Golubović: Postoji prostor za saradnju crnogorskih i makedonskih privrednika :: Ekonomija\nGolubović: Postoji prostor za saradnju crnogorskih i makedonskih privrednika\nProstora za saradnju crnogorskih privrednika sa makedonskim, pored postojećeg, ima u proizvodnji zdrave hrane, turizmu, građevinarstvu, a posebno u metalskoj industriji, ocijenio je predsjednik Privredne komore (PKCG), Vlastimir Golubović.\nOn je na sastanku sa ambasadorom Sjeverne Makedonije, Mihajlom Trpkovskim, kazao da kada bi poslovno-ekonomska saradnja privrednika iz Crne Gore i Makedonije, oslonjena na dobre političke odnose, bila intenzivna kao što je ova među privrednim komorama, onda bi ona bila na punu korist njihovih privrednika i ekonomija.\nGolubović je, kako je saopšteno iz PKCG, ukazao na posebno kvalitetno partnerstvo koje poslovne asocijacije imaju u okviru Komorskog investicionog foruma zapadnobalkanske šestorke, uz brojne značajne projekte kojima se doprinosi otklanjanju barijera za protok ljudi, robe i investicija.\nGolubović je upoznao Trpkovskog sa makroekonomskim pokazateljima Crne Gore prije i tokom pandemije, potencirajući da je i ova kriza ukazala na neophodnost širenja baze za proizvodnju i uopšte produktivnost crnogorske ekonomije.\nGolubović je pozvao makedonske investitore da se upoznaju sa potencijalima pojedinih crnogorskih kompanija u ovim oblastima, koje, prema njegovim riječima, itekako imaju resurse za uspješno poslovanje.\nSagovornici su istakli važnost jačanja ekonomske saradnje dvije države i saglasili se da međusobne investicione aktivnosti svakako treba pospješiti i pojačati, jer su na veoma niskom nivou.\n„Najbolji recept za borbu protiv krize je investiranje u razvojne projekte. Bolju posjetu turista iz Sjeverne Makedonije uslovljava saobraćajna povezanost dvije države koja bi mogla biti značajno bolja, kroz uspostavljanje direktne avio linije između glavnih gradova, ali i završetak planiranih saobraćajnica između Crne Gore i Kosova, odnosno Albanije, pa je sa sastanka upućena podrška nadležnima za realizaciju ovih, ranije planiranih, projekata“, navodi se u saopštenju.\nTrpkovski je naveo da će u fokusu njegovih aktivnosti biti ekonomska diplomatija i zatražio registre crnogorskih firmi kako bi pomogao uspostavljanju partnerstava sa njihovim makedonskim kolegama.


Perspektive Severnog pomorskog puta | CeGIT\nBlokiranje jednog od glavnih pomorskih puteva na svetu koji preko Indijskog okeana povezuje Kinu i Evropu, u periodu od 23. do 29. marta 2021. godine, ponovo je aktuelizovao pitanje alternativnih pomorskih ruta. Transportni brod „Ever Given” kompanije „Evergreen” izuzetno velikih gabarita (dužine 400m i kapaciteta 20.000 kontejnera), zaglavio se u Sueckom kanalu i tako onemogućio prolaz brodova iz bilo kog pravca. Prema nekim procenama, ova šestodnevna blokada nanela je kako direktnu tako i indirektnu štetu svetskoj trgovini i to u iznosu od gotovo 10 milijardi dolara. Blokada Sueckog kanala, između ostalog izazvala je i zastoj najmanje sedam tankera koji su prevozili ukupno 6,3 miliona barela nafte sa Bliskog istoka ka Evropi i SAD, što je ujedno dovelo do skoka cena nafte na svetskom tržištu, ali i povećalo zabrinutosti najvećih investitora. Upravo ovaj incident iskoristili su pojedini ruski zvaničnici da ukažu na neophodnost otvaranja alternativnog trgovačkog puta između Kine i Evrope, koji bi prolazio njihovim najsevernijim granicama.\nOtvaranjem Sueckog kanala 1869. godine značajno je skraćen plovni put između dva najveća svetska tržišta – istočne Azije i zapadne Evrope. Dužina rute koja vodi kroz Seucki kanal (Suez Canal Road – SCR) od Šangaja u Kini do Roterdama u Holandiji, iznosi oko 21.000 km, a putovanje traje oko 48 dana. Ovoliko dug i vremenski zahtevan put ne samo da nosi sa sobom velike ekonomske troškove, već ima izuzetno negativan ekološki uticaj kako na vode kroz koje prolazi, tako i na kvalitet vazduha Zemlje.\nPored toga, SCR ima još nekoliko mana. Pre svega prisutna je opasnost od napada pirata u Indijskom okeanu ali i Malajskom prolazu, Bengalskom zalivu, te Crvenom moru i duž obale Severne Afrike. Svakako, ništa manju opasnost ne predstavljaju ni takozvana „uska grla” (Bab el-Mandeb, Suecki kanal i Gibraltar) u kojima može doći do nasukavanja brodova pa čak i sudara, usled ogromnog broja plovila na relativnom malom prostoru.\nPored prethodno navedenih nedostataka NSR, javlja se i problem neadekvatne infrastrukture. Da bi upotreba ovog plovnog puta uopšte bila moguća, duž cele rute neophodna su opsežna infrastrukturna ulaganja, a s obzirom na to da ona svojim najvećim delom ide upravo kroz ruske teritorijalne vode, najviše interesa za razvoj NSR svakako ima Ruska Federacija. U ovim pograničnim delovima Rusije, usled teških vremenskih uslova, infrastruktura nikada nije značajno razvijana, međutim promenom klime i globalnim zagrevanjem, pa samim tim i otopljavanjem ovih delova države, ruske vlasti naknadno uviđaju potencijal severnih pomorskih krajeva, upravo osposobljavanjem NSR za upotrebu tokom čitave godine.\nKineske kompanije izrazile su zainteresovanost i za eksploataciju uglja oko Murmanska, a uz to se i „Uvozno-Izvozna Kineska Banka” obavezala da će delimično učestvovati u izgradnji nove luke, na ostrvu Mudjugskiji (oстров Мудьюгский), nedaleko od Arhangelska. Sveukupno gledano danas se ulaganja kineskih i ruskih razvojnih banaka u ovom regionu procenjuju na preko 10 milijardi dolara. Međutim, i pored svega navedenog, ipak se čini da su Ruska Federacija i NR Kina u nekom obliku pat pozicije kada su NSR i Arktik u pitanju.


UPADA U SVE VEĆE GREŠKE: "Savet Evrope" otkrio kako je Milo Đukanović slagao "Venecijansku komisiju" o spornom zakonu | WebTribune\nHome U FOKUSU UPADA U SVE VEĆE GREŠKE: “Savet Evrope” otkrio kako je Milo Đukanović slagao “Venecijansku komisiju” o spornom zakonu\nIzvestioci SE konstatuju da su vlasti uveravale Venecijansku komisiju da prenos imovine neće uticati na upotrebu imovine koju koristi verska zajednica.\nBitan deo Nacrta postmonitoring izvestaja Saveta Evrope (SE) je i već usvojeni Zakon o slobodi veroispovesti u Crnoj Gori u kojem izvestioci kažu da tokom monitoringa nisu dobili neka objašnjenja ni odgovore, kao i da nisu razumeli zašto je potreban prenos vlasništva crkvene imovine, ako on ne utiče na njeno korišćenje.\nIzvestioci SE konstatuju da im je predstavljen tadašnji nacrt tog zakona s ciljem jačanja crnogorske autokefalne crkve i ističu da su vlasti uveravale Venecijansku komisiju da prenos imovine neće uticati na upotrebu imovine koju koristi verska zajednica, već bi se ove odredbe primenjivale samo na kulturno nasleđe.\nIz SE ističu da nisu dobili jasno objašnjenje koncepta „kulturno nasleđe” koji su vlasti koristile da opravdaju mogući povraćaj imovine od Srpske pravoslavne crkve, tokom njihovih razgovora o tom pitanju sa predstavnicima Venecijanske komisije.\n“Koliko daleko ide ovaj koncept, jer nije sigurno da li svaka crkva ili svaki manastir, sami po sebi, mogu biti kvalifikovani kao ‘kulturna baština’. Do sada nismo dobili odgovor. Isto tako, nismo jasno razumeli zašto je potreban prenos vlasništva, ako prenos u principu ne utiče na korišćenje ove imovine od strane verskih zajednica, kako su crnogorske vlasti uveravale Venecijansku komisiju”, navodi se u dokumentu u koji su podgoričke Vijesti imale uvid.\n“Nasilje i pretnje upućene novinarima dugogodišnji su razlog za zabrinutost u Crnoj Gori. Još jedna zabrinjavajuća stvar je činjenica da su se te pojave razvile u kontekstu koji bi se mogao kvalifikovati kao nekažnjivost”, upozorava se.\nŠto se tiče dostavljanja dokumenata iz VDT-a Komisiji za istrage napada na novinare u slučaju novinarke Vijesti Olivere Lakić, eksperti SE ističu da im je rečeno da je VDT čekalo devet meseci pre nego što je “odgovorio na ponovljene zahteve Komisije, što je bio presedan vredan osude”.\n“U državi u kojoj ‘korupcija prevladava u mnogim oblastima i to je i dalje razlog za zabrinutost’, kao što je navela Evropska komisija, a gde se sudstvo doživljava kao podložno političkom uticaju, sloboda medija je od suštinskog značaja za unapređenje transparentnosti”, navodi se u izveštaju.\n“Ovo su tri ključna pitanja koja su od nemerljivog značaja ukoliko crnogorske vlasti žele da podignu nivo ispunjavanja svojih dužnosti i obaveza prema SE”, upozoravaju izvestioci, prenele su Vijesti.\nU izveštaju se Crnoj Gori zamera na načinu izbora Vesne Medenice po treći put za sudiju Ustavnog suda, ali i još pet predsednika osnovnih sudova.\nU delu koji se tiče izbora, u dokumentu stoji da pobeda na predsedničkim izborima Mila DJukanovića čini “jednim od lidera sa najdužim stažom u Evropi od pada komunizma”, ali i da je on uživao “institucionalnu prednost učvršćivanu tokom višedecenijske vlasti njegove partije”.


