u zajedničkom saopštenju za javnost ove dve kompanije.\nPotpisivanjem transakcije početkom oktobra 2016, SEEF obezbediće finansiranje operativnih projekata, kao i finansiranje projekata koji su trenutno u pripremi, kada bude počela njihova realizacija. GGE kao vlasnik ugovora projekata energetske efikasnosti ostvario je značajne rezultate na tržištu i zadržaće operativnu odgovornost prema svojim klijentima. Ova transakcija dalje širi geografsko prisustvo SUSI Fonda za energetsku efikasnost u Evropi i ističe njegovu ambiciju da postane preferirani finansijski partner za projekte energetske efikasnosti u regionu jugoistočne i srednjeistočne Evrope. Saradnja sa SEEF u okviru sporazuma o finansiranju je od strateškog značaja za GGE jer će podržati finansiranje brzorastućeg projektnog portfolia kompanije.\nSEEF je najveći privatni investicioni fond koji finansira projekte u oblasti energetske efikasnosti u Evropi. SUSI Energy Efficiency AG, deo SUSI Partners AG, investicioni je savetnik fonda.\n„GGE je odličan partner za SEEF za ulazak na novo tržište kao što je Slovenija. Ova saradnja će nam omogućiti da se bolje pozicioniramo na tržištu unapređenja energetske efikasnosti u narednim godinama,“ rekao je Aleksandar Hunzinger, direktor u SUSI Energy Efficiency AG.\n„GGE je oduvek bio lider u sektoru energetske efikasnosti u Sloveniji, uspešno se pozicionirajući i na novim tržištima u jugoistočnoj Evropi. Obezbeđivanje finansiranja za sprovođenje mera i projekata unapređenja energetske efikasnosti ključno je za našu strategiju daljeg razvoja,“ prokomentarisao je Luka Komazec, direktor kompanije GGE.\n„Pozicioniranje i izvršenje ove transakcije kao rezultat okvirnog sporazuma o kupovini potraživanja omogućiće finansiranje postojećih i budućih projekata različitih obima, karakteristika i profila novčanih tokova. Uvereni smo da SEEF nudi odgovarajuća finansijska rešenja za brzorastuće ESCO kompanije kao što je GGE,“ dodao je Fabian Karger, potpredsednik SUSI Energy Efficiency AG.\nGGE je vodeća slovenačka kompanija za pružanje energetskih usluga (ESCO) koja kroz integrisani model sprovodi mere unapređenja energetske efikasnosti u Sloveniji, Srbiji, Hrvatskoj, Crnoj Gori i drugim susednim zemljama u regionu srednjeistočne i jugoistočne Evrope. GGE u ponudi ima niz specijalizovanih energetskih rešenja koja mogu da obezbede značajna unapređenja u korišćenju energije i smanje troškove u potrošnji energije. Mere energetske efikasnosti obuhvataju snabdevanje električnom energijom, grejanje i hlađenje, proizvodnju pare, ventilaciju i rasvetu, za privredne subjekte kao i za javni sektor, obično definisane ugovorom o pružanju mera uštede energije i ugovorom o isporuci energije. Misija kompanije GGE je da pomogne klijentima da ostvare prepoznatljiva, trajna i značajna poboljšanja energetskih performansi.\nTagovi: CO2, energetska efikasnost, ESCO, GGE\nPočetna » Vesti » Energetska efikasnost » SUSI i GGE zajedno unapređuju energetsku efikasnost u Sloveniji


Američka privredna aktivnost pala rekordnih 33 odsto poslednjeg kvartala - Izazov\nNovi magazin 30. jula 2020. 16:03\nAmerička privreda pala je vrtoglavih 33 odsto na godišnjem nivou u kvartalu april-jun, što je daleko najgori kvartalni pad ikad zabeležen, kada je zbog pandemije koronavirusa zatvoreno poslovanje i desetine miliona ljudi ostalo bez posla a nezaposlenost skočila na 14,7 odsto, saopštila je vlada danas.\nMinistarstvo trgovine u svojoj prvoj proceni pada BDP-a u drugom kvartalu pokazuje da je pad najveći od kada se vode podaci 1947. godine. Prethodni najgori kvartalni pad privrede bio je 10 odsto 1947. godine za vreme Ajzenhauerove administracije.\nPad prošlog tromesečja usledio je posle pada BDP-a od pet odsto u kvartalu januar-mart kada je privreda zvanično ušla u recesiju, prekidajući 11-ogodišnju ekonomsku ekspanziju, najdužu zabeleženu u SAD.\nPad privredne aktivnosti prošlog meseca podstaknut je jakim smanjenjem pojedinačne potrošnje koja predstavlja oko 70 odsto ekonomske aktivnosti.\nPotrošnja je pala 34 odsto na godišnjem nivou kada su putovanja takoreći potpuno stala, a zbog mera restrikcije oko koronavirusa mnogi restorani, barovi, mesta za zabavu i druga mesta za maloprodaju bila su zatvorena.\nPoslovne investicije i rezidencijalne nekretnine takođe su pretrpele veliki pad u prošlom kvartalu. Državna potrošnja, umanjena zbog pada prihoda od poreza takođe se smanjila.\nTržište rada, najvažniji stub privrede, teško je narušeno. Desetine miliona radnih mesta nestalo je u recesiji. Više od milion otpuštenih ljudi apliciralo je za naknade za nezaposlenost 18 nedelja zaredom. Do sada se oko jedna trećina izgubljenih radnih mesta vratila, ali ponovo izbijanje virusa će, verovatno, usporiti dalji oporavak tržišta rada.\nPad privredne aktivnosti u prethodnom tromesečju je toliko veliki da većina analitičara očekuje da će se privreda naglo oporaviti u sadašnjem kvartalu juli-septembar, možda čak 17 odsto ili više na godišnjem nivou. Međutim sa porastom stope potvrđenih slučajeva koronavirusa u mnogim američkim državama, sve više firmi prinuđeno je da odloži ponovno otvaranje i obzirom da Senat gde većinu imaju republikanci predlaže da se smanje dotacije vlade za nezaposlenost, privreda bi mogla da se pogorša u mesecima koji dolaze.\nAdministracija predsednika Donalda Trampa se kladi protiv takvog ishoda očekujući da će privreda da pokaže nagli oporavak u kome će posle pada iz prošlog kvartala uslediti ubedljiv oporavak u sadašnjem kvartalu. Te dobre vesti kojim se nada sadašnja administracija mogu da stignu tek krajem oktobra, ne dugo pre predsedničkih izbora u novembru.\nIzrael pred raspadom vladajuće koalicije i četvrtim izborima u dve…\nItalija obavezno testira sve putnike iz Hrvatske, Grčke, Malte,…\nBorel pozvao beloruske vlasti da prekinu nasilje i otvore dijalog s…