Дрецун: Ставови САД и ЕУ око преговора Београда и Приштине се, барем званично, разликују\nHomePolitikaDrecun: Stavovi SAD i EU oko pregovora Beograda i Prištine se, barem zvanično, razlikuju\nDrecun: Stavovi SAD i EU oko pregovora Beograda i Prištine se, barem zvanično, razlikuju\n06/06/2021Redakcija BALKAN TVPolitika, Vesti, za slajder0\nNedelju za nama obeležila je povećana diplomatska aktivnost u regionu. Kristijan Šmit je predložen za novog visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini, a Miroslav Lajčak i Metju Palmer zajedno su posetili zvaničnike u Prištini i Beogradu. Predsednik Skupštinskog odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun rekao je za RTS da Aljbin Kurti zagovara nastavak razgovora Beograda i Prištine, ali samo u pravcu pripreme nekog novog sastanka, a ne prema dnevnom redu koji je Lajčak utvrdio prošle godine, kao i da Beograd očekuje da se razgovara o formiranju Zajednice srpskih opština.\nMilovan Drecun, predsednik Skupštinskog odbora za Kosovo i Metohiju, naveo je da je Priština dosad donosila nekoliko platformi za nastavak pregovora sa Beogradom, kao i da su usvajali rezolucije, kojima su, kako je ocenio, definisali samo prepreke za nastavak dijalog.\n„To je bila platforma protiv dijaloga, sve ono što je dosada rađeno u Prištini. Interesantno je da Aljbin Kurti zagovara nastavak razgovora, ali samo u pravcu da se pripremi neki novi sastanak. Kako kaže, on će sa predsednikom Republike Vučićem razgovarati da bi pripremio neki sledeći sastanak“, rekao je Drecun tokom gostovanja u Jutarnjem programu.\n„Pa kad Beograd prizna Kosovo, a neće ga nikada priznati, e onda može da se razgovara i o drugim temama. I u tom smislu je sada ova priča oko platforme, ako bi se prihvatio takav scenario koji želi Kurti, onda je normalno da se posle tog prvog susreta na visokom nivou donese neka platforma u Prištini da se vidi kojim putem će se ići dalje“, naveo je Drecun.\n„Ako ništa više, bar po pitanju rešavanja sudbine nestalih, a vidimo da o tome govori i Kurti, o tome govori i Metju Palmer, a naša strana je apsolutno spremna da se razgovara o tom pitanju i da se ono rešava. Mada, tu postoji problem, Albanci uvek postavljaju prepreke. Za njih je rešavanje sudbine nestalih samo ako se reši pitanje nestalih Albanaca. Uopšte ih ne zanima pitanje nestalih Srba“, rekao je Drecun.\nDodao je da kada Beograd traži neku lokaciju tu pojave nekakva upozorenja o radioaktivnim materijalima i da se te lokacije prskaju hemikalijama kako bi se sve spržilo i ocenio da Priština nije iskreno posvećena rešavanju tog pitanja.\n„S obzirom da su i Beograd i Priština, bar deklarativno, skloni tome da se taj problem reši, da Metju Palmer govori o tome, možda će to biti pitanje oko koga će prvenstveno moći da se postigne nekakav dogovor i da se tu bar ostvari neki napredak, a ako mi budemo čekali hiljadu njihovih novih platformi, onda će zaista biti problema ili neće biti postignut nikakav napredak“, kazao je Drecun.\n„Stavovi SAD i EU se, bar zvanično, razlikuju“\n„Amerikanci smatraju da ovi razgovori treba da se završe priznanjem lažne države Kosovo od strane Beograda, ili kako oni kažu međusobnim priznanjem, dok je Lajčak morao da izbegne takvo opredeljenje zbog pet zemalja EU koje ne priznaju Kosovo. Meni je mnogo više interesantna izjava koju je Palmer dao jednom dnevnom listu u Beogradu gde je rekao da sporazum može da bude postignut i bez priznanja, ako se dve strane o tome dogovore. To je ipak novina“, kazao je Drecun.\n„Lajčak je dogovorio za prošlu godinu, kada je trebalo nastaviti dijalog, da se razgovara o formiranju Zajednice srpskih opština na jednom koloseku. Ne da se ponovo pregovara o tome kako će izgledati Zajednica, što bi Albanci želeli, nego da se razgovara o tome šta još uraditi onako kako je dogovoreno Briselskim sporazumom i Sporazumom o implementaciji“, rekao je Drecun.\n„Sada bi Kurti posle njegovih izjava i pripreme terena da se prihvati njegov stav da se potpuno promeni dnevni red, da na dnevnom redu uopšte ne bude Zajednica srpskih opština. Mi to nećemo i nećemo da dozvolimo. Nema uopšte razgovora ako se ne dogovori da se formira Zajednica srpskih opština, tačno da se preciziraju rokovi“, naglasio je Drecun.\nOpšti izbori u Meksiku, kampanju obeležila „seča kandidata“


2018 – Page 22 – Sportski savez Beograda\nPočetna2018 (Page 22)\nSSAB U petak, 12. oktobra 2018, na Fakultetu za sport u Beogradu održano je prvo predavanje u novom ciklusu savetovanja Zdravstvene komisije Sportskog saveza Beograda (SSAB) pod nazivom Medicinska edukacija sportskih stručnjaka – Novi ciklus 2018. Nakon što su generalni sekretar SSAB Jovan Koprivica i dekan\nU SUBOTU U NOVOM SADU POSLEDNJE ZVANIČNO VESLAČKO TAKMIČENJE U 2018.\nVESLANJE Poslednja klapa veslačke sezone u Srbiji pašće u subotu, 13. oktobra 2018, u Novom Sadu. Veslački klub Danubius 1885 biće organizator Daljinske regate, takmičenja kojim se godinama unazad stavlja tačka na zvanična veslačka takmičenja u našoj zemlji. Ovogodišnja regata na Dunavu u „Srpskoj Atini“ okupiće\nFUDBAL Prva, istorijska, važna i vredna pobeda Srbije protiv reprezentacije Crne Gore. U trećem kolu Grupe C Lige nacija Orlovi su u lepom ambijentu Gradskog stadiona u Podgorici slavili protiv domaće selekcije i tako sa sedam bodova trenutno zauzimaju prvo mesto u našoj grupi. Prvi deo\nODBOJKA Ženska seniorska reprezentacija Srbije pretrpela je drugi poraz na XVIII SP 2018. u Japanu. Holandija je danas u Nagoji, u poslednjem, 4. kolu E grupe, pobedila Srbiju sa 3:0, po setovima 25:16, 25:12 i 25:20, posle 65 minuta igre. Utakmicu u dvorani Nipon Gaiši posmatralo