Iznajmljivanje online platforme za edukaciju\nSavremeni način poslovanja ima mnogobrojne prednosti, ali i određene nedostatke, koje svakako treba na najbolji mogući način anulirati. A pod tim, primarno mislimo na neprekidnu trku sa vremenom, u kojoj su zaposleni sasvim sigurno nalaze, ali i na važnost pribavljanja svih neophodnih informacija sa ciljem poboljšanja poslovanja, te kontinuirane edukacije.\nPostavlja se pitanje da li je moguće poboljšati osposobljenost svojih zaposlenih, a istovremeno ne gubiti vreme koje je izuzetno dragoceno. Odgovor je prilično jednostavan i nameće se sam od sebe... Budući da Akademija Oxford nudi i iznajmljivanje online platforme za edukaciju - učenje, jasno je da kompanija ili pojedinac koji se opredeli za tu varijantu, istovremeno utiče izuzetno pozitivno na kvalitet rada svojih zaposlenih, ali i na vreme koje će oni posvetiti kako edukaciji, tako i obavljanju predviđenih radnih zadataka.\nA u ponudi pomenute institucije je i iznajmljivanje online učionice, što svakako može u velikoj meri da olakša ne samo edukaciju pojedinaca ili zaposlenih u nekom preduzeću, već i sprovođenje namenskih konferencija i poslovnih seminara, ali i prezentaciju usluga ili različitih proizvoda.\nŠta podrazumeva iznajmljivanje online platforme za edukaciju - učenje?\nNajjednostavnije rečeno, ova usluga pruža mogućnost zainteresovanima da značajno uštede svoje i vreme svojih zaposlenih, a da u isto vreme omoguće kontinuirani poslovni razvoj, te sticanje onih veština koje će imati izuzetno pozitivan uticaj na njihov radni učinak, a posredno i na poslovanje celokupnog preduzeća.\nDakle, Oxford online platforma je osmišljena sa ciljem da korisnicima pruži priliku da steknu sva neophodna znanja iz određene oblasti, a da u isto vreme ne moraju da napuštaju svoju kancelariju, čime se ne ometa poslovni proces.\nNaravno da se za iznajmljivanje online platforme za edukaciju - učenje mogu odlučiti i pravna lica, odnosno firme, ali i pojedinci koji za tim imaju potrebu, a svima njima je omogućena kontinuirana tehnička podrška, kako bi nesmetano koristili platformu za učenje.\nS obzirom na to da se u zvaničnoj ponudi Akademije Oxford nalaze brojni kursevi i obuke, to je dozvoljeno i da se klijent odluči svojim zaposlenima da omogući upravo pohađanje tih specijalizovanih edukacija, čime će biti u potpunosti rasterećen. Napominjemo da svaka obuka i kurs, koja je u ponudi ove institucije može da odgovori na standarde kvaliteta koji su aktuelni za konkretnu oblast, tako da će svaki polaznik steći znanja koja su nastavnim planom predviđena, a koja će biti na izuzetno visokom nivou.\nKoje prednosti nudi iznajmljivanje online platforme za edukaciju - učenje?\nPotpuno je svejedno da li će se za iznajmljivanje online platforme za edukaciju - učenje odlučiti pojedinci ili određene kompanije, jer uopšte ne sumnjamo da će vrlo brzo shvatiti zbog čega je ovo najbolja opcija.\nNajpre da naglasimo da je prva i osnovna prednost korišćenja ovakvog načina edukacije vezana za finansije, jer su troškovi u tom slučaju svedeni na najmanju moguću meru. Istovremeno se u prednosti može svrstati i utrošak vremena, a pohađanjem ovog tipa edukacije ne biva ugrožen poslovni proces preduzeća.\nTakođe, Akademija Oxford omogućuje ne samo tehničku podršku, odnosno pomoć sertifikovanih informatičkih stručnjaka, već zainteresovanima pruža priliku da upravo od njih dobiju savet o tome koje obuke i kursevi su najprimereniji u konkretnom slučaju.\nIsto tako, svi koje interesuje iznajmljivanje online platforme za edukaciju - učenje moraju znati da pomenuta institucija organizuje izuzetno veliki broj edukacija iz različitih oblasti, te da postoji i ona mogućnost koja podrazumeva da zaposleni, odnosno pojedinci pohađaju neku od njih, a što će, svakako imati uticaja i na cenu usluge.\nIznajmljivanje online učionice\nNavedena usluga je specifična u tom smislu što svim pravnim licima, ali i pojedincima koji za tim imaju potrebu, omogućuje iznajmljivanje online učionice, koja je opremljena prema svetskim standardima. Bez obzira da li će biti korišćena za predavanja ili seminare, sasvim sigurno će odgovoriti adekvatno na sve zahteve zainteresovanih.\nDostupna je kako mogućnost za iznajmljivanje online učionica sa laptopovima i računarima, tako isto i sa projektorima i smart tablama, tako da učesnici određenog seminara ili polaznici konkretne edukacije mogu uživati u svim prednostima, koje IT učionice nude. Naravno, u njima se mogu organizovati i prezentacije proizvoda ili različitih usluga, ali i radionice, a sa ciljem što lakšeg prezentovanja određene materije prisutnima.\nNa raspolaganju je zainteresovanima mogućnost korišćenja i dodatne opreme, a budući da Akademija Oxford posluje u velikom broju gradova naše zemlje, to se i iznajmljivanje online učionice može izvršiti u okviru svake poslovnice.\nSasvim smo sigurni da će prisutni imati mogućnost da nesmetano prate radionicu, seminar ili prezentaciju, a budući da se radi o prostoru različite veličine, to u okviru njega mogu biti smeštene i manje, ali i srednje grupe učesnika, kao i veće.\nNapominjemo da je prostor klimatizovan, odnosno da poseduje propisna grejna tela, pa se iznajmljivanje online učionica može izvršiti bilo kog dana tokom godine.\nSvima koji su za tu uslugu zainteresovani će, naravno biti omogućena pomoć stručnjaka, kako bi određena prezentacija ili kurs i obuka, te bilo koji drugi događaj bio sproveden na maksimalno kvalitetan i profesionalan način, a na zadovoljstvo i prisutnih i organizatora.\nSpisak gradova za iznajmljivanje online platforme za edukaciju\nKontakti po gradovima — Iznajmljivanje online platforme za edukaciju


Kad je većini teško, bogati sve bogatiji: Broj milionera raste uprkos krizi : Nadlanu.com\nKad je većini teško, bogati sve bogatiji: Broj milionera raste uprkos krizi\nObjavljeno 2. jun 2013. / 11:35:24\nPrema rezultatima istraživanja "Global Wealth" koje je sprovela savetnička grupa Boston konsalting, kriza je za jedan broj pojedinaca već prošla, pa je tako imovina građana Zapadne Evrope uvećana za 5,2 odsto i sada iznosi 35,8 biliona dolara.\n- Porast bogatstva se isključivo povezuje sa oživljavanjem tržišta deonica - izjavio je ekonomista Danijel Kesler, koji je učestvovao u izradi te studije.\nNa listi po broju milionera i dalje uverljivo vode SAD sa 5,9 miliona, nakon kojih sledi Japan sa 1,5 miliona milionera, pa Kina sa 1,3 miliona milionera.\n- Na globalnom nivou, privatna imovina je uvećana za 7,8 odsto, gde su glavni pokretači zemlje Azije i pacifičkog prostora, i to se u dogledno vreme neće promeniti - veruje Federiko Burgoni iz Boston konsaltinga.\n- Potpuno je jasno da se nalazimo u svetu sa dve brzine. Novi svet pritom raste neuporedivo brže nego stari - zaključuje Kesler.


EK: Kosovo ispunilo uslove za ukidanje viza - Vijesti.me\nPRESUDNO SKLAPANJE SPORAZUMA SA CRNOM GOROM\n"Sada mi pozivamo Evropski savjet i parlament da idu naprijed i da usvoje naš predlog", rekao je Avramopulos na konferenciji za novinare zajedno sa kosovskim predsjednikom Hašimom Tačijem\nEvropski komesar za migracije i unutrašnje poslove Dimitris Avramopulos saopštio je u Briselu da je Evropska komisija zaključila da je Kosovo ispunilo sve uslove za EU viznu liberalizaciju i da sad to treba da potvrde Evropski parlament i članice Unije.\n"Sada mi pozivamo Evropski savjet i parlament da idu naprijed i da usvoje naš predlog", rekao je Avramopulos na konferenciji za novinare zajedno sa kosovskim predsjednikom Hašimom Tačijem koji se takođe obratio novinarima, ali samo na albanskom jeziku, dok prevoda na neki zvanični jezik EU nije bilo.\nPrema dosadašnjim naznakama, većina poslanika u Evropskom parlamentu su izgleda naklonjeni odobravanju vizne liberalizacije za kosovske građane koji putuju u šengenski prostor na tri mjeseca, ali nezvanično se u diplomatskim krugovima EU, tvrdi da Francuska, Holandija i još najmanje tri zemlje zasad ne smatraju da to već treba učiniti.\nA ograde postoje i kod članica EU koje ne priznaju jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i ostaje da se vidi da li će građani Kosova moći da putuju cijelim šengenskim prostorom s pasošima na kojima stoji da su državljani "Republike Kosovo".\nEvropski komesar je želio da podvuče veliki značaj graničnog sporazuma s Crnom Gorom kao takođe "doprinos dobrim susjedskim odnosima".\nKosovske vlasti su iskazale istrajnost u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, istakao je Avramopulos, time što su "dale rezultate u istragama i presudama za korupciju i organizovani zločin".\n"Imajući na umu ove vidne rezultate", Kosovo je sprovelo sva mjerila u programu za viznu liberalizaciju, kazao je Avramopulos i naveo da je sad na Evropskom parlamentu i Savjetu ministara, a to su prije svega ministri unutrašnjih poslova EU, da što prije usvoje predlog EK o ukidanju viza za putovanja građana Kosova u Uniju.\n"Kosovo mora nastaviti da postojano sprovodi sve uslove i to će biti dugoročno od koristi", naveo je evropski komesar, dodavši da su vlasti u Prištini dobro sarađivale i u bitki protiv ilegalne imigracije.\nOn je podsjetio da su između Prištine i zemalja EU na snazi sporazumi o vraćanju ilegalnih imigranata i "lažnih azilanata", naglasivši da je vizna liberalizacija stvar "obostranih prava i obaveza".\nKosovske vlasti svojim građanima, napomenuo je evropski komesar, moraju predočiti kojim opasnostima se izlažu ako zloupotrebe viznu liberalizaciju kad ona bude odobrena.\nKosovskim građanima koji budu putovali bez viza u EU mora se objasniti, kako je dodao, da će sistem EU za prethodno odobravanje putovanja u šengenski prostor "otkriti one koji predstavljaju opasnost za EU prije nego što oni krenu ka granicama Unije".\nIstovremeno će mehanizam za stavljanje van snage režima vizne liberalizacije Uniji omogućiti da "u punoj mjeri nadzire cjelokupni sistem viza sklopljen s EU".\nPrištinski mediji su javili da su visoki zvaničnici Sjedinjenih Američkih Država (SAD) najavili na sastanku sa predstavnicima kosovskih institucija održanom u utorak uveče, da će Kosovo danas dobiti pozitivno mišljenje Evropske komisije o početku procesa vizne liberalizacije za svoje građane.\nPacoli: Istorijski trenutak za Kosovo\nMinistar spoljnih poslova Kosova Bedžet Pacoli ocijenio je da je odluka Evropske komisije (EK) o preporuci da se ukinu (liberalizuju) vize građanima Kosova "istorijski trenutak za Kosovo".\nOn je dodao da ta odluka EK čini Evropsku uniju "opipljivom za građane Kosova".\nOn je čestitao institucijama i građanima Kosova na poslu, angažovanju i opredjeljenju da ostvare sve kriterijume koje je utvrdila EU u procesu ukidanja viza.\nPredsjednik Kosova Hašim Tači izjavio je danas u Briselu da je odluka o liberalizaciji viza koju je donijela Evropska komisija istorijski datum za Kosovo.\ngranica Crna Gora i Kosovo\nSFRJ__ 3 mjeseca i 4 nedjelje\nSad će surgum ovi nakljukani ...\nStaviteMiTurpijuUlebac 3 mjeseca i 4 nedjelje\nNe lipsi mago do zelene trave