Branko Radun, Saša Gajić\nSrbija u prvom krugu\nDostupni nezvanični rezultati prvog kruga predsedničkih izbora u Srbiji održanih u nedelju 20. januara 2008. godine predstavljaju iznenađenje u mnogo čemu iako je sam redosled kandidata bio sasvim očekivan. Svakako je najveće i najpozitivnije iznenađenje predstavljala visoka izlaznost birača u ukupnom broju od gotovo 4,1 milion glasača ili oko 62% ukupnog biračkog tela. Drugo iznenađenje predstavlja činjenica da su dva prvoplasirana predsednička kandidata osvojili oko 3,1 miliona glasova, to jest prvoplasirani Nikolić 1,635 miliona (ili 39,9%), a drugoplasirani Tadić 1,449 miliona (35,4%) glasova. Svi ostali kandidati zajedno su osvojili preostali milion glasova, sledećim redosledom: Velimir Ilić 303 hiljade (7,41%), Milutin Mrkonjić 244 hiljade (5,97%), Čedomir Jovanović 219 hiljada (5,35%), Ištvan Pastor 92 hiljade (2,27%), a Milanka Karić 40 hiljada (0,98%) glasova.\nVisoka izlaznost birača koja je premašila sva očekivanja, očigledno je uzrokovana svešću o značaju predsedničkih izbora i izuzetno delikatnoj spoljnoj i unutrašnjoj političkoj situaciji u kojoj se nalazi Srbija povodom kulminacije kosovske krize kao i aktivnog odnosa prema evropskim integracijama i tranzicionoj realnosti. Visokoj izlaznosti su doprineli i sve profesionalnije, te stoga i motivaciono podsticajnije kampanje glavnih predsedničkih kandidata. Kratko trajanje kampanje i nedostatak TV duela predsedničkih kandidata nisu destimulisali birače da izađu na birališta. Čini se da su uticali i neočekivano dobri vremenski uslovi na sam dan glasanja. Spekulisalo se i o uticaju medijske manipulacije „Dinkićevim akcijama“ čije se dobijanje „uslovljavalo“ izlaskom na izbore. No bilo kako bilo, visoka izlaznost je iznenadila i političare i agencije za istraživanje javnog mnjenja i analitičare.\nTročetvrtinsko okretanje glasača prema dvojici kandidata nije bilo primarno uzrokovano procenom glasača da ne rasipaju svoje glasove na slabije kandidate, već pre svega zbog činjenice da su oba kandidata svoje velike kampanje i multiplikovane poruke usmerili prema političkom centru i onim stavovima oko kojih manje-više postoji konsenzus među najvećim delom građana Srbije. Iako su ova dva kandidata predstavljala dve najjače stranke i dve najprofilisanije političke opcije pa je bilo realno da oni dobiju velik procenat glasova, ipak se mora reći da su dobili više no što se smatralo mogućim, a verovatno više no što su i sami očekivali. Dakle, najveći deo ove povećane izlaznosti su „pokupili“ Nikolić i Tadić.\nSmanjeni resursi preostalih glasača (i onih koji su glasali za «autsajdere» i one koji su ostali neopredeljeni), Nikolićeva prednost od 4,5% glasova koja dovoljno stimuliše njegove birače da istraju da u drugom krugu održe prednost, ali koja istovremeno Tadićevim glasačima ostavlja realnu nadu da ga mogu u drugom krugu prestići, čine drugi krug glasanja najneizvesnijim u celokupnom izbornom životu Srbije. Kako će se borba za sve preostale glasove voditi u već otpočetom drugom krugu predizborne kampanje? Svoju pozornost ćemo usredsrediti na odnos dosadašnjih kampanja i njihove učinke, ne bi li tako bili u stanju da procenimo perspektive koje otvaraju kampanje dva kandidata koji su ušli u drugi krug.\nSTRATEGIJA: BORISE - TOMO\nOd samog starta kampanje uočena je tendencija približavanja dva dominantna kandidata političkom centru, sličnosti stavova (uprkos razlikama po pitanju prioriteta) spram ključnih tema za koje je duboko zainteresovano srpsko društva: borba za očuvanje Kosova u sastavu Srbije, bolji život, odnos prema evrointegracijama i bolji odnosi sa Ruskom Federacijom. Dok je Nikolić insistirao na promenama, doslednošću da reči i obećanja potvrdi delima, ukazivanjem na potrebu borbe protiv korupcije i kriminala, kao i zalaganjem za bolji život običnog čoveka, sve u okviru očuvanja teritorijalne celovitosti koja se ne sme narušiti zarad evropskih perspektiva koje smatra poželjnim, ali ne i po tu cenu nužnim, dotle se Tadić trudio da izbalansira patriotski i evropski imidž na putu za koji smatra da je neizbežan, to jest da se evrointegracije ne smeju prenebregnuti i zapostaviti ni zbog čega, pa ni zarad mogućeg negativnog ishoda kosovskog problema. Obojica su pokušali da neutrališu svoje slabe tačke koje im mogu oslabiti šansu da pridobiju biračko telo političkog centra koje se u većoj meri poklapa sa „narodnjačkim glasovima“, Tadić sa naglaskom na „patriotizmu“ i „Kosovu“ čega je čini se bilo više no kod Nikolića koji je spustio loptu te iskazivao miroljubive i umereno proevropske stavove.\nNo tu se i javila razlika između njih dvojice. Dok je Tadić ponavljao stavove od pre četiri godine koji se odnose na alternativu «integracija ili izolacija», gde on navodno predstavlja prvu, a njegov glavni protivkandidat drugu opciju, Nikolić se trudio da anulira isključivost ovih alternativa prikazujući ih preteranim, u isto vreme predstavljajući sebe kao premošćavajuću, ujedinjujuću opciju. Uprkos delimičnom uspehu obojice da spram ovih stavova privuku ne samo svoje čvrsto glasačko jezgro već i najveći deo političkog centra, sami njihovi rezultati, ali i rezultati drugih kandidata koji su se spram pomenute alternative «integracija-izolacija» postavili po nekim pitanjima još nepopustljivije, pokazuje da je Nikolić u tome za sada imao više uspeha.\nTadićev politički marketing se trudio da maksimalno kapitalizuje njegovu predsedničku funkciju, i već u skladu sa predizbornim sloganom «Za jaku i stabilnu Srbiju», predstavi se kao nosilac stabilnosti i nastavka proklamovanog političkog kursa čiji je on najvažniji reprezent. Epizode sa govorom u UN i „Putinova rođendanska čestitka“ su primeri kako se predsednička funkcija koristi u PR strategiji. Maksimalno korišćenje predsedničke funkcije u razvijenijim demokratijama je ograničeno u predizbornoj kampanji, no ovde kod nas je političko-medijski establišment „progledao kroz prste“ svom miljeniku. Činilo se da je predsednik Tadić ušao u kampanju kao favorit jer je sa jedne strane medijski neuporedivo zastupljeniji pošto raspolaže ogromnim informatičkim resursima, dok je sa druge strane njegov brižiljivo negovan vizuelni imidž „amerikanomorfnog“ predsednika koji u javnosti gotovo i da nema negativnih poena mogao do dođe do izražaja. Ako sve ovo ne bi bilo dovoljno, predsednikov izborni štab je preko bočnih kanala potencirao manihejski «ili-ili» pristup iako je i sam Tadić neretko govorio o „putu i stranputici“. Verovali su da nije potrebna, a možda ni moguća, ona polarizacija i antiradikalska mobilizacija iz 2004. godine.\nU marketinškom smislu, u predsednikovoj kampanji vrhunski profesionalno su korišćena sva propagandna sredstva i tehnike koje karakterišu postmodernu medijsku promociju: posteri i bilbordi sa „stabilnom“ i „skockanom“ pozom predsednika, spotovi u kojima režija potencira energičnost i odlučnost, poklanjanje promotivnih materijala, nastupi na televizijama kod izrazito naklonjenih novinara sa vrhunskom uvežbanošću (neko bi primetio i glumom) kandidata, scenografski dobro organizovani javni skupovi, promotivni razgovori sa različitim „ciljnim grupama“ kasnije iskorišćeni za televizijske priloge.... U marketinškom smislu Tadićeva kampanja je, s obzirom na obim i učestalost, bila dominantnija u svakom segmentu od svih protivkandidata, a imala je i spoljno-političku podršku koja je stizala sa raznih strana, posredno i neposredno. U sadržinskom smislu, njegova kampanja je kombinacija „fensi“ promocije sa klasičnom «kampanjom suprotstavljanja», odnosno potenciranjem sebe kao „urbanog“ i „modernog“ opozita prema onom drugom „ruralnom“ i „retro“ kandidatu.\nTOMA I „NEVERNE TOME“\nU medijskom smislu neuporedivo inferiorniji Nikolić je pokušao da optimalno iskoristi mnogo manje finansijsko-medijske resurse kojim je raspolagao njegov predizborni štab. Zato se usmerio pre svega na masovne javne skupove i njihova televizijska emitovanja, a potom na predizborne plakate i spotove. Na njima je potenciran Nikolić kao čovek blizak narodu, koji ne prikriva svoje bore, iskustvo i „običnost“ sa kojom se lako identifikuje najveći deo socijalno frustriranih građana Srbije.\nReputacija SRS-a i Nikolića lično bila je opterećena mnoštvom negativnih poena i stereotipa u javnosti, koje je ova kampanja pokušala anulirati. Stoga se kampanja radikala takođe usmerila prema umerenom delu političkog centra, sa pomiriteljskom i objediniteljskom ulogom kandidata koji se predstavljao kao neko ko će «biti predsednik svima, i onima koji ga vole i onima koji ne». Igrajući pre svega na emocionalni nivo glasača, ali potom i na racionalnu argumentaciju spram opravdanog socijalnog i nacionalnog nezadovoljstva, parola «Svim srcem» se pokazala više nego adekvatna. Nasuprot pojedinim «iskakanjima» kojima je popravljanje «negativnih poena iz prošlosti» bilo ometano, Nikolić je uspeo da profiliše do sada najprofesionalniju i najkorektniju radikalsku kampanju.\nOna, u smislu savremenog političkog marketinga, spada u pretežno «konstruktivne», pozitivne kampanje objedinjavanja najšireg biračkog tela sa sekundarnim, segmentiranim momentima «suprotstavljanja» u kojima je lični, liderski momenat stavljen daleko ispred ideološkog i stranačkog. Nikolićevo prednost nakon prvog kruga izbora pokazuje da je on u dobroj meri uspeo da uđe u biračko telo centra, poništi dobar deo negativnih poena koji su u javnosti postojali, i ciljanim sredstvima promocije nadoknadi medijsku inferiornost. U tome mu je pomoglo i veliko političko medijsko iskustvo, koje je bilo naročito vidljivo u onim televizijskim nastupima u kojima je, čak i kod nenaklonjenih voditelja i provokativnih pitanja, uspeo ne samo da očuva smirenost već i da prikaže po koji, njemu toliko nesvojstven, osmeh.\nNo ono što je bitnije od Borisovog „predsedničkog stajlinga“ i Tominog „osmeha“ je kako su ovi kandidati komunicirali svojim porukama sa građanima Srbije i u kojoj su meri uspeli da pridobiju nove glasače. Predsednikova kampanja je bila izuzetno „svetska, a srpska“, pa je uspela da pridobije mekše, urbane - neopredeljene i narodnjački orijentisane glasače, dok je Nikolić uspeo sa mnogo manje medijskog prostora da ostvari mnogo više jer je njegova strategija bolje postavljena. On je nasuprot demokrata vodio umerenu i pozitivnu kampanju, što su glasači prepoznali i nagradili. Osim toga Tadićeva kampanja osim pokušaja da se održi teško održiv balans „i Evropa i Kosovo“ nije imala neki značajan sadržaj. Nepostojanje realnih rezultata „reformskog“ establišmenta je oslabilo i autoritet predsednika. Praznjikavo pozivanje na „evropsku budućnost“ i pokušaj nametanja dihtomije u odnosu prema „neevropskim“ radikalima nije mogla ostvariti željeni efekat, jer to jednostavno nije tema izbora. Ulazak u EU, naime, nije stvar neposredne budućnosti, pa tako ne može, ma koliko se trudili, da bude glavna tema na izborima. Sa druge strane je Nikolićeva socijalna agenda delovala, ako ne realno ostvariva, a ono sigurno bliža prosečom glasaču, a naročito „tranzicionim gubitnicima“. Tako je Toma pokazao „nevernim Tomama“ da je iako u startu izgledao kao gubitnik, i pored „svih predsednikovih kandidata“ (osim Čede) koji su mu odvlačili glasove, ubedljivo pobedio u prvom krugu, tako da u drugi ulazi kao blagi favorit.\nKAMPANJE „AUTSAJDERA“ – OD ALTER-ČEDE DO RETRO-MRKONJIĆA\nKao najinteresantniju izdvajamo predsedničku kampanju Čede Jovanovića koja je svojom prisutnošću u medijima i tehničkim kvalitetom stajala rame uz rame sa dvojicom prvoplasiranih kandidata, u mnogim segmentima (spotovi, blagonaklonost nekih televizija (B92, Avale i Fox-a)) premašujući čak medijski kampanju prvoplasiranog Nikolića. Uprkos ambicioznim ciljevima (10%) i količini uloženih sredstava i broja profesionalaca koji su na njoj radili, u odnosu na postignute rezultate učinci ove kampanje mogu se smatrati gotovo debaklom. Namera Jovanovićeve kampanje bila je da se na eksluzivan način predstavi glasačima, učvrsti i proširi svoje jezgro potencirajući da je on jedina prava političko-ideološka alternativa spram svih drugih kandidata, izoštravajući opozit «ja protiv svih». Može se oceniti da je Jovanović tako samo učvrstio svoje jezgro i zadržao dosadašnje pristalice, ali da ih nije proširio, već da je ostao na, spram raspoloživog medijskog prostora, na slabom petom mestu, iza marketinški neuporedivo slabijih kandidata Ilića i Mrkonjića.\nJovanovićeva kampanja je namerno bila strateški agresivno „antiprotivna“, a stilski izrazito alternativna čak na momente i „okultna“ (spotovi u tami ili kontrastnim bojama, sa parolaškim dvoglasima koji hipnotično potcrtavaju podele «mi – oni»), raskošna na skupovima koje su neretko obilovali pretpolitičkim žargonom i iracionalnošću koji pre svega ide na negativne kvalifikacije svih oponenata, igra na strasti nezadovoljstva, nestrpljenja i buđenje energije individualizma-kao-egozima („život je zakon“, „ja hoću ... ja neću“, kako su govorili Jovanović i učesnici u njegovim spotovima). Pokušaj da se predstavi kao ultraavangarda i mobilizator koji nudi brza, mada nejasna, pa i nepoznata rešenja, samo je ograničio i getoizovao njegovo polje delovanja, te preti da od LDP stvori jednu bizarnu političku sektu. Naime, ni na jednom njihovom nastupu se nije moglo razumeti kakvo to „brzo rešenje“ oni nude, to jest na koji bi način Čeda i LDP rešili neke goruće socijalne probleme, već su se čule samo fraze agilnog i „mladog predsedničkog kandidata“ koji obećava brzinu, modernizaciju, sreću i svetlu budućnost. Takva kombinacija jeftine patetike i ideološke ostrašćenosti se ovde ne pamti od vremena JUL-a i „romatičnih“ pisanija u Dugi njihove predsednice.\nOvakva radikalno „uska“ kampanja je imala smisla samo ako joj je bio cilj da učvrsti svojih „pet posto“, što naravno predsednička kampanja ne bi trebalo. Jovanović na ovaj način jeste učvrstio svoje „tvrde birače“, jeste postigao da se učvrsti duh „reformskog“ ekskluzivizma i ideološkog samozadovoljstva, ali je oslabljen dodir sa ostatkom društva, ali i sa tranzicionom realnošću. Na taj način se na srpskoj političkoj sceni ponovo stvara jedan politički stil ideološkog nihilizma koji zna samo da napada, kritikuje, negira pa i satanizuje političke protivnike. Jovanovićeva „negatorska“ kampanja, kojoj argumenti i nisu previše potrebni, samo je umnožila negativne poene u javnosti, kojih ovaj političar ionako ima previše. Tako je jedna skupa i maksimalno profesionalno odrađena kampanja zapravo ponajviše uspela da bude „primećena“, da mnoge iritira, ali ne i da ih pridobije. Birači su se opredelili za druge umerenije i racionalnije, i što ne reći, „patriotskije“ političke opcije. Zato je Čedina preterano agresivna, napadno antagonistička, stripovski simplifikatorska i na momente politički iracionalna kampanja imala za svoj krajnji domet pridobijanje nešto više od 5% glasača. Ovaj primer pokazuje stvarno ograničenje političkog marketinga i PR strategija u slučajevima kada skupo pakovanje nema sadržaj koji je prihvatljiv iole značajnijem delu populacije.\nVELJINA OPUŠTENO-ŽESTOKA KAMPANJA I KAMPANJA „NAŠEG DRUGA“\nNasuprot Jovanovićeve „ultra“ marketinške kampanje stoji primer predizborne promocije Velje Ilića. Njegova kampanja je bila znatno skromnija, medijski drugorazredna u smislu zastupljenosti, mada, kako je kampanja odmicala, sve profesionalnija i ozbiljnija. Ilićevo kasno otpočinjanje kampanje i njen smušeni, čak nekoordinisani početak, tokom zadnje dve nedelje dobio je marketinški preokret koji je čini se uspeo da delom oslabi negativne strane njegovog imidža koje postoje u javnom mnjenju i potencira upravo ono što je bilo prihvatljivo delu njegove glasačke baze. Marketinški potezi su prvo, medijskim aikidom «okrenuli» (umesto «Život je zakon» - «Srbija je zakon») slogane Ilića prema glasačima izrazito negativno opredeljenim spram Jovanovića, sve prezentujući Ilića kao njegov „narodski“ antipod, izgrađujući njegove nastupe u medijima koji su sa odmicanjem kampanje bili sve artikulisaniji, uravnotežujući, postupno popravljajući nastupe ovog „narodnog tribuna“. Osim toga, pokazalo se da je znao da vešto upotrebi svoju političku poziciju da pridobije saveznike i njihovu podršku, kao i da koliko-toliko «kapitalizuje» rezultate svog ministarskog minulog rada u krajevima koji su od toga imali egzaktnu korist ili joj se barem nadaju.\nIlićeva kampanja je bila izrazito lična-liderska, sa minimumom ideološko-programskih poruka. U smislu strategije bila je to «kampanja suprostavljanja» kako Jovanovićevoj kampanji, tako i stavovima jednog od favorita, predsednika Borisa Tadića. Treće mesto u predsedničkoj trci ne bi trebalo da predstavlja iznenađenje imajući u vidu političku poziciju Ilića i «Nove Srbije» u vladajućoj koaliciji, ali s obzirom na izrazito negativni tretman u medijima (negde čak i drastičniji nego prema radikalskom kandidatu) i stavove koje prema Ilićevoj ličnosti ima veliki deo urbane populacije, njegova kampanja je, zapravo, pomak u odnosu na ranija Ilićeva izdanja, ali i istovremeno svedočanstvo o njegovim ograničenim dometima u predsedničkim trkama.\nNo ono što je mnogo važnije od „glancanja“ Veljinog imidža je politička pozadina njegove hoću-neću kandidature. Ono što je mnogima upalo u oči, ali još nije razjašnjeno, je žestok start sa antitadićevskih pozicija („Tadić je đavo“), da bi se, tokom i posle kampanje, činilo kao da Ilić ne želi toliko sebe da ojača koliko da oslabi „kandidate B92“. Šta se zapravo desilo pa da član vladajuće koalicije tako žestoko napada aktuelnog predsednika, mnogo žešće nego radikali, nije do sada jasno. Činilo se da su u Veljinim očima demokrate predvođene Tadićem problematične po svakom, a naročito po nacionalnom pitanju. Da sve ovo nije samo prolazni predizborni hir svedoči i nastup Velje Ilića na kraju prvog izbornog kruga kada je „prorekao“ pobedu Nikolića, a demokrate optužio za prljavu kampanju. Zato bi se ovaj nastup mogao protumačiti kao neformalna podrška Tomi Nikoliću, koji ionako očekuje da većina Veljinih birača u drugom krugu daju njemu podršku.\nMrkonjićeva pak kampanja je bila usmerena na to da se glasačko telo socijalista stabilizuje iznad cenzusa, pri tome računajući na sentimente onog dela populacije vezanog za lik Slobodana Miloševića i podsećanje na Mrkonjićevu ulogu u izgradnji zemlje porušene vazdušnim udarima 1999. godine. Ova drugorazredna kampanja, čiji su spotovi, plakati i skupovi bili sasvim prosečni, pogodnim izborom ličnosti i slogana koji se sa time podudarao, uspela je u svom osnovnom naumu čiji su dometi, doduše, bili vrlo skromni. Kampanja «našeg druga» Mrkonjića je bila još „opušenija“ od Veljine, na momente je delovala simpatično, ali ne i previše ozbiljno. Čak je i ona, takva kakva je bila, ispala bolje strateški pozicionirana od Čedine kampanje, pa se zato pokazala i znatno efikasnijom.\nPERSPEKTIVE U DRUGOJ RUNDI\nKrajnja neizvesnost trke između dvojice preostalih kandidata po svemu sudeći će mobilisati njihove dosadašnje glasače, ali i veći deo onih koji su u prvom krugu svoje glasove dali drugim kandidatima. Očekivano zaoštravanje kampanja i njihov tok, s obzirom na mali obim, a veliku razuđenost, razlikovanje preostalih glasača i nedovoljno jasne pozicije dosadašnjih apstinenata - strategije kampanja stavlja pred velike muke i iskušenja.\nTadićeva pozicija je neuporedivo teža i kompleksnija od Nikolićeve. Da bi sustigao i prestigao protivkandidata i dobio drugi krug izbora, Tadić mora da pridobije glasače sa dva kraja političkog spektra, što ga dovodi u kontradiktornu poziciju gde insistiranje koje privlači jedne može da odbije druge. Ako se okrene više Jovanovićevim i manjinskim glasačima, odbija narodnjačke glasače Velje Ilića za koje se osnovano pretpostavlja da će rešiti izbore, pošto će velika većina socijalističkih glasača, bez obzira na stav njihovog rukovodstva (biće najverovatnije uzdržani), svoj glas u drugom krugu pokloniti Nikoliću. Ako se okrene glasačima narodnjačkog centra i pridobije blagu Koštuničinu podršku (što pre vuče jedan deo glasova u pravac apstinencije nego u okretanje ka Tadiću), odbija «čvrsto jezgro» Jovanovićevih pristalica, čak netrpeljivijih spram Koštunice nego prema Nikoliću. Ako pak, pokuša da izbalansiranom pričom privuče još 5-6% apsitnenata, nije jasno kakvom kampanjom to može da učini? Promenom u pravcu ujedinjujuće, izbalansirane, ili nastavkom «kampanje suprotstavljanja» gde se privlačenjem jedne grupe druga odbija i gura na suprotnu stranu?\nTadićev problem je strateške prirode, jer je strategija njegove «kampanje suprotstavljanja radikalima kao opciji izolacije» u srži nekonzistenta sa stavovima koje se trudio da uverljivo reprezentuje kao najprihvatljivije najširem političkom centru. Taj problem se tek sada uočava u svetlu spoznaje da ovo, ipak, nije 2004. godina i da su se sve okolnosti, unutrašnje i spoljašnje, ali i sami radikali kao oponenti, promenili i dugačije postavili spram realne situacije. Čak i uz pomoć značajnih spoljnih podrški, pridobijanja manjina i Jovanovića, pa i samo nominalne podrške Koštunice – čak i tada Tadićev napor da preokrene rezultate vodi krajnje neizvesnom uspehu.\nI pored svega toga, verujemo da će se kao „najlakše“ rešenje Tadiću i njegovom okruženju (koje je očigledno pod pritiskom zbog mogućeg poraza) nametnuti negativna i polarizujuća kampanja. Tadićevi marketinški eskperti veruju da, pošto ne mogu kroz „pozitivnu“ kampanju da dobiju izbore, treba još jednom da pokušaju da ocrne radikale i da javnosti nametnu „evropski“ ili „antievropski“ izbor. Kao ljudi koji ne vole da gube ništa, a naročito ne vlast koju su «uzeli» prošlog leta, oni će biti skloni da situaciju zaoštre i da na političkoj polarizaciji još jednom pokušaju da pobede „na mišiće“. Takvom polarizacijom, koja ne miriši na dobro, Tadićev izborni štab veruje da će pridobiti gotovo sve Čedine glasove, ali da će izvršiti uspešan pritisak i na „mekše“ biračko telo DSS-a.\nNikolić, čini se, ima daleko lakši posao, i to ne zato što ima prednost od 4,5% glasova, već zato što mu je strateška pozicija lakša. Što Tadićeva kampanja bude agresivnije pokušavala da izvrši mobilizaciju glasača po osnovu polarizacije, a on joj bude parirao eskiviranjem i umerenim imidžom koji anulira polarizaciju, to će strateška prednost Nikolića biti jednostavnije zadržana. Iako medijski inferioran, Nikoliću je dovoljno da samo nastavi postojeću «pozitivnu» kampanju prikazujući sebe kao prihvatljivu, objedinjujuću i tolerantnu alternativu koja donosi promene svima onima koji su nezadovoljni stanjem u društvu, da ne napravi sebi «sveže» negativne poene, i silom efekta «drobljenja glasova» na drugoj strani usled njihovih protivrečnosti, a slivanjem socijalističkih i nekih narodnjačkih glasova u svoju korist, naći će se na pragu pobede.\nI pored svega, uticaj kampanja, njihovih strategija i različitih taktičkih pristupa, mada veoma bitan, ne mora da bude i odlučujući. Njihovo rasplamsavanje između dva kruga glasanja će svakako održati visoki nivo izlaznosti i izvršiti delimičnu preraspodelu preostalih glasova između dva protivkandidata, u srazmeri koju ipak niko ne može tačno da predvidi. Iako se čini da je jasno kako će glasovi Čedini i Pastorovi otići Tadiću, a Mrkonjićevi Nikoliću, ostaje enigma glasača Velje Ilića. Eventualna blaga i nevoljna Koštuničina podrška bi tu nešto mogla da promeni, ali ne previše jer je „mekše“ i „urbano“ krilo DSS-a već u prvom krugu glasalo za Tadića ili nije glasalo uopšte. Stoga nam se čini da je netačno spekulisanje nekih analitičara koji nas ubeđuju kako će većina Ilićevih glasača u drugom krugu preći Tadiću. Čak i da nije bilo oštrih antitadićevskih istupa Velje na početku i na kraju kampanje, verujemo da će veći deo tih birača ipak glasati za Nikolića. Na taj način Nikolić ulazi u trku kao blagi favorit i da je drugi krug sada, on bi imao više šanse na pobedu od Tadića. No, ako se uzme u obzir moguća podrška Koštunice, pa dogovor sa Rusima oko NIS-a i sa EU oko SSP-a, onda Tadić ima prostor da stigne i prestigne prednost koju je u prvom krugu ostvario njegov politički protivnik. Zato je jedino izvesno da je ishod drugog kruga predsedničkih izbora zaista neizvestan. I što je najgore, neizvesnost oko pobednika izbora se može produžiti i posle trećeg februara ako „margina pobede“ bude suviše mala i problematična.