ZA NEKE GRAĐANE ĆE BITI I BESPLATNO! Evo kakva je procedura ako želite da se testirate na virus korona NA LIČNI ZAHTEV - Životni stil\nNaslovnica Zdravlje ZA NEKE GRAĐANE ĆE BITI I BESPLATNO! Evo kakva je procedura ako...\nZA NEKE GRAĐANE ĆE BITI I BESPLATNO! Evo kakva je procedura ako želite da se testirate na virus korona NA LIČNI ZAHTEV\nSada je moguće obaviti i testiranje na lični zahtev građana, pišu domaći mediji\nTestiranje na lični zahtev građana na virus korona košta 6.000 dinara, a danas popodne na stranici kovid-19 biće objavljen tekući račun na koji će građani uplaćivati novac.\nDirektorka Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje Sanja Radojević Škodrić kaže da je procedura takva da građani prvo uplate novac na jedinstveni žiro-račun, a zatim odlaze u najbliži institut ili zavod za javno zdravlje ili dom zdravlja gde će se raditi uzimanje uzorka.\nRezultati testiranja, kako je rekla za RTS, stižu u roku od 24 do 48 sati elektronskim putem, a mogu da dobiju i potvrdu ukoliko im je potrebna zbog putovanja.\nOna je navela da je država nabavila certifikovane testove i da nema bojazni što se tiče pouzdanosti. Cena testiranja je neprofitabilna, građane će koštati koliko je državu koštao potrošni materijal.\nŠkodrić podseća da je besplatno testiranje obezbeđeno za sve građane koji imaju simptome na kovid-19, koji su bili u bliskom kontaktu sa zaraženom osobom, ali i za pacijente koji odlaze na operacije i određene intervencije poput bronhoskopije.\n– Besplatno testiranje je omogućeno svim studentima ili maloletnim licima koja putuju u zemlje koje ne dozvoljavaju ulaz bez prethodno uradenog PCR testa – navela je ona.\nUkoliko ste propustili, pročitajte uputstvo za pravilno pranje ruku, da li je bolje koristiti tečni ili čvrsti sapun, koja su pravila nošenja zaštitne maske, zašto je važno da što pre prestanete da pušite i kako dezinfikovati mobilni telefon.\nVažno je da znate i kako ojačati imuni sistem, može li rakija zaista da pomogne u prevenciji, kako sami uništavamo svoj imunitet i kako razlikovati alergiju od simptoma virusa korona.\n( Izvor: Mondo.rs, Tanjug )\nPrethodni članakOvi čajevi najbrže ublažavaju tegobe tokom menopauze!\nNaredni članakOvo je tajna prirodnog podmlađivanja, potrebno je samo mesec dana za prve rezultate!\n7 zdravih namirnica koje mogu da budu jako opasne ako sa njima preteramo!\nNapravite SAMI sirup koji čisti pluća i zaustavlja kašalj! (RECEPT)\nSmanjuju bolove, regulišu šećer i krvni pritisak, pomažu mršavljenje i ubijaju ćelija raka!\n3 trika sa TESTOM koja će svakoj domaćici odlično poslužiti\nZima je pravo vreme za pečenje kolačića, medenjaka i hleba, a ova tri trika za testo morate da znate! ...\nTRUDNA JELENA JANKOVIĆ! Bivša teniserka postaje MAMA, evo ko je OTAC...\nShowbiz 28. Novembra 2020.\nKejti Holms uslikana u ležernom izdanju: Omiljeni odevni komad savršen za...\nŠto je ona spremnija za seks, muškarac je sve nesposobniji…\nLjubav 28. Novembra 2020.\nBIO SAM ŽELJAN ZAGRLJAJA I POLJUBACA: Dalibora (21) je majka ostavila...\nPorodica 28. Novembra 2020.


M. D.\t 22. oktobra 2016. 08:48\nDržava je ove godine odlučila da sufinansira, ni manje ni više, nego i izgradnju bazena u selima, saznaje „Politika”.\nI to tako što je spremna da sa maksimalno 200.000 dinara pokrije deo postojećih troškova, uglavnom za građevinski materijal i ruke.\nZa ovu primamljivu mogućnost zainteresovani su mogli da se prijave do sredine oktobra, na konkurs Uprave za agrarna plaćanja pri Ministarstvu poljoprivrede kojim država, navodi se, podstiče ekonomske aktivnosti na selu kroz podršku nepoljoprivrednih delatnosti.\nPravo prijave imali su: fizička lica – nosioci komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, preduzetnici, srednje škole (!) i udruženja. Neki od uslova koje su morali da ispune su: da imaju zaključen ugovor sa lokalnom turističkom organizacijom, da su evidentirani na spisku ugostitelja i pružaju usluge hrane i pića u objektima za smeštaj najviše 30 gostiju.\nVaučeri za besplatnu školu plivanja dele se do 19. juna\nSpustio se niz tobogan i “opalio” šamar svim fizičarima…\nDa li biste ušli u bazen na 42. spratu sa staklenim dnom? (video)\nPlanirali ste da idete u selo koje nudi 2.000 evra za dolazak?…\nDa li je i koliko bilo interesenata za tu vrstu subvencija još nije poznato. Kao ni šta je kreatore ovakve politike opredelilo da podstiču gradnju privatnih bazena za kupanje u srpskim selima u kojima često nema asfalta, vodovoda i kanalizacije.\n– Radna grupa, koja je pripremala izmene i dopune pravilnika, procenila je koje su investicije primenljive i adekvatne za razvoj seoskog turizma – kažu u Ministarstvu poljoprivrede.


BORA ČORBA NA OBELEŽAVANJU POLA VEKA ROKENROLA U ČAČKU\nIzvor: Kurir, 04.Nov.2010, 14:29\nČAČAK - Prigodnom tribinom i nastupom muzičkih sastava, u Čačku je u sredu uveče obeleženo 50 godina rokenrola u gradu na Moravi. Bila je to prilika da se ponovo okupe mnogi od začetnika ovog muzičkog pravca, među kojima su se našli proslavljeni Bora Đorđević Čorba i Radomir Mihailovič Točak.\n- Ova priredba, čiji je pokrovitelj grad, zamišljena je kao preteča buduće čačanske gitarijade na kojoj će se već od iduće godine takmičiti mladi rokeri, a najbolje grupe >> Pročitaj celu vest na sajtu Kurir << dobijale priliku da se afirmišu i napreduju - izjavio je Zoran Branković, muzičar iz Beograda, jedan od najpoznatijih čačanskih rokera iz prošlih vremena, kada su svirali numere Elvisa Prislija i kada je za ovdašnje gimnazijalce nošenje duge kose bilo zabranjeno.\nNa proslavi su se pojavile i "Bele višnje", prvi i najpopularniji rok bendova iz šezdesetih godina minulog veka, koju je nekada predvodio Aleksandar Slaviković. Muzička scena iz tog vremena u gradu na Zapadnoj Moravi bila je jedna od najrazvijenijih u tadašnjoj državi. Pomenut je i podatak da su za proteklih pola veka u Čačku osnovane 84 rok grupe.\nPovodom pedesetogodišnjeg jubileja Gradska biblioteka "Vladislav Petković Dis" pripremila je prigodnu knjigu, a biće izdat i CD sa koncerata koji se održavaju za vreme proslave.