Podgorica: Novinari saslušani, pušteni na slobodu (VIDEO) - Televizija K3\nPodgorica: Novinari saslušani, pušteni na slobodu (VIDEO)\n– Nakon hapšenja mlade koleginice Anđele Đikanović, ja sam svojim prijateljima rekao, sljedeći sam ja. Kao što njeno hapšenje nije bilo slučajno, ništa nije slučajno, jer je tu “super” NATO antihibridni tim sa raznoraznim forenzičkim metodama, koji sa određenim analitičarima iz Srbije, crtaju mete portalu IN4S – naveo je Raičević.\nU vili “Gorica” u Podgorici, koju za prijem visokih gostiju i delegacija iz inostranstva koriste crnogorski predsjednik Milo Đukanović i vlada te države, u nedjelju po podne se zapalila razvodna kutija, a kvar je brzo saniran.\n– Ovo je drugi slučaj u posljednjih nekoliko dana da se novinari hapse zbog navodnog širenja panike i nereda i objavljivanja lažnih vijesti. Po našem mišljenju, ova hapšenja, čak i kada se utvrdi da je riječ o neistinama i kršenju etičkog kodeksa novinara, nedopustiva su i smišljena da bi se ograničila ljudska prava i slobode i stvorio osećaj pravne nesigurnosti. Najveći proizvođač lažnih vijesti u Crnoj Gori je upravo ova vlast koja kreira ambijent straha i širi paniku zbog navodne odbrane države od spoljnih neprijatelja i sopstvenih građana. Tako se stavljaju pod tepih ključni problemi države – izostanak reformi, nedostatak vladavine prava i korupcija na najvišem nivou, a u Crnu Goru na mala vrata uvodi vanredno stanje. Na to ukazuju ne samo hapšenja novinara, već i cijelog jednog poslaničkog kluba – kazali su iz CIN-CG.\nLjubo i Bekrija Seferović ponovo oslobođeni optužbi za smrt Dženana Memića (VIDEO)Udruženje novinara Republike Srpske: Hapšenje troje kolega u Crnoj Gori je udar na slobodu informisanja


Krivokapić neće prisustvovati ustoličenju, najavio moguću zabranu skupa | Trebinje Danas\nKrivokapić neće prisustvovati ustoličenju, najavio moguću zabranu skupa\n30.08.2021. u 13:06\nCrnogorski premijer Zdravko Krivokapić rekao je danas da neće prisustvovati ustoličenju mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija 5. septembra u Cetinjskom manastiru, te da vlasti razmišljaju o zabrani skupa na Cetinju, ali samo u slučaju krajnje mjere.\n- Neću da idem na Cetinje, ne zbog toga što ne bih želio, nego ne želeći da svojim prisustvom dam bilo kakav negativan povod - rekao je Krivokapić na konferenciji za novinare.\nOn kaže da se razmatra zabrana skupa na Cetinju, ali samo kao krajnja mjera, ukoliko se procijeni da bi moglo da ima nesrazmjerne i nesagledive posljedice po građane.\nKrivokapić je naveo da je Crna Gora država mira i stabilnosti i da će takva ostati.\nUstoličenje mitropolita crnogorsko-primorskog Jaonikija zakazano je za 5. septembar na Cetinju.\nIz Mitropolije crnogorsko-primorske ranije je saopšteno da će se ustoličenje obaviti bez ranije planiranog svenarodnog sabora u želji da se pruži maksimalan doprinos miru i stabilnosti Crne Gore i poštuju epidemiološke mjere.\nOpozicione stranke predvođene Demokratskom partijom socijalista Mila Đukanovića, nevladine organizacije i pojedinci traže da se ustoličenje izmjesti sa Cetinja.