U “Aluminu” u 2017 godini investirano 25 miliona KM - Zvornicki.ba\nU “Aluminu” u 2017 godini investirano 25 miliona KM\nMenadžment kompanije “ Alumina” je i ove godine organizovao tradicionalnu konferenciju za štampu na kojoj su sumirani rezultati rada u 2017 godini.\nPredsjednik Upravnog odbora kompanije „Alumina“ iz Zvornika Milorad Motika izjavio je danas da je za „Aluminu“ 2017. godina bila jako burna i sa aspekta razvoja i sa aspekta događaja, koji su pratili ovu kompaniju tokom godine.\nMotika je podsjetio da je izgrađen pogon za proizvodnju finoprecipitiranih hidrata , pogon za proizvodnju silica gela i specijalnih zeolita , kao i CNG stanica za komprimiranje gasa , portirnica za teretni saobraćaj i objekat dječijeg vrtića u kojem trenutno boravi 125 mališana .\n“ Alumina će imati dobar finasijski kraj godine jer smo uspjeli posle blokade računa u aprilu mjesecu da izvršimo konsolidaciju fabrike , stabilizujemo proizvodnju i isporučimo kupcima svu robu po ugovorima “ rekao je Motika, dodajući da je sve navedeno donijelo dobar rezultat na kraju godine te će prema nekim predviđanjima dobit na kraju godine iznositi oko 10 miliona KM. Motika je rekao da je u „Aluminu“ u ovoj godini investirano oko 25 miliona KM i pojasnio da kompanija nije dizala kredite, jer je ulagala u razvoj vlastita sredstva. „Izgrađeni objekti za proizvodnju precipitiranih hidrata i za proizvodnju silika gela su u septembru i oktobru ove godine pušteni u proizvodnju i već se iz njih isporučuje roba kupcima“, rekao je Motika.\nIstičući da je firma „Zeohem“ iz Švajcarske izgradila istoimenu firmu, koja se nalazi preko puta „Alumine“, počela sa radom, Motika je rekao da ta firma koristi robu iz „Alumine“ i da je zaposlila pedesetak radnika, što je sveukupno rezultiralo da se u ovoj godini u ova dva kolektiva zaposli oko 400 novih radnika. Govoreći o planu proizvodnje za 2018. godinu, Motika je rekao da je plan jako ambiciozan i da se planira napraviti još jedan, malo veći, proizvodni objekat kako bi se mogli proširiti proizvodni kapaciteti. „Svi novoizgrađeni objekti, na našu sreću, rade za poznate kupce, ali je problem u tome što nemamo dovoljno kapaciteta za te proizvode, zbog čega se mora dalje krenuti u izgradnju novih objekata i nove opreme za sledeće faze prerade“, rekao je on.\nKrenuli smo sa projektovanjem i brzo ćemo početi da izvodimo radove na novim objektima, tako da će 2018. godina biti gradilište u „Alumini“ kako bi se sve planirano završilo i time kompletirao proizvodni proces, koji bi trebalo da izađe na nivo od nekih 50.000 tona precipitiranih hidrata. „Ugovarajući proizvodnju za 2018, imamo dio proizvodnje ugovoren i za 2019. godinu, čime idemo malo bržim koracima naprijed . Nadamo se da će 2018. godina riješiti problem stečaja Fabrike glinice ‘Birač’ i napokon izaći iz tih nekh problema“, rekao je Motika. On je istakao da presuda o stečaju može biti ovakva ili onakva, ali mora da bude riješena u nekom skorijem vremenu. „Rješenjem problam stečaja, riješiće se problem hipoteke, odnosno biće riješen problem mogućnosti podizanja kredita, jer nam to izuzetno odgovara u ovom vremenu da brže, ne čekajući vlastite pare iz proizvodnje, idemo u susret događajima, da možemo da se zadužimo kreditno kako bi gradili nove proizvodne pogone, jer tržište ne čeka“, pojasnio je predsjednik Upravnog odbora „Alumine“.\nMotika je naglasio da je kompanija „Alumina“ na današnji dan prisutna u 44 zemlje, odnosno svoje proizvode plasira na sve kontinente, da nema problema prodaje, ali ima problem da ne može da proizvede koliko može da proda. Direktor , Razvoja i kontrole kvaliteta Zoran Obrenović je istakao da je Alumina u ovoj godini uradila osam novih proizvoda što znači da je kraj ove godine završen sa ukupno 22 proizvoda koja izlaze iz naših pogona. On je istako da je plan da se naredne godine uradi još osam novih proizvoda i godina zaokruži sa proizvodnjom od ukupno 30 proizvoda . On je naglasio da je kompanija Alumina napravila ogroman iskorak jer je u 2013 godini proizvodila svega pet proizvoda\nDirektori Proizvodnje i marketinga Radislav Filipović je istakao da je Alumina ove godine uspjela da proširi svoje tržište na Južnu Afriku I Južnu Ameriku , plan za narednu godinu je da se Aluminini proizvodi plasiraju i na tržište Japana. Konferenciji za novinare prisustvovali su direktori Zajedničkih poslova Mile Matić i Održavanja i investicija Milomir Maksimović.


Kurti: Kad god Srbija kaže da se brani, znajte da napada – Sandzaklive.rs\nPremijer Kosova Albin Kurti optužio je Srbiju da suštinski ne priznaje državnost zemalja koje nisu članice Evropske unije – Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, Kosovo, čak i Sjevernu Makedoniju i da se svim svojim kapacitetima angažuje kako bi uništila njihovu državnost, a kada je riječ o Kosovu, da želi njegovu “bosnizaciju”.\nKurti tvrdi da se prema zemljama nastalim raspadom velike Jugoslavije Srbija danas ponaša na Zapadnom Balkanu kao „mala Rusija“ – paternalistički i hegemonistički, prenio je Tanjug.\nBosanskohercegovački entitet Republiku Srpsku pokušava pretvoriti u Bjelorusiju, a Crnu Goru u Ukrajinu, te da na Kosovu preko zajednice srpskih opština (ZSO) želi napraviti Republiku Srpsku.\nKurti kaže i da imaju posla sa “državom koja ne priznaje Kosovo, koja je autokratska i naklonjena Moskvi”.\nPriznaje i da je Srbija njihov najveći problem, jer kako kaže, ne može “ni da zamisli ni da prihvati Kosovo kao ravnopravnu državu susjeda”.\nIzvor tenzija u region\nKurti tvrdi i da Srbija “izvozi” tenzije u region i destabilizuje ga, zbog svoja dva, kako kaže, “unutrašnja defekta”, navodeći da su to nedostatak demokratije i neuspjeh u suočavanju sa prošlošću.\nKurti kaže i da Srbija dijalog dvije zemlje razumije kao dijalog o statusu Kosova, a ne kao “dijalog o statusu naših odnosa i njihovoj normalizaciji”.\n“Kad god Srbija kaže da se brani, znajte da napada. U to smo se uvjerili u posljednje najmanje tri decenije”, rekao je Kurti.\n“Takvu tvorevinu imamo u BiH – zove se Republika Srpska, izgrađena je u Dejtonu i služi Beogradu, a ne Srbima. Beograd, dakle, sličnu tvorevinu želi i na Kosovu”, smatra Kurti.\nPrema njegovom viđenju, uspjeh pregovora i normalizacija odnosa između Srbije i Kosova zavisi od “spremnosti Beograda da promijeni i pristup i sebe”.


Izvor: Kurir arhiva vesti 19.09.2018 - Naslovi.net\nU prepucavanje Željka Mitrovića, vlasnika Pinka, i ministra Vladana Vukosavljevića umešala se i Ana Brnabić, koja je poručila da je ovu vrstu programa u Srbiju uveo Đilas. Rat oko toga da li rijalitije treba proterati sa televizija sa nacionalnom… »\nKurir: Brnabićeva: Rijaliti u Srbiju uveo Đilas, a ne Mitrović\nBEOGRAD - Teretna vozila na izlazu iz Srbije čekaju večeras na Batrovcima oko devet sati, a na Horgošu pet sati, saopštio je AMSS. Kamioni na Šidu, Bačkoj Palanci, Kelebiji čekaju po oko tri sata, na Vatinu oko sat vremena, a na Preševu oko sat i… »\nKurir: Kolone šlepera na Hrvatskoj granici: 7 sati čekanja na Batrovcima\nSa pancirom i metkom u cevi sedeli u bašti kafića: Novosadska interventna u akciji! Jedan pokušao i da pobegne, ali ga…\nNOVI SAD - Milan P. (26) i Dejan M. (30), uhapšeni su zbog sumnje da su učinili krivično delo nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija. Kako saznajemo, njih dvojica su juče sedeli u bašti jednog… »\nKurir: Dva pokušaja iznude u novom sadu: Od advokata tražio 500 evra, pa zapretio!Kurir: Uhvaćena dvojica zbog paljenja kola u Vranju: Sipali zapaljivu tečnost na auto, a onda je sve planulo (foto)\n19.09.2018 Kurir, kategorije


Nova zgrada Schneider Electric razvojnog centra u Novom Sadu postavlja standard ekološkog delovanja kompanija\nSchneider Electric na mestu starog Novkabela oprema najsavremeniji ekološki poslovni objekat u Novom Sadu\nRazvojni centar kompanije Schneider Electric u Novom Sadu sledeće godine prelazi u novu poslovnu zgradu. Objekat se nalazi u nekadašnjem novosadskom industrijskom kompleksu Novkabel i postaće jedna od najsavremenije tehnički i tehnološki opremljenih zgrada u našoj zemlji, i u potpunosti u skladu sa potrebama zaposlenih. Ovaj objekat će ispunjavati i najviše ekološke i energetske zahteve, što će mu obezbediti status „CO2 neutralne zgrade“.\nKroz ovaj projekat, industrijska zona nekadašnjeg giganta ponovo će dobiti status centra razvoja novih tehnologija. Schneider Electric u Srbiji trenutno ima više od 1000 zaposlenih, a novi prostor Razvojnog centra omogućiće dalji rast Kompanije u našoj zemlji i zapošljavanje novih eksperata. Ovo predstavlja početak razvoja ove nekadašnje industrijske zone u moderno sedište kompanija koje se bave energetskim i IT inženjeringom.\nPrema planovima na globalnom nivou, postojeći objekti u kojima kompanija posluje bi trebalo da do 2050. godine dostignu „zero carbon“ standard. Kompanija Schneider Electric u svom portfoliju već ima 13 visokotehnološki opremljenih zgrada u Kini, Evropi i Severnoj Americi, a njima će se sledeće godine pridružiti Srbija sa Razvojnim centrom u Novom Sadu. Ovaj projekat je zbog svoje veličine i namene od velikog značaja za Schneider Electric i predstavljaće njenu referencu za budućnost.\nNajsavremenija tehnička i ekološka rešenja\n– Dragoljub Damljanović, direktor Schneider Electric Razvojnog centra\nRekonstrukcija nekadašnje industrijske hale Užara neće biti samo formalno-tehnička prenamena 14.000 m2 prostora. Cilj je da se u vrednosti moderne kompanije osmišljeno utopi specifična atmosfera i istorijsko-ekonomski identitet ovog simbola Novog Sada. Zbog toga će i nasleđeni park unutar kompleksa ostati u prvom planu, sa očuvanim drvećem i obogaćenim biljnim fondom. Parkiralište se takođe nalazi unutar parka, pa će svi pristupi i kontakt sa okruženjem voditi kroz zelenilo i prirodni ambijent.\nHala će rekonstrukcijom biti pretvorena u visokotehnološki objekat opremljen najsavremenijim tehničkim sistemima i opremom iz proizvodnog programa Kompanije Schneider Electric. Reč je prvenstveno o sistemima za automatsko upravljanje rasvetom, grejanjem, hlađenjem, itd. koji omogućavaju racionalno korišćenje i potrošnju energije. Posebnu ulogu će imati visoko sofisticirani BMS (Building Management System) za nadgledanje i kontrolu tehničkih sistema koji će doprineti energetskoj efikasnosti objekta.\nRešenje energetske efikasnosti i prirodnog provetravanja objekta biće u tzv. tampon zoni između spoljašnje i unutrašnje sredine (tokom zime će se uskladišteni vazduh zagrevati sunčevim zracima, dok će se leti zbog te međuzone smanjiti porast temperature u zgradi). Kroz zimske bašte ovaj savremeni poslovni prostor imaće dodatne izvore dnevne svetlosti, kao i posebno osmišljene oaze zelenila za odmor i rad.\nEnterijer će se jednim delom prostirati na galerijama, čime će se očuvati karakter enterijera nekadašnje industrijske hale. U okviru ove „zelene zgrade“ Schneider Electric nalaziće se i moderan Data centar izgrađen po strogim bezbednosnim standardima.\nSchneider Electric Razvojni centar u Novom Sadu i sa kancelarijom u Beogradu se bavi istraživanjem, razvojem i softverskim inženjeringom u oblasti elektroenergetike, a posebno unapređenjem modernih infrastrukturnih sistema. Okuplja više od 1000 stručnjaka iz svih oblasti, a posebno iz oblasti energetike i računarstva sa višegodišnjom saradnjom sa univerzitetima, elektrodistributivnim kompanijama, proizvođačima i IT integratorima širom sveta. Glavni proizvod Schneider Electric Razvojnog centra je ADMS softver (Advance Distribution Management System), koji obuhvata razne analitičke funkcije za proračun i optimizaciju rada elektrodistributivnih kompanija. Takođe obezbeđuje alate potrebne za efikasno praćenje, upravljanje, dizajn i optimizaciju distributivnih sistema.


e-novine.com - LDP neće u vladu sa socijalistima\nNesuđeni koalicioni partneri: Čedomir Jovanović i Ivica DačićPhoto: Stock\nNakon što je postalo jasno da Ivica Dačić ne želi da formira vladu sa DS i LDP, uprkos spremnosti Čedomira Jovanovića da se na kolenima odrekne svega onoga što je ikada izgovorio o Kosovu i Republici Srpskoj, lider Bekovih liberala je objavio da ta stranka neće ući u vladu sa socijalistima. U saopštenju čija sadržina vređa inteligenciju građana Srbije, Jovanović je svoju odluku obrazložio navodnom odbranom svih onih vrednosti i principa kojih je do juče, zarad ulaska u vladu, bio spreman da se odrekne\n“Sasvim je jasno da ne postoji spremnost da se formira vlada u kojoj bi LDP mogao da afirmiše reforme i vrednosti koje su srpskom društvu neophodne”, stoji u pisanoj izjavi Jovanovića koja je pod oznakom hitno prosleđena medijima.\nOn je ustvrdio da je protiv LDP od početka pregovora vođena kampanja zbog straha socijalista da bi ulazak LDP u vladu predstavljao kraj dosadašnje loše politike i početak preokreta u svim segmentima društva.\n“Za stepen dezorijentisanosti zemlje i nemoć ljudi da shvate težinu situacije i uzroke propadanja odgovorna je Demokratska stranka. Za nastavak agonije u kojoj se nalazimo i izbor pogrešnog puta kojim će se zemlja ubuduće kretati, kao i 90-tih godina krivi su pre svega socijalisti”, zaključio je Jovanović posle 50 dana nade da bi upravo u društvu dezorijentisanih i zlih LDP mpogao da reformiše i modernizuje Srbiju.\nZbogom Ivice, zbogom Borise: Čedomir Jovanović, ostavljen na cedilu\nOn je dodao da elementarno političko poštenje obavezuje političke aktere da građane obaveste da je vreme da se okonča loše političko pozorište na koje su protiv svoje volje osuđeni svi u zemlji.\n“Pre mesec dana smo saopštili da smo postigli načelan dogovor oko prioriteta politike buduće vlade sa Demokratskom strankom i da o tome treba da se izjasni SPS. Pre tri dana DS je od nas zatražila razumevanje za još jedno prolongiranje odluke i dodatno vreme koje je tražio Dačić. To vreme je isteklo, a samozavaravanje pred tom činjenicom ili odlaganje neminovnog razlaza samo bi produbilo probleme zemlje u kojoj u ovom trenutku ne funkcioniše nijedna institucija”, istakao je Jovanović.\nOn je poručio da za LDP više nije moguća vlada sa socijalistima jer “nismo spremni na kompromis oko suštine naše politike, oko evropskih intergacija, evropskih vrednosti, uvođenja reda u javne finansije, okretanja realnosti u kosovskoj politici, neophodnosti da pomognemo i omogućimo proces reformisanja Bosne, promene regionalne politike”.\n“Želimo uspeh svakoj vladi koja će biti formirana. U nama će imati podršku za politiku integrisanja Srbije u EU i NATO, izgradnju otvorene tržišne ekonomije, novim regionalnim odnosima, afirmaciju vladavine prava, građanskih sloboda i najžešću opoziciju za svaku odluku suprotnu tim ciljevima”, zaključio je Čedomir Jovanović, lider LDP.\nKomentara (235 poslato)


Belorusija, naša sestra - Goran Miletić - Peščanik\nPavel Viltouski i Zmitser Hvedaruk su beloruski aktivisti koji su uhapšeni tokom demonstracija povodom izborne krađe u Belorusiji. Oni su bez advokata, svedoka, čak i svedočenja policajaca osuđeni na 10 dana zatvora. Pušteni su posle jednog dana, jer vlasti nemaju gde da drže više od 600 pritvorenih u Minsku. Prilikom puštanja iz pritvora potpisali su da neće napuštati zemlju i da će doći da odsluže dodatnih 9 dana zatvora kada bude slobodnih ćelija. Njihov jedini greh je to što su protestovali protiv izborne prevare u kojoj se išlo toliko daleko da na nekim mestima glasovi (i pored posmatrača) nisu ni prebrojavani.


Mostar — Tri nevladine organizacije iz Mostara u petak prijepodne su u dvorištu Centra za kulturu Mostar upriličile skromnu svečanost, kojom su se prisjetile 22. maja 1992. godine, odnosno godišnjice podizanja zastave Republike Bosne i Hercegovine pred zgradom Ujedinjenih nacija na East Riveru u New Yorku.\nKako su saopštili organizatori – Udruženje građana dobitnika najviših ratnih priznanja “Zlatni ljiljan”, Bošnjačke zajednice kulture Preporod Mostar, te Centar za istraživanje islamske kulture i tradicije koji djeluje pri Medžlisu IZ Mostar – riječ je o manifestaciji pod nazivom “Cvat bosanskog ljiljana”.\nU ime organizatora, zastavu na jarbol pred Centrom za kulturu podigao je ratni komandant u Armiji Republike Bosne i Hercegovine i dobitnik “Zlatnog ljiljana” Suad Muharemović.\n“Cilj manifestacije je sačuvati sjećanje na ovaj događaj, te kod mlađih naraštaja razviti ljubav prema bosanskom ljiljanu kao simbolu, ali i kao cvijetu”, saopštili su organizatori, te podsjećaju da upravo u ovom periodu, u drugoj polovini maja, u svom prirodnom staništu, počinje cvjetati ‘lilium bosniacum’, endemska biljka za čije ime veliki broj građana naše zemlje vežu posebne emocije.\n“Iz tog razloga, namjera organizatora je da se razvije svijest o zaštiti ove biljke, te da se popularizira sadnja i uzgoj i drugih biljaka, a naročito onih koje se tradicionalno uzgajaju u našoj zemlji. Imajući u vidu da je simbol ljiljana prisutan u različitim kulturama i religijama, te da se i u Bosni i Hercegovini može pronaći u svoj svojoj šarolikosti, od srednjovjekovnih grbova, stećaka do bašluka i džamija, planirano je da se održe i prigodna predavanja na temu ljiljana kao simbola i kao biljne vrste”, dodaje se u saopštenju.\nZbog pandemije izazvane virusom COVID-19 sve planirane aktivnosti bit će održane u skladu sa preporukama Kriznog štaba Federacije Bosne i Hercegovine, najavili su organizatori.\nPrevious Kada znaš ko si, kada imaš znanje, moralnost i ekonomsku moć.. onda te slabo ko napada\nNext Otvoren Memorijalni centar Kapija u Tuzli: Čuvar dokaza o zločinu koji su zločinci počinili na Kapiji\nAktivisti Vojvođanskog građanskog centra podsjetili su danas Novosađane na 23. godišnjicu početka opsade Sarajeva, dijelivši im novine “Glas Sarajeva”. U pitanju su novine specijalno kreirane za ovu akciju, a u