Politika: Srbi iz SAD u peticiji traže od Trampa da zaštiti srpski narod na Kosovu - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nSrbi iz SAD u peticiji traže od Trampa da zaštiti srpski narod na Kosovu\nSrpsko-američka zajednica pokrenula je onlajn peticiju u kojoj se obraća američkom predsedniku Donaldu Trampu i Kongresu, tražeći zaštitu srpskog naroda na Kosovu i Metohiji.\nU peticiji pod nazivom "Zaustavite progon pravoslavnih Srba na Kosovu i Metohiji", Tramp i članovi Kongresa se pozivaju da prestanu da podržavaju albansko rukovodstvo na čelu sa Hašimom Tačijem i stvaranje vojske pod njihovom kontrolom u srpskoj pokrajini Kosovo i Metohija.\nNa njih se apeluje da preduzmu sledeće korake: neodložno povuku podršku ilegalnoj vojsci Hašima Tačija, kojom se kriši Rezolucija SB UN 1244, objave rezoluciju kojom se osuđuje progon srpskih hrišćana, Jevreja, Roma i drugih manjina "od strane brutalnog režima" Hašima Tačija, ponude podršku i pomoć proteranim manjinama u regionu.\nTakođe se pozivaju da sazovu sednicu Senata o uticaju i troškovima destabilizujuće spoljne politike SAD prema Srbiji i srpskoj pokrajini Kosovo i Metohija, da se povuku svi predstavnici SAD sa Kosova koji su bili pre njegove administracije i zamene ih sa predstavnicima administracije predsednika Trampa.\nPodseća se da je veliki broj Srba proteran sa KiM, kao i na niz incidenata prema srpskom narodu.\n"Stoprocentna taksa nametnuta je Srbiji, dok je Albaniji spuštena na nulu. Sve ovo je napor režima Hašima Tačija da u potpunosti protera srpske hrišćane i druge etničke manjine na Kosovu, uključujući Jevreje i Rome", navodi se u peticiji.\nU toj peticiji se ističe da je Savet Evrope označio Hašima Tačija kao vođu albanskog kriminalnog kartela koja je poput mafije, a uključena je u šverc heroina, oružja i ljudskih organa.\n"Prema Karli Del Ponte, nekadašnjem tužiocu Međunarodnog suda u Hagu za ratne zločine na teritoriji bivše Jugoslavije, Hašim Tači, takođe je odgovoran za krađu organa 300 Srba i drugih nealbanskih manjina u zatvorima smrti u Albaniji", stoji u peticiji.\nU peticiji, koju je za dva dana potpisalo skoro 2.000 ljudi, podseća se da je milion Srba glasalo na izborima za Trampa.\nIstiče se da je pokrajina Kosovo i Metohija kolevka srpske civilizacije.\n"Ono što je Jerusalim Jevrejima, to je Kosovo i Metohija Srbima. Identitet srpskog naroda neodvojiv je od srpske pokrajine Kosovo i Metohija. Sama reč "Kosovo" je srpska, ne albanska", napominje se u peticiji.


Savet za štampu: Blic, Alo i Novi standard prekršili Kodeks - Raskrikavanje\n08.05.2018. Marija Vučić Foto: Raskrikavanje\nSavet je odlučio da je Blic prekršio Kodeks jer nije brisao uvredljive komentare na Fejsbuk strani ispod teksta „Premijerka Ana Brnabić sinoć u plišu, a njena partnerka oduševila modnom kombinacijom za crveni tepih”.\nU žalbi Beogradskog centra za ljudska prava navedeno je da su diskriminatorni komentari objavljeni na Fejsbuk profilu lista „čija velika popularnost predstavlja pogodno tle za raspirivanje mržnje i netrpeljivosti, pozivanje na nasilje i jačanje predrasuda prema LGBT populaciji".\nIz Blica su objasnili da se uzdržavaju od brisanja komentara sa društvenih mreža pre odluke suda „zbog opasnosti od cenzure”.\nSavet za žalbu, koji je prvi put odlučivao u slučaju kada su sporni komentari na društvenim mrežama a ne tekst, podseća da su, prema njihovoj ali i sudskoj praksi, uključujući i odluke Evropskog suda za ljudska prava, redakcije odgovorne za objavljene komentare čitalaca. Blicu je naloženo da ovu odluku objavi na svom Fejsbuk profilu.\n„Komisija još jednom podseća da prvi put odlučuje o ovom slučaju, te poziva sve redakcije da uzmu u obzir odluku Komisije koja će biti osnov za dalju praksu Saveta”, navode iz ovog tela.\nBlic je prekršio i tačke Kodeksa koje se odnose na istinitost izveštavanja, odgovornost novinara i novinarsku pažnju sa tekstom "Krali gorivo, napredovali u karijeri". Kako je odlučila Komisija, Blic nije poštovao pretpostavku nevinosti Branka Lazarevića, nekadašnjeg otpravnika poslova u Atini, već je na njegov račun bez dokaza izneo "veoma teške optužbe za malverzaciju i krađu i spekulacije predstavio kao činjenice".\nJavnu opomenu je dobio portal Novi standard jer je tekstom „O propagandi televizije N1” prekršio tačke koje se tiču istinitosti izveštavanja, novinarske pažnje i poštovanja privatnosti.\nTabloid Alo je, prema odluci Komisije, takođe prekršio Kodeks u delovima koji se odnose na istinitost izveštavanja i nezavisnost od pritisaka u tekstu "Sprema se rat koji niko neće preživeti?!"\n"Većina članova Komisije zaključila je da naslov teksta ne odgovara suštini, odnosno da u tekstu nema nikakvih informacija koje bi opravdale tvrdnje iz naslova da se sprema rat koji niko neće preživeti i da će svet biti uništen za 24 sata. U opremi se kao činjenice saopštavaju pretpostavke i nagađanja redakcije, odnosno urednika, koje ne potvrđuju ni sagovornici u samom tekstu", navodi se u obrazloženju.\nŽalbu Savetu je podnela i novinarka N1 Maja Sikimić jer su, kako je navela, u tekstu Nebojše Bakareca na portalu Novi standard između ostalog izneti neistini podaci o biografiji njenog oca Vladimira Nikolića koji je „za vreme Miloševića uhapšen i osuđen u montiranom političkom procesu, da bi posle petooktobarskih promena bio pravno i moralno rehabilitovan”.\nBakarec se, međutim, prema oceni Saveta, nije bavio političkom pozadinom tog procesa niti rehabilitacijom, već se zadržava samo na tome da je bio osuđen i „nečasno otpušten iz DB-a”, čime je prećutao činjenice koje mogu bitno da utiču na stav čitalaca.\n„Komisija posebno ukazuje na to da je, sa etičkog stanovišta, neprihvatljivo da se autor „obračunava“ sa novinarkom televizije N1 i njenim ocem nezadovoljan emisijom druge novinarke te televizije”, navodi se u obrazloženju Saveta za štampu.\nNa sednici se, po žalbi Gej lezbejskog info centra, diskutovalo i o Kurirovom tekstu „Senzacionalno Mira Škorić: Uhvatila sam verenika sa muškarcem! Da sam imala pištolj, ubila bih obojicu!” ali je Komisija procenila da nije bilo prekršaja Kodeksa.\nIsta odluka doneta je i u slučaju nedeljnika Kikindske zbog fotomontaže koja je, prema mišljenju podnosioca žalbe, bila uvredljiva za Mađare.


Policija: Privedeno 18 osoba tokom protesta, osmoro za krivična dela - Sputnjik Srbija\n16:45 22 Januar 2021\nPolicija: Privedeno 18 osoba tokom protesta, osmoro za krivična dela\n09:23 18.03.2019 Preuzmite kraći link\nTokom protesta u subotu i nedelju, u Beogradu je privedeno je 18 lica — devet zbog prekršaja zakona o javnom redu i miru, a osam zbog krivičnih dela, izjavio je danas direktor policije Vladimir Rebić.\n„Od devet lica procesiranih pred nadležnim sudom, sedam njih je zbog slučaja vođenog po hitnoj proceduri i šest njih je osuđeno zatvorom do 30 dana, jedan novčano, dok se protiv dva lica vodi prekršajni postupak“, rekao je Rebić za RTS.\nOn je objasnio da se radi o licima koja su se na „drzak i bezobziran“ način ponašala prema zaposlenima u RTS-u i prema policijskim službenicima, a da je policija postupala zakonito i krajnje uzdržano.\n„Fizička snaga je primenjena isključivo prema najagresivnijim počiniocima, koji su najviše ugrožavali bezbednost. U svim ostalim slučajevima išli smo sa upozorenjima. Krajnje uzdržano smo reagovali“, rekao je Rebić i dodao da će unutrašnja kontrola ispitati da li je eventualno došlo do prekoračenja.\nProtest ispred Predsedništva\nRebić je rekao da je šest policajaca povređeno i dodao da će se nakon ovih događaja promeniti taktika policije.\n„Sada ćemo, ukoliko se na ovakav način nastave protesti, morati da angažujemo više policijskih službenika i da budemo na usluzi građanima“, rekao je Rebić i dodao da će policija postupati isto ukoliko bude protesta danas u 15 sati.\n„Nećemo dozvoliti nasilje, i svi koji budu učinili prekršaj ili krivično delo biće procesirani. Pozivam građane da se uzdrže i obavljaju proteste u skladu sa zakonom“, rekao je direktor policije.\nPovodom zahteva Boška Obradovića da privedena lica budu puštena, Rebić je rekao da je Srbija pravna država i da se policija ne meša u odluke drugih nadležnih organa i ne može da utiče na odluku da se uhapšeni demonstranti oslobode.\nOn je naveo da nije tačna informacija da je policija uhapsila decu, budući da najveći broj uhapšenih ima 20, a neki i 40 godina.\nprivođenje, protest, Srbija\n16:33 Nacionalna garda završila u garaži /foto, video/\n16:13 Vučić najavio pomoć da se dovrši crkva u Šumaricama