Vučić sa Šibom: Srbija spremna da nastavi dijalog nakon ukidanja taksi - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić sa Šibom: Srbija spremna da nastavi dijalog nakon ukidanja taksi\nVučić sa Šibom: Srbija spremna da nastavi dijalog nakon ukidanja taksi\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i ambasador Nemačke Tomas Šib su, na današnjem sastanku, razmotrili bilateralne odnose dveju zemalja, kao i situaciju na Zapadnom Balkanu, posebno odnose Beograda i Prištine, saopšteno je iz Kabineta predsednika.\n1Piše: Danas Online 11. februara 2019. 13.02 Izmenjeno: 16.02\nKako se navodi u saopštenju, Vučić je izrazio zadovoljstvo što je nedavno u Davosu imao priliku da se ponovo sastane sa kancelarkom Merkel, jer je svaki susret prilika da se nauči nešto novo iz njenog iskustva i odvažnosti, kojim vodi Nemačku i Evropu.\nVučić i Šib su konstatovali da su odnosi Srbije i Nemačke na najvišem nivou u zajedničkoj istoriji, što je čvrsta osnova za konstantno unapređenje političkog dijaloga i zamah ekonomske saradnje.\nVučić je izrazio zahvalnost nemačkim investitorima što u Srbiji zapošljavaju više od 55.000 radnika, uz nadu da će se, sa daljim unapređenjem našeg poslovnog okruženja, taj broj povećavati. On je istakao da nemačke kompanije, osim što obezbeđuju radna mesta, imaju uticaj na preduzetnički duh i radne navike, kao i na razvoj dualnog obrazovanja u našoj zemlji. Na sastanku je bilo reči o konkretnim novim ulaganjima, čija se realizacija očekuje u skoroj budućnosti. Ambasador Šib je je rekao da Ambasada SR Nemačke snažno podržava postojeći trend povećanja investicija i pomaže poslovne kontakte.\nVučić je Šibu ukazao na posledice koje takse na srpsku robu, kao neodgovorna jednostrana mera Prištine, imaju po odnose i stabilnost u regionu. On je još jednom istakao spremnost Srbije da nastavi dijalog, nakon što Priština odustane od neopravdanih taksi, koje, osim srpske privrede, ugrožavaju svakodnevni život Srba na Kosovu i Metohiji, dodaje se u saopštenju.\nŠib je rekao da Nemačka snažno podržava dijalog Beograda i Prištine i izrazio nadu da će se stvoriti uslovi za njegov nastavak. Takođe je ponovio podršku za evropski put Srbije i istakao važnost poglavlja 23 i 24. S tim u vezi pohvalio je rad na izradi medijske strategije u Srbiji.\nKako se ističe u saopštenju, Vučić je izrazio zahvalnost Nemačkoj za podršku na EU putu. Dvojica sagovornika su istakla značaj učešća Srbije u Berlinskom procesu, koji je inicirala kancelarka Angela Merkel, jer i time potvrđuje svoju politiku regionalne stabilnosti.\nAleksandar Vučić, Tomas Šib, zapadni balkan\n11. februara 2019. u 15.28\nDžabe se sastaje sa ambasadorima, pašće sa vlasti. A i Tito je obezbedjivao radna mesta, šta sa tim? Bitno je kolike su plate a ne da li imaš posao, Evropi ne treba siromašna Srbija to jest masovne migracije. Neka Nemci malo povećaju plate Srbima, na 800 evra, da možemo da udjemo u EU. Sve mi se čini da neće, ima vremena do 2025 ili možda 2030…


Evropska komisija zaustavlja izgradnju „Južnog toka“ › Made-in-Germany.rs\nDok ne budu revidirani ugovori Rusije sa članicama Evropske unije (EU), Evropska komisija (EK) zaustavlja realizaciju projekta „Južni tok“.\nEvropska komisija donela je odluku da dodatno zategne odnose sa Moskvom, najavivši da će do daljeg suspendovati izgradnju „Južnog toka“. Kao razlog za prethodno usporavanje aktivnosti oko izgradnje gasovoda, a sada i za njihovo zaustavljanje, Brisel vidi u ne angažovanju Rusije na smirivanju situacije u Ukrajini, prenose „Večernje novosti“.\nPo rečima Sabine Berger, portparolke komesara za energetiku Gintera Etingera, radove na izgradnji „Južnog toka“ na teritoriji EU treba suspendovati dok se ne revidiraju biletaralni ugovori koje je Rusija sklopila sa članicama EU.\n– Naš stav je da „Južni tok“ nije u skladu sa Trećim energetskim paketom i evropskim pravilima o konkurenciji, unutrašnjem tržištu i javnim nabavkama. Svi infrastrukturni projekti i investicije moraju da budu u skladu sa zakonima EU – rekla je Sabina Berger novinarima u Briselu i podsetila da je EK preuzela na sebe pregovore sa Rusijom o ovom problemu i da su početkom ove godine na nivou radnih grupa održane dve runde razgovora sa Rusijom, koji su za sada zamrznuti. Kako je naglasila Bergerova, insistiranje Rusije da se na „Južni tok“ ne primenjuje Treći energetski paket, dovodi u pitanje dalji nastavak razgovora.\nIzbori za Evropski parlament su prošli, a do kraja godine se očekuje izbor kompletnog novog rukovodstva Unije, od komesara, do predsednika Komisije i Evropskog saveta. S obzirom da mu je ostalo još malo vremena do kraja mandata, sadašnji saziv koristi priliku da uslovi Rusiju, mada će time ostaviti teško nasleđe sledećoj Komisiji koja će, svakako morati da pregovara s Moskvom, jer je Evropa zavisna od njenih energetskih izvora.\nU Energetskoj zajednici sa sedištem u Beču konačnu odluku prepuštaju Briselu.\n– Evropska komisija je zatražila od Bugarske da obustavi radove na svom delu gasovoda „Južni tok“ dok se projekat ne usaglasi sa pravnim okvirom EU. Evropska komisija ima jake instrumente da se članice EU tome povinuju, i to je početak te procedure – rekao je direktor Energetske zajednice Janez Kopač.\nPremijer Ukrajine Arsenij Jacenjuk pozvao je u utorak EU da blokira „Južni tok“, uveravajući je u sigurnost tranzita ruskog gasa kroz Ukrajinu. S druge strane, prvi čovek „Gasproma“ Aleksej Miler rekao je da niko ne može da zabrani izgradnju „Južnog toka“ i da će Rusija, bez obzira na negativne izjave iz EK, svejedno nastaviti sa radovima. Zamenik šefa „Gasproma“ Aleksandar Medvedev naglasio je u utorak u Moskvi da je ova kompanija u mogućnosti da izgradi gasovod, bez finansijske podrške iz inostranstva.\nTrećim energetskim paketom EU insistira na razdvajanju vlasništva u cilju, kako ističu u EK, liberalizacije tržišta.\nProfesor Vojislav Vuletić iz Udruženja za gas Srbije kaže da Evropa želi da Rusija finansira radove i izgradi „Južni tok“, a da njime može da teče gas i drugih proizvođača.\n– Brisel je samo činovnik vašingtonske propagande. O ruskom gasovodu ne govori niko iz Nemačke, Francuske, Italije, čije kompanije zajedno poseduju 50 procenata vlasništva „Južnog toka“. O važnosti projekta govori podatak da nijedan drugi gasovod ne može da se meri sa „Južnim tokom“. „Transjadranski gasovod“ (TAP), kapaciteta je 10 milijardi kubika gasa, a kapacitet „Južnog toka“ imaće kapacitet od 63 milijarde kubika – kaže profesor Vuletić.\nSprema se isporuka cevi za Južni tok\nNajbogatiji ljudi u regionu jugoistočne Evrope