Strpljenje Vašingtona za Ukrajinu na izmaku - 29.12.2015, Sputnik Srbija\nStrpljenje Vašingtona za Ukrajinu na izmaku\nPolitička nesloga u Ukrajini ugrožava ne samo budućnost te zemlje nego i ugled američkog predsednika Baraka Obame, čija administracija podržava ukrajinske... 29.12.2015, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, ukrajina, barak obama, arsenij jacenjuk, petro porošenko, viktorija nuland, džozef bajden\n08:00 29.12.2015 (Osveženo: 09:57 26.01.2022)\n© Sputnik / Mikhail Palinchak / Uđi u foto-galerijuPorošenko u poseti SAD\nPolitička nesloga u Ukrajini ugrožava ne samo budućnost te zemlje nego i ugled američkog predsednika Baraka Obame, čija administracija podržava ukrajinske vlasti, piše analitičar Rojtersa.\nTokom svoje poslednje posete Kijevu potpredsednik SAD Džozef Bajden je izjavio da s ukrajinskim činovnicima razgovara češće nego sa svojom ženom.\nPrema izveštajima Bajdenove kancelarije, počev od 2014. godine, američki potpredsednik je 40 puta razgovarao telefonom s ukrajinskim predsednikom Petrom Porošenkom i 16 puta s premijerom te zemlje Arsenijem Jacenjukom. Bajden je, pored toga, četiri puta posetio Kijev i imao nekoliko susreta s Porošenkom i Jacenjukom u Vašingtonu i Evropi.\n„Ipak, nesuglasice u vladajućoj koaliciji rastu i mnoge reforme se ne sprovode. Ako rukovodstvo Ukrajine padne, u nezgodnom položaju će biti i Vašington, i Evropska unija, i Međunarodni monetarni fond, koji su žrtvovali odnose s Rusijom zarad Ukrajine. Administracija Obame je zajedno s Evropskom unijom uložila mnogo napora da omogući uspešan revolucionarni prevrat u Ukrajini u februaru 2014. godine“, piše u članku.\nAutor teksta navodi da je, bez obzira na to što su 2014. američki činovnici i članovi Kongresa više od sto puta posetili Ukrajinu, „projekat sada u opasnosti da propadne“.\n„Ako se to dogodi, Ukrajina će izgubiti mogućnost da izađe na kraj s haosom i korupcijom, a Obaminu administraciju će lišiti jednog od retkih uspeha u spoljnoj politici“, piše analitičar.\nOn navodi da su u prvo vreme posle promene vlasti u Ukrajini „vesti iz Kijeva bile samo pozitivne“, — zamenica državnog sekretara SAD Viktorija Nuland nabrajala je spisak reformi koje je započela ukrajinska Vlada, izjavljivala je da je Ukrajina „počela da stvara novu naciju pod sopstvenim uslovima“.\n„To je bila dugoočekivana svetlost za administraciju Obame koja je preživljavala spoljnopolitičke neuspehe u Libiji, Iraku, Siriji i Avganistanu. Ali u poslednjih nekoliko meseci, tok reformi u Ukrajini je gotovo zaustavljen, mnoge od njih su ostale samo na papiru“, smatra autor članka.\nPored toga, došlo je do sukoba saveznika predsednika Porošenka i pristalica Jacenjuka — neki susreti su počeli da se završavaju javnim skandalima.\nTokom jedne sednice ministar unutrašnjih poslova Ukrajine Arsen Avakov je polio čašom vode guvernera Odeške oblasti Mihaila Sakašvilija.\n23 Decembar 2015, 22:52\nPrema informacijama analitičara Rojtersa, visoki ukrajinski činovnik, koji je insistirao na anonimnosti, izjavio je da je tokom susreta s Porošenkom u Kijevu Bajden upozorio ukrajinskog predsednika da sadašnje ukrajinsko rukovodstvo ima „poslednju šansu da ispravi nešto i da su rezultati veoma važni za Sjedinjene Države“.\nBajden je takođe izjavio da je „strpljenje (američkih vlasti) na izmaku“, navodi se u tekstu.\nAnalitičar navodi da se u ovom trenutku ostavka ukrajinskog ministra Arsenija Jacenjuka razmatra kao moguća varijanta razvoja događaja, a upravo će to biti glavni udarac za američki uticaj u zemlji.\n„Vašington Jacenjuka, koji tečno govori engleski, posmatra kao glavnu nadu za sprovođenje ukrajinskih reformi. Ipak, prema drugom izvoru, bliskom Porošenku, Vašington je saglasan da radi s bilo kojim premijerom, dok je aktuelna koalicija na vlasti“, piše analitičar.


► Ne nosite lekove na plažu\n- Probiotik svakako nije proizvod koji efekat ostvaruje odmah po primeni, kao na primer lekovi protiv bolova i zbog toga je besmisleno nositi ga u neseseru na plažu - navodi dr Korčok. - Probiotici koji su bili izloženi visokoj temperaturi nekoliko dana, neće delovati. Kada je reč o ovim preparatima treba ih uzimati prema vrsti tegoba, jer nije isto da li vas muče nadutost i gasovi, ili želite da sprečite putničku dijareju. Kada pričamo o putničkoj dijareji na primer, dokazano dejstvo ima probiotska kvasnica s. bulardi u dozi od pet do 20 milijardi jedinica CFU, koje se koriste da izraze snagu preparata.\nNajveće svetske farmaceutske kompanije okupljenje u Udruženju proizvođača inovativnih lekova Inovia su spremne da rade zajedno sa nadležnim državnim institucijama na definisanju potreba...


Imajući to u vidu samo jedan pogled na Anantara Peace Heaven Tangalle Resort, učiniće da odmah poželite da se nađete na takvom mestu i rezervišete kartu u jednom pravcu.\nSmešten između plantaži kokosa i zlatnih obala okeana, ovo prelepo i ekskluzivno mesto sasvim opravdano nosi naziv “Anantara rajski mir” jer omogućuje gostima da uživaju u gotovo rajskim prizorima - egzotične plaže, obilazak kulturnih znamenitosti, prirodne parkove, posmatranje kitova.\nOvo odmaralište poseduje 152 sobe i vile sa bazenima, a sve je inspirisano starinskim dizajnom Šri Lanke sa samo začinskim dodatkom 21. veka. Sve će vas ovde zaista impresionirati. U standardnim sobama terase i balkoni su sastavni deo eksterijera, dok su vam na raspolaganju vinski hjumidor, Wi Fi i veliki TV sa ravnim ekranom. No, činjenica je da ga nećete preterano koristiti.\nSPA centar u okviru ovog odmarališta je nešto što svakako morate iskusiti. Na raspolaganju su vam ajurvedski tretmani, tretmani refleksologije, salon za ulepšavanje, kozmetički salon, kao i specijalna oblast za relaksaciju, teretana… Ko bi ovome odoleo?\nU skladu sa luksuzom kojim raspolaže, ovaj resort će vam ponuditi neverovatno kulinarsko iskustvo kroz mnogobrojne restorane koji u ponudi imaju italijansku, mediteransku i naravno, kuhinju Šri Lanke.


brisel - Sputnjik Srbija\n16:15 02 Mart 2021\nItalijanski list „Stampa“ štiti interese birokratije Evropske unije koja teško podnosi činjenicu da Rimu više pomažu Moskva i Peking od Brisela, zbog čega na sve moguće načine pokušava da anulira simpatije Italije prema Rusiji, izjavio je dekan Fakulteta za menadžment i politiku na MGIMO Henri Sardarjan za list „Vzgljad“.\n„Hašime, Federika najviše voli sa tobom da se ljubi“: Detalji susreta lidera regiona u Briselu /video/\nKonstataciju predsednika Aleksandra Vučića da su na večeri sa visokom predstavnicom EU Federikom Mogerini lideri Zapadnog Balkana pokazali spremnost za jaču međusobnu saradnju, najavila je, čini se, i atmosfera pred početak večere u Briselu.\nDogovor Brisela i Londona: U ponedeljak kreću pregovori o „bregzitu“\nEvropska unija i Vlada Velike Britanije objavile su u zajedničkom saopštenju da će pregovori o izlasku Velike Britanije iz EU početi u ponedeljak 19. juna, kako je i planirano, prenosi Rojters.\nNastavkom dijaloga bez Zajednice srpskih opština, a naročito njegovim podizanjem na viši nivo, Beograd bi na neki način „kapitulirao“, prihvatio dalje razgovore iako Albanci nisu uradili ništa iz prethodnog perioda.\nStotine ljudi protestuje protiv protiv Trampa i NATO u Briselu\nNekoliko stotina demonstranata okupilo se danas na prostoru kod zgrade u Briselu u kojoj se održava Samit NATO, u znak protesta protiv Alijanse i predsednika SAD Donalda Trampa.\nHiljade ljudi na protestu protiv Trampa u Briselu (video)\nHiljade ljudi protestuje u Briselu protiv posete američkog predsednika Donalda Trampa Belgiji.\nPriština pojela EU — Beograd „guta žabe“\nTrenutno, kosovskim Albancima je mnogo bitnije da su u dobrim odnosima sa NATO-om nego sa EU, iz prostog razloga jer pod NATO štitom Brisel ne može da im zatvara vrata niti postavlja ultimatume.\nPozvao ženu iz publike da zapeva, a ona mu ukrala šou\nDelegacija Beograda opet na najvišem nivou u Briselu\nSrpska delegacija na sastanak u Brisel ide na najvišem nivou, saznaje RTS.\nBeograd—Priština, kome više odgovara nastavak pregovora\nU današnjoj emisiji „Svet sa Sputnjikom” razgovaramo o predstojećim pregovorima Beograda i Prištine u Briselu.\nMorala bi i ovako poljuljana EU da pamti: kada se jednom na Balkanu upali fitilj ratnog zla, njega je teško ugasiti. Kada se ovde raspire nacionalistički duhovi oni se mnogo teško vraćaju u bocu.\nKako Vučić „čita“ poruke iz Moskve i Brisela\nSrbija u ovom trenutku ne menja i neće promeniti svoju politiku, bez obzira na zahteve ili poruke koji stižu iz Brisela i Moskve, kaže premijer Aleksandar Vučić.\nBrisel: Eksplozija u Institutu za kriminologiju „nije slučajna“\nNa Institutu za kriminologiju na severu Brisela rano jutros je eksplodirala bomba, povređenih nema, jer je zgrada u to vreme bila prazna, a iz protivpožarne zaštite kažu da „najverovatnije nije slučajnost“, javlja TV stanica RTL.\nTurska nudi državljanstvo sirijskim izbeglicama\nTurska je spremna da sirijskim izbeglicama ponudi državljanstvo, što bi dodatno moglo da zakomplikuje odnose između Brisela i Ankare, piše list „Fajnenšel tajms“.\nBrisel: Uhapšeno 12 osoba zbog planiranja novih napada\nU Briselu je, nakon policijskih racija u 40 domova širom Belgije, uhapšeno 12 osoba zbog sumnje da su planirale nove napade, saopštila je kancelarija federalnog tužioca.c\nDa li je Amerika dala zeleno svetlo kosovskim zvaničnicima da prekinu briselski proces ili Kosovo traži novu „formulu“ da ih ležerno zaobiđe?\nEU i Priština dogovaraju odlazak Euleksa\nRazlog zbog koga se u EU razmišlja o smanjenju misije na Kosovu leži u velikim troškovima ove misije za koju države članice više nisu spremne da izdvajaju sredstva. Poslednji proračun iz 2014. godine kaže da se na ovu misiju od njenog dolaska na Kosovo 2008. godine potrošilo više od milijardu evra.\nOrganizatori terorističkog napada na Brisel, u kojem je 22. marta poginulo 32 ljudi, prvobitno su planirali da izvrše novi napad na Pariz, ali su se kasnije ipak odlučili za belgijsku prestonicu nakon hapšenja nekih od glavnih osumnjičenih, saopštilo je belgijsko državno tužilaštvo.


Tajni ugovor: Kako je Britanija nadmudrila EU oko vakcina - NOVA portal\nSvet Autor:Ksenija Stojiljkovic02. maj. 202115:44 > 15:51\nSAD deli milione doza vakcina AstraZeneke drugim zemljama\nAstraZeneka je u februaru i martu, kada je EU zahtevala od Velike Britanije da deo svojih doza preusmeri u Evropu kako bi nadoknadila manjak ponude, umjesto u EU, isporučila najmanje dve pošiljke vakcina Australiji, prenosi Telegraph.\nUprkos tome što su se pregovori između zemalja sprovodili u tajnosti, novinari Telegrafa su saznali da je početkom ove godine AstraZeneka dobila dozvolu za izvoz u Australiju, s time da je zauzvrat Britanija dobila pristup 10 miliona doza vakicina koje je proizveo Indijski institut za lekove.\nVeć primila 5 miliona doza iz Indije\nPrema ugovoru između Velike Britanije i AstraZeneke, ovaj dogovor je bio legalan, jer sporazum omogućuje kompaniji da nadoknadi svaku nestašicu u domaćoj proizvodnji nabavkom doza iz svojih inostranih pogona.\nOvaj dogovor takođe pokazuje da je Australija osigurala dovoljne količine vakciina, dok je Britanija nastavila da dobija potreban broj doza kako bi ispunila svoje ciljeve. To nije promenilo ukupan broj doza koje bi Velika Britanija trebalo da dobije od AstraZeneke, koji još uvek iznosi 100 miliona.\nVelika Britanija je u martu primila 5 miliona doza iz Indije, iako je sada upitno hoće li indijske vlasti pristati da pošalju preostali deo pošiljke u trenutku kada dnevno beleže više od 350.000 infekcija dnevno. Ostaje nejasno da li je Australija jedina zemlja koja ima korist od takvog sporazuma.\nVelika Britanija je od više farmaceutskih kompanija naručila 517 miliona doza vakcina, što je dovoljno da dva i po puta imnunizuje čitavu populaciju sa tri doze.\nMoguće zahlađenje odnosa s EU\nPrve informacije o britanskom ugovoru s Australijom pojavile su se 8. aprila, kada je Sandej Morning Herald izvestio da je u Australiju dopremljeno 717.000 doza proizvedenih u Velikoj Britaniji.\nPrva serija od 300.000 doza dopremljena je 28. februara, nekoliko nedeljea nakon što je Evropska komisija usvojila ograničenja za izvoz vakcina koje su proizvedene u EU. Druga je pristigla nakon što je Brisel službeno blokirao AstraZenekin zahtev za isporuku 250.000 doza u Australiju iz Italije.\nOvaj sporazum mogao bi dodatno da razljuti EU koja već sada tuži AstraZeneku zbog kašnjenja isporuke vakcina.\nAstraZeneka nije komentarisla navode.\nAstrazenekaBritanijaeukoornakoronavirusTajni ugovorvakcineVelika Britanija


U Ženevi postignut dogovor u Ukrajini\nDržavni sekretar Džon Keri i visoka predstavnica EU , Ketrin Ešton nakon razgovora o situaciji u Ukrajini, Ženeva, 17. april, 2014.\nAmerički državni sekretar Džon Keri saopštio je da su na današnjim razgovorima u Ženevi šefovi diplomatija Ukrajine Rusije, Sjedinjenih Država i Evropske unije postigli dogovor o merama za ublažavanje tenzija u Ukrajini.\nPošto se kriza u Ukrajini pogoršala u ranim jutarnjim satima, na četvorostranim prazgovorima u Ženevi postignut je dogovor o mogućem diplomatskom pomaku. Državni sekretar Džon Keri, njegov ruski kolega i predstavnici Ukrajine, kao i drugi evropski lideri postigli su sporazum o de-eskalaciji zategnutosti izmedju Rusije i Ukrajine i, kako je navedeno, „uspostavljanju bezbednosti za sve gradjane.“\n„Sve ilegalne oružane grupe moraju da se razoružaju. Sve ilegalno zauzete zgrade moraju biti vraćene legitimnim vlasnicima, dok ilegalno okupirane ulice i druga javna mesta u ukrajinskim gradovima moraju da budu napuštena.“\nKeri je upozorio Rusiju da napredak mora biti postignut do vikenda ili će uslediti nove sankcije.\nNeposredno nakon toga, na brifingu za medije u Beloj kući, predsednik Barak Obama je rekao da se nada da će Rusija ispoštovati ovaj sproazum. On je medjutim, takodje ukazao da, uzevši u obzir prošlu praksu, nema uveravanja o saradnji od strane Moskve. Američki predsednik je takodje istakao da njegova administracija održava kontakte sa evropskim saveznicima o mogućim novim sankcijama ukoliko Rusija ne održi reč povodom sporazuma.\nTokom noći, stotine pripadnika pro-ruskih paravojnih snaga naoružanih granatama i Molotovljevim koktelima napali su jednu bazu ukrajinske nacionalne garde na Crnom moru.\nUkrajinski funkcioneri su saopštili da su njihovi gardisti ispalili upozoravajuće hice, ali da se napadači nisu povukli i da je vojska morala da odgovori.\nVršilac dužnosti ukrajinskog predsednika Oleksander Turčinov je u izjavi u parlamentu nazvao pripadnike paravojih snaga teroristima i izneo svoju verziju incidenta.\n„U Mariupolu, teroristi su pokušali da upadnu u vojnu bazu, sa ciljem da zaplene arsenal i vojna vozila. Nakon trećeg pokušaja da upadnu u zgradu uz pomoć oružja, granata i Molotovljevih koktela, kriminalce je napala nacionalna garda. Trojica pripadnika paravojnih snaga su ubijeni, 13-oro je ranjeno i 63-oje uhapšeno.“\nNešto ranije, ruski predsednik Vladimir Putin je u kontakt programu na ruskoj televiziji danas za krizu okrivio ukrajinsku vladu, ali je istakao da su razgovori u Ženevi važni:\n„Nadam se da ćemo, nakon svega, uspeti da shvatimo u kojoj rupi i na kojoj litici se tekuća vlada kreće i uvlači zemlju u to. Mislim da je početak današnjih razgovora veoma važan, jer je važno da zajedno razmislimo kako da prevazidjemo ovu situaciju i ponudimo istinski dijalog narodu, a ne samo nešto što liči na dijalog.“\nPutin je rekao da je demokratski proces jedini način da se vrati red u Ukrajinu.\nOn je takodje nazvao „besmislicom“ izveštaje da ruske vojne jedinice operišu u Ukrajini, rekavši da separatističke akcije sprovode lokalni stanovnici.\nMedjutim, administracija predsednika Obame i druge zapadne vlade su optužile Rusiju da nastoji da destabilizuje Ukrajinu kao izgovor za zauzimanje novih delova njene teritorije posle prošlomesečne aneksije Krima.\nU medjuvremenu, američki sekretar za odbranu Čak Hejgel je objavio da je predsednik Obama odobrio novu pošiljku ne-smrtonosnog oružja ukrajinskoj vojsci, dok je komanda NATO-a saopštila da je alijansa uputila pet ratnih brodova u Baltičko more u znak podrške istočnoevropskim članicama.


U petak prvi let iz Beograda za Peking - Studio B\nU petak prvi let iz Beograda za Peking Tanjug, RTS\nEkonomijaEkonomija Pocetna 13. 09. 2017. 09:01:44\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali najavio da će u petak biti organizovan prvi let iz glavnog grada za Peking. Mali je za RTS rekao da se direktna linija Beograd-Peking uspostavlja ponovo posle mnogo godina.\nRuta leta je, prema rečima gradonačelnika Beograd – Prag, Prag – Peking, ali putnici neće morati da izlaze iz aviona.\nEr Srbija leti za Njujork, kaže Mali, a kineska kompanija vezaće Beograd za Daleki istok što srpsku prestonicu čini jedinim gradom u regionu sa takvim avio vezama.\n„To je veoma važno zbog privrednog rasta, zato što svako ko dolazi iz tih regiona, a želi da ode, na primer, u Skoplje ili Bosnu, doći će prvo u Beograd“, kaže Mali i dodaje da će to biti odlična prilika da se tih nekoliko dana koliko oni budu boravili u Beogradu, iskoriste za razgovor o privrednoj saradnji.\n„Dani Pekinga” – velika čast za Beograd


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Blizanci rođeni u različitoj deceniji\nMargita Velasko sa Floride je otišla na porođaj 31. decembra. Bebu Marčela je rodila carskim rezom oko minut pre ponoći, a njegovog brata Stefana nekoliko momenata pošto je sat proglasio 2010. godinu. Toliko je bilo potrebno lekarima da obe bebe izvade iz stomaka.\nHuan, otac blizanaca, je rekao da će jednoga dana kada odrastu verovatno biti zanimljivo da rođedan slave različitim danima ili da dočekuju svoj dan u ponoć.\nRođeni živi i zdravi 10 nedelja pre vremena, blizaci su pravi novogodišnji poklon svojim roditeljima.


U Italiji predizborna tišina uoči opštih izbora\nPrema rezultatima predizbornih anketa, vodi Demokratska partija lijevog centra na čelu sa Pjer Luđi Berzanijem, a potom slijede koalicije na čijem su čelu odlazeći premijer Mario Monti i bivši šef italijanske vlade Silvio Berluskoni.\nIzbori se održavaju u vrijeme duboke recesije i sprovedenih mjera štednje koje su izazvale nezadovoljstvo italijanske javnosti. Izbori će biti budno praćeni iz evrozone i posebna pažnja biće usmjerena na posvećenost naredne vlade mjerama štednje.\nRezultati predizbornih anketa ukazali su i na porast popularnosti političkog pokreta "Pet zvijezda" komičara Bepe Grilja. Ovaj pokret održao je juče predizborni miting u Rimu na kojem je bio veliki broj ljudi.\nItalijanski izbori održavaju se dva mjeseca ranije, jer je Berluskonijeva stranka povukla podršku Montijevoj tehnokratskoj vladi.\nMonti je proveo mjere štednje u državnim službama u okviru napora za smanjenje troškova zaduženja i održanja povjerenja finansijskih tržišta.\nBerzani je najavio da će, ako njegova stranka dobije izbore, podržati Montijeve reforme, ali i istakao da evropska politika treba da učini više na unapređenju rasta i zaposlenja.


Za promociju poljoprivrednih proizvoda, EU daje 183 miliona evra - Agro TV\nPočetna Novo Za promociju poljoprivrednih proizvoda, EU daje 183 miliona evra\nZa promociju poljoprivrednih proizvoda, EU daje 183 miliona evra\nEvropska komisija raspisala je pozive za podnošenje predloga za evropske programe promocije poljoprivrednih proizvoda u EU i inostranstvu.\nOve godine poseban fokus stavljen je na promociju proizvoda i poljoprivrednih metoda koji direktnije podržavaju ciljeve evropskog zelenog sporazuma, poput organskih proizvoda, voća i povrća i održive poljoprivrede.\nZa 2021. godinu ukupan budžet od 182,9 miliona evra dodeljuje se za promociju poljoprivredno-prehrambenih proizvoda unutar i izvan EU. Od ukupnog budžeta, 173,4 miliona evra namenjeno je sufinansiranju programa promocije koji će biti izabrani među predlozima posle objavljenih poziva.\nSkoro polovina budžeta (86 miliona evra) namenjenog sufinansiranju programa promocije biće namenjena kampanjama koje su direktnije u skladu sa evropskim ambicijama Zelenog dogovora, a posebno strategijom „Od njive do kuhinjskog stola“ (Farm to Fork). To uključuje programe promocije organskih proizvoda sa ukupnim budžetom od 49 miliona evra i održive poljoprivrede sa budžetom od 18 miliona evra. Dalje, 19,1 miliona evra je opredeljeno za promociju voća i povrća u kontekstu uravnotežene ishrane.\nZa programe promocije u zemljama van EU opredeljeno je 88,1 miliona. To uključuje programe koji ciljaju zemlje sa visokim potencijalom za rast, poput Južne Koreje, Japana, Meksika i Kanade. Pored toga, programi bi, takođe, trebalo da informišu potrošače o različitim šemama kvaliteta EU ili promovišu visoke standarde bezbednosti i kvaliteta EU, kao i raznolikost i autentičnost evropskih proizvoda.\nOčekuje se da će odabrani programi povećati konkurentnost i potrošnju poljoprivredno-prehrambenih proizvoda EU širom sveta.\nŠirok spektar tela, poput trgovinskih organizacija, organizacija proizvođača i poljoprivredno-prehrambenih grupa odgovornih za promotivne aktivnosti, može da se prijavi za finansiranje i podnese svoje predloge. Projekti će se posebno procenjivati s obzirom na održivost kriterijuma proizvodnje i potrošnje, u skladu sa klimatskim i ekološkim ciljevima ZPP-a, evropskim zelenim ugovorom i strategijom „Farm to Fork“.\nPredlozi bi trebalo da se podnesu do 28. aprila 2021. do 17 časova (Brisel) putem namenskog portala. Komisija će na jesen proceniti predloge i objaviti korisnike. CHAFEA, Izvršna agencija EU za potrošače, zdravstvo, poljoprivredu i hranu, pruža brojne alate koji pomažu podnosiocima zahteva da uspešno predaju svoje predloge.