Evropska energetska kriza: Da li Afrika može da spasi EU? - Ekologika\nFoto: Rachel Martin, Unsplash\nRat u Ukrajini prošao je svoj stoti dan, a posledice su jasno vidljive i izvan granica Ukrajine i Rusije. Gotovo ceo svet oseća posledice ovog sukoba u najrazličitijim sferama, od ekonomije do energetike ili snabdevanja hranom. Ukrajinski najbliži komšiluk dobija najviše pažnje za posledice koje trpi zbog ratnog stanja i uzajamnih paketa sankcija, ali posledice prevazilaze i evropski kontinent. Ovaj rat će izvesno imati ogromnog uticaja na budućnost energetskih politika i važnost zelene energije, jer može doneti velike promene u globalnoj energetskoj slagalici.\nTrenutno, evropske države imaju težak zadatak pred sobom. Sa jedne strane stoje ambiciozni planovi za smanjenje štetnih emisija, izbacivanje uglja iz upotrebe i korišćenje (ruskog) prirodnog gasa kao privremenog rešenja do potpunog prelaska na obnovljive izvore energije. Na drugoj strani stoji ogroman politički sukob na liniji Zapad protiv Rusije, koji se preliva i na energetsku sferu, što ove planove može značajno promeniti, te samim tim i pomeriti važnije odluke u sferi ekološke transformacije.\nNa susednom kontinentu, u Africi, posledice globalnog poskupljenja i eventualne nestašice hrane najviše će se osetiti. Međutim, ova globalna kriza može se postaviti i kao velika dugoročna prilika za brojne afričke države koje imaju ogromne rezerve fosilnih goriva. Takvih država je na ovom kontinetu dosta i još nisu u potpunosti iskoristile svoje potencijale. Evropska unija, u momentima kada je prinuđena da pronalazi alternativne izvore potrebnih energenata u kratkom roku, definitivno će ka južnom kontinetu usmeriti ogromnu pažnju. Deluje da je to već sada slučaj.\nAfrika i Evropa kao partneri?\nNemački kancelar Olaf Šolc u drugoj polovini maja ove godine imao je svoju kratku afričku turneju poseta liderima različitih država sa ovog kontinenta. Laicima može delovati neobično da kancelar, koji predstavlja najveću evropsku ekonomiju, u sred krvavog rata u Evropi posećuje Niger, Južnu Afriku ili Senegal. Ipak, to ne bi trebalo da bude čudno, već prilično učestalo, iako se u praksi ne dešava često. Afrika je za Evropu jedan od najvažnijih strateških regiona u 21. veku, kome vrlo retko posvećuje dovoljnu pažnju.\nBudući trend negativnih efekata klimatskih promena u Africi, u kombinaciji sa visokim stopama rasta stanovništva na ovom kontinetu, mogu dovesti do devastirajućih posledica. Žrtve takvog razvoja događaja mogu biti ogromne u Africi, a Evropa bi mogla da se suoči sa velikim višemilionskim talasima „klimatskih izbeglica“ u narednim decenijama. Takvi novi migrantski talasi bi po haotičnosti i broju ljudi migrantsku krizu od 2014. do 2018. učinili relativno malim događajem, iako je u tom periodu ova kriza politički paralisala celu Evropu na nekoliko godina.\nEvropske države zato imaju jasan interes da doprinesu stabilnosti afričkog kontinenta, zelenoj tranziciji koja bi umanjila efekte klimatskih promena u ovom regionu sveta i održivom rastu ekonomija u razvoju južno od Mediterana. Trenutno su u ovom regionu prisutne i druge sile poput Kine, a od evropskih država je tradicionalno prisutna Francuska, sa pomešanim utiscima među afričkim državama o efektima njenog prisustva. Ipak, povod za dodatni fokus evropskih država i Evropske unije kao celine u odnosu na južni kontinet neće biti ovi dugoročni strateški ciljevi, već trenutna nužda izazvana ratom u Ukrajini i poljuljanom stabilnošću evropskog energetskog snabdevanja.\nEvropska unija između 35% i 40% svojih potreba za gasom namiruje kroz uvoz iz Rusije i to je trend koji se intenzivirao decenijama po obimu. Slično je bilo i sa drugim energentima poput uglja (oko 25% uvoza) ili nafte (nešto više), u odnosu na koje je izglasan (skoro) potpuni embargo od strane Evropske unije u poslednjim paketima sankcija. Nove političke okolnosti diktiraju Evropi da pronađe nove izvore zemnog ili tečnog gasa i odrekne se ruskog što je pre moguće. U takvim okolnostima Afrika deluje kao jedno od rešenja na srednji rok i može se uskoro desiti da na ovaj način privuče dodatnu pažnju na sebe. Nažalost, ponovo će u takvim okolnostima industrija fosilnih goriva biti veliki profiter, a napori o zelenoj tranziciji u Africi biti usporeni ili preusmereni.\nAfrički energetski potencijali\nZa energetiku u Africi važi slično pravilo kao i za mnoge druge oblasti, a to je postojanje potencijala i ogromne prepreke da se navedeni potencijali pretvore u opipljive dobiti. Iako se u Africi nalaze gigantske rezerve i nafte i prirodnog gasa, uz slabije regulacije vezane za njihovu eksploataciju, trenutna potražnja na kontinetu prevazilazi ponudu. Na osnovu predviđanja čuvene kompanije McKinsey, potražnja na ovom kontinetu za naftom i gasom će 2040. biti za 30% veća nego danas. Procena za globalni rast potražnje u istom vremenskom periodu je samo oko 10%.\nRazlog za to je ubrzana industrijalizacija na kontinentu i ogroman populacioni rast, s obzirom da je po predviđanjima Ujedinjenih nacija, Afrika kontinet koji će do 2050. duplirati svoju populaciju sa oko jedne milijarde na preko dve milijarde žitelja. Ukoliko se pogledaju realistične šanse za ekološku tranziciju na ovom kontinetu, koliko god se recimo u Senagalu država trudila da intenzivnije primenjuje solarne panele, šanse za ranije izbacivanje fosilnih goriva iz upotrebe nije nešto što bi trebalo očekivati. Domaća potražnja za fosilnim gorivima već postoji, a ono što može biti novina je što se uskoro može javiti i evropska.\nNajveći potencijal se može naći u saradnji u oblasti gasa, gde je pojedinim evropskim državama očajnički potrebna zamena u odnosu na ruski zemni gas. Države sa visokim stepenom zavisnosti od ruskog gasa, a ujedno i količinski velikom potrošnjom gasa, će platiti za bilo koju dostupnu alternativu. U ovom momentu ne postoji dovoljna infrastruktura za takvu izvodljivu alternativu, bilo da se radi o razrađenim gasovodima, bilo da se radi o terminalima za tečni gas (LNG).\nTokom 2021. Evropska unija je iz Rusije uvezla 155 milijardi kubnih metara gasa po podacima International Energy Agency (IEA). Te količine nije lako nadoknaditi u kratkom roku i po ceni koja je važila do rata u Ukrajini. Ipak, ne bi trebalo potcenjivati ni trenutne afričke kapacitete, čak i one koji su danas na snazi i podmiruju evropskom kontinetu deo gasnih potreba. Po podacima Eurostata za 2020, dve afričke države podmirile su u zbiru čak preko 10% gasnih potreba Evropske unije te godine. Alžir je izvezao oko 36 milijardi kubnih metara gasa, a Nigerija blizu 23 milijarde kubnih metara, što je u zbiru oko 1/3 izvoza Rusije na Evropsko tržište. Da li bi ovi brojevi mogli da se u bliskoj budućnosti naglo povećaju i koje bi bile posledice takve politike?\nAfrički izvoz gasa na evropsko tržište\nKada se pogledaju države u kojima najčešće završava gas afričkog porekla, radi se mahom o državama koje već danas ne zavise naročito od ruskog gasa. Prvenstveno su u pitanju države poput Portugala, Španije ili Italije, koja najavljuje da će ruski gas izvesno sve više menjati afričkim i za tako nešto postoji već potrebna infrastruktura.\nNove države kojima će Italija posvetiti dodatnu pažnju su Angola i Kongo sa kojima je krajem aprila potpisala ugovore o uvozu zemnog gasa, a u slučaju Konga i tečnog gasa (LNG). Uz dodatne ugovore o tečnom gasu sa Egiptom i predviđenom povećanju uvoza iz Alžira u 2023. i 2024. za dodatnih 9 milijardi kubnih metara gasa godišnje, Italija će verovatno biti prva velika ekonomija koja će uspešno izvršiti tranziciju sa ruskog na afrički gas. Ova država ima veliku prednost jer je njen energetski gigant Eni već prisutan u Africi i adekvatna gasna infrastruktura mahom postoji ili se uskoro može osposobiti.\nŠto se ostalih država tiče, postoji više barijera da do povećanja ili tek početka uvoza iz Afrike dođe u kratkom roku. Jedan deo država, poput nekoliko solidno razvijenih u Centralnoj Evropi, su države bez izlaza na more i to značajno smanjuje njihovu fleksibilnost po ovom pitanju. Jedan broj država koje imaju more, nemaju adekvatne LNG terminale, poput Nemačke. Međutim, čak i sa adekvatnom infrastrukturom za tečni gas, najveći broj proizvođača se obavezuje na dugi rok vezano za svoje snabdevanje tečnim gasom, te se ni oni ne mogu tek tako lako preusmeriti na nove kupce, ako već imaju dugoročne važeće ugovore sa starima.\nRešenje za taj problem može biti povećavanje nivoa eksploatacije gasa u Africi, jer brojne države imaju ogromne rezerve koje nisu još predmet ozbiljnije upotrebe, poput Tanzanije, Senegala ili Mozambika. To naravno ne može biti rešenje na kratki rok za evropske države, a potreba za gasom je već danas visoka. Osim samog faktora vremena, trenutne regulacije na nivou Evropske unije značajno smanjuju manevarski prostor za evropsko investiranje u fosilna goriva čak i van teritorije EU.\nVećina afričkih zemalja bogatih gasom, sa izuzetkom Alžira, suočavaju se sa problemima trenutnih proizvodnih kapaciteta koji ne mogu da zadovolje aktuelnu evropsku potražnju. Drugi proizvođači kao što su Ekvatorijalna Gvineja, Angola ili Kongo nemaju potrebnu infrastrukturu koja bi im omogućila povećanje proizvodnje uskoro. Planirani gasovod iz Nigerije, preko Maroka do Španije, a samim tim i Evropske unije, još je u počenim fazama.\nEvropska zabrana finansiranja novih projekata vezanih za naftu i gas u Africi takođe je blokirala potencijalna ulaganja za buduće proizvođače kao što je Uganda. Ovakve okolnosti mogu lako naterati Evropsku uniju da poništi svoje postojeće regulacije, što bi bio korak nazad u ambicioznoj agendi zelene transformacije u Evropi. Krizno stanje u Evropi može dovesti do kriznih mera, kao što je upravo spomenuti potez ili privremeno povećanje upotrebe uglja u kratkom roku, što bi imalo naročito štetne efekte po nivo evropskih emisija. U ovom trenutku, Afrika će svakako na različite načine ostati fokus evropskih energetskih ambicija kao jedna od mogućih alternativa u odnosu na Rusiju.\nEvropski put do diversifikacije nije lak\nKada su evropske države sastavljale svoje energetske strategije za narednih nekoliko decenija, okolnost poput invazije Rusije na Ukrajinu nije bila uključena u jednačinu. Ta okolnost danas sve menja, jer dok vojske Ukrajine i Rusije vode rat u rovovima i bunkerima na preko 1000 kilometara fronta, Evropska unija i Rusija taj rat vode u ekonomskoj sferi. Taj rat je teško voditi, ako u pravcu Moskve se svakog meseca iz Evropske unije odlije par desetina milijardi evra (ili rubalja) za energente, kao ubedljivo najvažnijeg izvoznog proizvoda Rusije i jednog od glavnih prihoda budžeta ove države.\nČak i kada se rat u Ukrajini završi, vraćanje na stanje pre ovog sukoba deluje kao nemoguće, te bi zato evropske države trebalo da dalje preisputuju svoju energetsku strategiju. Ukoliko se ona bude bazirala na više uglja (barem privremeno), usporovanju zelene tranzicije i investiranju u dalju ekspanziju ekspolatacije fosilnih goriva u Africi, to neće biti dobra vest za globalne ciljeve smanjenje štetnih emisija gasova zelene bašte.\nEvropa se u prethodnih nekoliko godina postavila kao šampion u ovoj oblasti i sa najambicioznijim ciljevima, te je teško očekivati da će druge države sveta biti ambicioznije od Evropske unije u sferi ekologije. Na drugoj strani, brojne afričke države će zaista imati priliku da u narednih nekoliko decenija zarade dosta novca od strateške promene u Evropi. Kada je nemački kancelar Olaf Šolc u svojoj poseti Senegalu podržao projekat eksploatacije novih pomorskih nalazišta u ovoj državi, senegalski predsednik Maki Sal je iskoristio forumilaciju „da igra od sreće“. Ta formulacija nije daleko od istine, jer će se mnoge afričke države obradovati da desetine milijardi evra koje su išle u pravcu Moskve, sutra završe u Dakaru, Alžiru, Luandi ili Kinšasi. Put do te finalne faze slivanja novca u budžet jeste dugačak, ali se u slučaju obe strane isplati.\nEvropske države bi na ovaj način obezbedile alternativno snabdevanje svog tržišta dok ekološka transformacija ne bude gotova, a afričke države bi obezbedile kapital za nove projekte, novac od prodaje energenata i nove stabilne poslove za lokalno rastuće stanovništvo. Na ovaj način bi i Evropljanima više u interesu bilo da Afrika bude politički stabilnija i bili bi spremni da se politički više založe za to, a i konkurisali bi i kineskom uticaju u regionu. Ova saradnja zato deluje kao veoma izvesna u narednim godinama i decenijama. Jedini koji bi u tom novom odnosu snaga bili gubitnici bi svakako bilo stanje životne sredine u Africi i brzina ekološke transformacije u Evropi, ali sa sigurnošću se može reći da ovo nije prvi, a ni poslednji put da se ova dva procesa nađu na gubitničkoj strani akutlene politike.\nKako će rat u Ukrajini uticati na energetiku i ekologiju? Plan EU za okončanje oslanjanja na ruski gas ubrzava zelenu tranziciju Posledice rata u Ukrajini: Kako će Evropska unija bez ruskih energenata EU otkrila nove planove da postane nezavisna od ruskog gasa


Poslovna zgrada i kampus u bloku 42 - Gradjevinarstvo.rs\n04.02.2019. | Beobuild\nAmerička kompanija NCR najavila je gradnju poslovne zgrade i kampusa u bloku 42, kao regionalnog centra koji će efikasno objediniti postojeće operacije i omogućiti dalje širenje. Pripreme za realizaciju ovog projekta počele su još 2017. godine, a prema najavama investitora sve je spremno da gradnja krene ovog proleća.\nPlanirani objekat nalaziće se u bloku 42, u njegovom severoistočnom delu ka Bulevaru Milutina Milankovica. Razvoj ovog bloka bio je predmet arhitektonsko-urbanističkog konkursa iz 2014. godine na kome je izabrano i nagrađeno rešenje Proaspekt tima - Milana i Vladimira Lojanice sa saradnicima. Kasnije tokom razrade plana detaljne regulacije došlo je do izvesnih izmena na pobedničkom rešenju, tako da je dozvoljena gradnja dodatnih kvadrata poslovne namene u zoni kod železničke stanice. Formirana je nova parcela za gradnju lamelnog objekta, gde će američka kompanija sagraditi zgradu od preko 55.000 kvadrata bruto prostora. Arhitektonsko rešenje nove zgrade takođe je delo Milana i Vladimira Lojanice, čime su autori pobedničkog rešenja sa konkursa direktno uključeni u dalje oblikovanje.\nUkupna bruto površina iznosi preko 55.000 kvadrata, od čega podzemno oko 14.800m², a nadzemno oko 39.700m² sa još 3.150m² na tehničkoj etaži. Neto korisna površina iznosi skoro 36.000m² na devet nadzemnih i dve podzemne etaže (2Po+Pr+7+Te). Sa zadnje strane objekta (ka železničkom vijaduktu) biće izgrađena servisna saobraćajnica za prilaz podzemnoj garaži sa 440 parking mesta, dok će na otvorenom za zaposlene biti dostupno dodatnih 75 parking mesta.\nSpoljna materijalizacija i fasada podržavaju horizontalnu usmerenost volumena objekta. Najupečatljiviji element svakako čini sistem ramova i vertikalnih brisoleja od „alucobonda“, čija je najveća koncentracija fokusirana ka uglu i središtu železničkog trga, dok se ka drugom kraju fasade osipa. Međutim, zanimljivo je i da promenu u oblikovanju ravanske plastike od „alucobonda“ prati i smena staklene fasadne zavese iza brisoleja, kombinacijom transparentnih i reflektujućih karakteristika panela. Kompozicija zadnje fasade koja je okrenuta ka železničkoj pruzi karakteriše nešto jednostavnija forma sa naglašenim horizontalnim brisolejima.\nUkupna vrednost ove investicije treba da dosegne 90 miliona evra, a kao državni podsticaj projektu iz budžeta je dodeljeno 10.2 miliona evra. Radovi na izgradnji treba da počnu u aprilu, a otvaranje NCR kampusa u bloku 42 na Novom Beogradu planirano je početkom 2021. godine.


Poseta delegacije carinske administracije Makedonije\nU dvodnevnoj poseti Upravi carina Srbije 10. i 11. septembra 2018. godine boravi delegacija carinske administracije Makedonije, što će doprineti sagledavanju načina rada obe administracije i ukazati na to kako da se postojeća saradnja dve službe dodatno razvije.\nSastanku su u ime Makedonije prisustvovali pomoćnik direktora Igor Milev i načelnici Odeljenja za carinske istrage i Odeljenja za kontrolu trgovinskih društava, Zoran Pavleski i Meliha Paneva, dok je Upravu carina Srbije predstavljala pomoćnik direktora u Sektoru za kontrolu primene carinskih propisa Sonja Lazarević sa najbližim saradnicima.\nTokom prvog dana vođen je konstruktivni razgovor u vezi sa nizom pitanja koja se tiču pokušaja raznovrsnih zloupotreba sa kojima se susreću obe administracije i načinima da se bližom saradnjom ti pokušaji još efikasnije sprečavaju.\nS obzirom da je prioritet obe carinske administracije suzbijanje sive ekonomije, razgovaralo se najviše o razmeni informacija što bi dovelo do još boljih rezultata na tom planu. Bilo je reči i o naknadnim kontrolama, svrstavanju robe, analizi rizika i nizu drugih izazova sa kojima se suočavaju obe službe.\nU duhu nedavne posete visokih zvaničnika Srbije i Makedonije graničnom prelazu Preševo- Tabanovce, govorilo se i o uvođenju integrisanog prelaza, tzv. "One stop shop" za šta postoji obostrana zainteresovanost. Obe strane su saglasne da bi takav način rada ubrzao promet putnika i robe, ali da je istovremeno značajno da se nivo saradnje pri kontrolama digne na što viši nivo, čime bi se značajno uticalo na bezbednost obe strane.\nCarinska služba Srbije je kao domaćin upoznala makedonske kolege sa resursima kojima raspolaže, poput Komandnog centra u kome može da se prati kontrola na prelazu, kao i sa sistemom analize rizika na osnovu kog mogu unapred da se izdvoje potencijalno sumnjiva vozila za pregled.\nPosebna pažnja posvećena je problematičnim privrednim subjektima koji robu transportuju preko zajedničke granice, a bave se zloupotrebama, pokušavajući da lažno deklarišu robu i tako zarade na izbegavanju plaćanja dažbina na jednoj ili drugoj strani.\nNa kraju posete delegacije Makedonije konstatovano je da ova i slične posete otvaraju mogućnost za kvalitetniju saradnju carinskih službi i doprinose zajedničkom cilju – očuvanju bezbednosti granice i budžeta obe države.


Završeni radovi na sanaciji klizišta na lokalitetu Ugorsko II – Općina Vogošća\nPredstavnici firme “Sela” doo Sarajevo, su završili radove na sanaciji klizišta Ugorsko II/21, u MZ Hotonj. Sanacija je podrazumjevala izgradnju potpornog zida u dužini od 27 metara i visine 4 metra, kao i postavljanje cijevi za oborinsku i fekalnu kanalizaciju u dužini od 312 metara. Sanacijom klizišta je obezbjeđena stabilnost padine kao i bezbjednost stambenih i pomoćnih objekata.\nZavršetkom sanacije klizišta u naselju Ugorsko II kod broja 21 najviše je zadovoljan Ramo Blekić, čiji stambeni objekat posljedice pomjeranja tla trpi od 2014. godine. Ramo je posebnu zahvalnost izrazio Općini Vogošća na čelu sa načelnikom Edinom Smajićem koja je provela kompletnu procedure oko sanacije kao i za svu pomoć koja mu je do sada pružena.\nVrijednost radova je oko 18 000 KM, a sredstva su obezbjedili Općina Vogošća i Kantonalna uprava civilne zaštite i Zavod za izgradnju Kantona Sarajevo.. Nadzor nad izvođenjem rodova vršio je Zavod za izgradnju Kantona Sarajeva.