Izvor: Politika, 13.Mar.2008, 12:00\nIspunjavanje zdravstvenih uslova\nZaposleni moraju da ispunjavaju određene zdravstvene uslove, zavisno od prirode posla, ali imaju i pravo da kontrolišu zdravlje prema rizicima svog radnog mesta.\nAko se radi o radnom mestu sa povećanim rizikom, propisano je da poslodavac mora zaposlenog da uputi na lekarski pregled, a radnik ima pravo i obavezu da obavi taj lekarski pregled. Ako je u izveštaju službe medicine rada utvrđeno da je zaposleni zdravstveno sposoban za >> Pročitaj celu vest na sajtu Politika << rad na radnom mestu sa povećanim rizikom, on je dužan da radi na tom radnom mestu. Ukoliko se na lekarskom pregledu utvrdi da ne ispunjava propisane zdravstvene uslove, zaposleni ima pravo da odbije da radi na tom radnom mestu.\nPoslodavac je dužan da radnika premesti na drugo radno mesto koje odgovara njegovim zdravstvenim sposobnostima. Neispunjavanje posebnih zdravstvenih uslova za rad na radnom mestu sa povećanim rizikom ne može biti razlog za otkaz ugovora o radu. Međutim, ukoliko kod poslodavca ne postoji drugo odgovarajuće radno mesto na koje bi mogao da premesti zaposlenog, postavlja se pitanje da li tada može da mu otkaže ugovor o radu, i iz kojih razloga.\nTakav slučaj je kada poslodavac, zbog smanjenja obima poslova, ukine radno mesto na kome je zaposleni do tada radio, i premesti ga na drugo radno mesto sa povećanim rizikom: na primer, molere prebaci na radno mesto zidara uz prekvalifikaciju, ali i uz utvrđivanje da li su zdravstveno sposobni za rad na visini. Oni koji nisu zdravstveno sposobni, a ne mogu da se rasporede na drugo mesto, mogu da postanu tehnološki višak.\nAko se radi o privremenoj sprečenosti za rad zbog bolesti, nesreće na radu ili profesionalnog oboljenja, poslodavac ne može zaposlenom da uruči otkaz. Radniku koji je postao invalid rada, poslodavac je dužan da obezbedi obavljanje poslova prema preostaloj radnoj sposobnosti. Takođe, ako se pregledom utvrdi da kod zaposlenog postoji opasnost od nastanka invalidnosti na određenim poslovima, poslodavac je dužan da mu obezbedi obavljanje drugog odgovarajućeg posla.Ako zaposleni odbije da radi ponuđeni posao, poslodavac može da mu otkaže ugovor o radu.\nDan pre: 12.Mar.2008\nDan posle: 14.Mar.2008


Tramp: Hilari Klinton bila u dosluhu sa Rusima - 25.02.2019, Sputnik Srbija\nAmerički predsednik Donald Tramp ponovo je optužio svoju rivalku na predsedničkim izborima 2016. godine i tadašnju kandidatkinju demokrata Hilari Klinton, da je... 25.02.2019, Sputnik Srbija\n07:55 25.02.2019 (Osveženo: 09:14 25.02.2019)\nAmerički predsednik Donald Tramp ponovo je optužio svoju rivalku na predsedničkim izborima 2016. godine i tadašnju kandidatkinju demokrata Hilari Klinton, da je bila u dosluhu s ruskim vlastima.\n„Jedini dosluh s Rusima imala je pokvarena Hilari Klinton i Demokratski nacionalni komitet. A gde su serveri koje je Nacionalni komitet Demokratske partije odbio da preda FBI…“, napisao je Tramp na svom nalogu na Tviteru.\nAmeričke obaveštajne agencije optužuju Rusiju za navodno mešanje u predizbornu kampanju 2016. godine. Tramp i njegovi najbliži saradnici više puta su poricali sve navode o bilo kakvim neprikladnim kontaktima sa ruskim zvaničnicima tokom predizborne kampanje 2016. godine.\nMoskva je takođe više puta nazivala neosnovanim tvrdnje o pokušajima da utiče na predsedničke izbore u Sjedinjenim Američkim Državama.


Kusturica postaje direktor Centralnog pozorišta ruske vojske - Leutar.net\nKusturica postaje direktor Centralnog pozorišta ruske vojske\nReditelj Emir Kusturica prihvatio je ponudu ruskog ministra odbrane Sergeja Šojgua da preuzme funkciju glavnog direktora Centralnog akademskog pozorišta ruske vojske.\nAgencija RIA-Novosti je prenela da je to danas saopštila predstavnica šefa Ministarstva odbrane Rosijana Markovskaja.\nNapominje se da je Šojgu održao sastanak sa Kusturicom, tokom kojeg mu je dao predlog i Kusturica ga je prihvatio.\n„Za mene je velika čast ponuda Sergeja Šojgua da postanem glavni direktor Pozorišta. Pozorišna scena Ruske armije ima veliku istoriju i tradiciju“, rekao je Kusturica.\nNjegov plan je da kao direktor na scenu prenese radnje filmova kao što su sovjetski iz 1957. „Ždralovi lete“ i njegov „Život je čudo“ iz 2004. godine.\nU razgovoru s ministrom, Kusturica je istakao da će nastojati da „očuva klasične vrednosti“ jer se one u svetu veoma brzo menjaju.\nRanije je najavljeno da će Kusturica 23. februara nastupiti na Zimskom međunarodnom festivalu umetnosti Jurija Bašmeta u Sočiju.


Parlamentarni izbori i na KiM – Radio Televizija KISS\nParlamentarni izbori biće održani i na KiM na isti način kao i 2012. godine. Uz podršku OEBS-a 16. marta biće otvoreno 90 biračkih mesta, kažu u RIK. Republička izborna komisije već je napravila plan za sprovođenje izbora na Kosovu, biračka mesta određena su na predlog Kancelarije za Kosovo i Metohiju, a bezbednost je bila jedan od kriterijuma. „Glasaće se na tih devedeset biračkih mesta, 2012. je na tim mestima glasalo 36.000 birača. Ona će uglavnom biti otvorena po osnovim i srednjim školama. Izuzetak su Goraždevac i Ranilug, gde će biračka mesta biti otvorena u domovima kulture“, kaže Dejan Đurđević, predsednik RIK.\nNext story Advokat veruje u puštanje Ivanovića\nPrevious story Ministar Aleksandar Vulin posetiće danas opštinu Štrpce


Lažna vest: Moldavija odustaje od Pridnjestrovlja zbog NATO-a | StopFake\nLažna vest: Moldavija odustaje od Pridnjestrovlja zbog NATO-a\nMoldavija će predati Pridnjestrovlje Rusiji u zamenu za članstvo u NATO-u, objavilo je nekoliko prokremaljskih medija ranije ovog meseca. Prema navodimaSvobodnaya Pressa, RIA Novosti, Izvestia, Lenta.ru i drugih Moldavija će napustiti Pridnjestrovlje ako onoa postane kamen spoticanja u njegovoj rastućoj saradnji sa NATO-om. To bi bio znaka da Evropska unija prisiljava Moldaviju da napusti Transnistriju, tvrdi publikacija Vesti, jer ako se ispostavi da se zemlje sa nerešenim teritorijalnim problemima ne mogu pridružiti EU, Moldavija će sigurno odustati od Pridnjestrovlja.\nRuski mediji navode intervju koji je dao moldavski poslanik Andrian Kandu ukrajinskom portalu Evropejska Pravda.\nKandu je objasnio da je davanje autonomije korak ka reintegraciji regiona u Moldaviju. Odustajanje od te regije kako bi se pridružilo Evropskoj uniji je laž, kaže Kandu. Međutim, on je govorio o tome šta Moldavija može ponuditi Rusiji da napusti kontrolu nad Pridnestrovljem.\n„Ako Rusija dobije garancije da Moldavija neće ući u NATO, da se neće ujediniti sa Rumunijom, da rusko stanovništvo Pridnestrovlja neće biti lišeno svojih manjinskih prava, možemo doći do dogovora. Onda možemo da se dogovorimo o međunarodnoj, a ne ruskoj mirovnoj misiji u Pridnestrovlju i kako da se oslobodimo ogromne količine oružja “, rekao je Candu.\nDa bi se Pridnestrovlje uklopilo u Moldaviju, Kishinjev je spreman da garantuje Rusiji da se neće pridružiti NATO-u ili da će se ujediniti sa Rumunijom. Rusija, međutim, ne može primorati Moldaviju da napusti svoj proevropski kurs, naglasio je Kandu.


Fon der Lajen: Gaspromova najava prekida isporuka neopravdana i neprihvatljiva | EurActiv Serbia\nGaspromova najava da jednostrano zaustavlja isporuku gasa potrošačima u Evropi predstavlja još jedan pokušaj Rusije da koristi gas kao instrument ucene, rekla je 27. aprila predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen.\nRuski Gasprom je obavestio Poljsku da će od 27. aprila obustaviti isporuke toj zemlji preko gasovoda Jamal, saopštila je poljska kompanija PGNiG.\nIstovremeno je bugarska vlada saopštila da je Bulgargas EAD dobio obaveštenje da će isporuke biti obustavljene od 27. aprila, ali je ministarstvo energetike jutros saopštilo da "gas i dalje curi".\n"To je neopravdano i neprihvatljvo", istakla je šefica Evropske komisije u saopštenju povodom Gaspromove najave prekida isporuka određenim članicama EU.\nTo takođe ponovo pokazuje koliko je Rusija nepouzdan snabdevač gasom, rekla je Fon der Lajen.\nDodala je da je Brisel spreman za takav scenario, da je u vezi sa svim članicama i da se radi na obezbeđenju alternativnih isporuka i najvećih mogućih zaliha širom EU.\nČlanice EU, navodi se, napravile su planove za vanredne situacije i upravo je u toku sastanak koordinacione grupe za gas.\n"Planiramo koordinisan odgovor EU. Takođe ćemo nastaviti da radimo sa međunarodnim partnerima da obezbedimo alternativne isporuke", rekla je predsednica komisije.\nFon der Lajen je istakla da je EU ujednjena i solidarna sa članicama pogođenim ovim novim izazovom i da Evropljani mogu da računaju na punu podršku Brisela.\nBugarski ministar energetike: Gas i dalje teče\nMinistar energetike Bugarske Aleksander Nikolov izjavio je 27. aprila da Bugarska ima zaliha gasa za najmanje mesec dana, nakon što je ruski Gasprom tu zemlju obavestio da joj obustavlja isporuke tog energenta.\nMinistar je dodao je da "gas i dalje teče", preneo je AP.\n"Alternativne zalihe su dostupne, a Bugarska se nada da će alternativni putevi i snabdevanje takođe biti obezbeđeni na nivou EU", rekao je Nikolov govoreći o sastanku stručnjaka EU koji se održava danas, a na kojem će se planirati dalji koraci.\nOn je dodao i da su Poljska i Litvanija u istoj situaciji kao Bugarska.\nBugarska strana je, rekao je ministar, u potpunosti i blagovremeno izmirila svoje obaveze, striktno i u skladu sa uslovima ugovora. Dodao je da je Bugarska unapred platila isporuke u aprilu, što pokazuje da Gasprom nije ispunio svoj ugovor.\n"Očigledno je da se gas koristi kao političko sredstvo. Dok god sam ja ministar Bugarska neće pregovarati pod pritiskom. Bugarska nije na rasprodaji i ne podleže pritiscima trgovinskih partnera", rekao je.\nInače, dok je Poljska snažan protivnik Kremlja i jedna od evropskih zemalja koje traže najoštrije sankcije Rusiji zbog napada na Ukrajinu, Bugarska je uz Mađarsku jedina članica EU koja nije poslala oružje Ukrajini.\nKako piše EURACTIV, Gaspromu je mnogo teže da prekine isporuke Bugarskoj nego Poljskoj jer ta zemlja dobija gas preko gasovoda Turski tok koji se na bugarskoj teritoriji zove Balkanski tok.\nTurski tok obezbeđuje ruski gas preko Crnog mora evropskoj teritoriji Turske i ide dalje do Bugarske i prema Rusiji prijateljskim zemljama Srbiji i Mađarskoj.\nBugarski premijer Kiril Petkov nedavno je rekao da ne očekuje da Rusija zaustavi isporuke Bugarskoj zato što su, prema njegovim rečima, Srbija i Mađarska "strateški partneri" Moskve.\nBugarska računa na tri milijarde kubnih metara ruskog gasa godišnje i uvozi samo ograničenu količinu azerbejdžanskog gasa jer nema odgovarajući interkonektor sa Grčkom.\nInterkonektor se gradi godinama ali radovi stalno kasne i Bugarska ne može da uvozi milijardu kubnih metara azerbejdžanskog gasa godišnje, koliko je ugovorila.\nTakođe je Bugarska imala početne razgovore o uvozu tečnog prirodnog gasa preko susednih Turske i Grčke.\nPoljski premijer ne vidi problem\nNakon što ih je Gasprom obavestio o zaustavljanju isporuka, poljski premijer i ministarka za klimu saopštili su da je Poljska na to spremna.\n"Spremni smo na potpun prekid isporuka ruskih sirovina. To važi kako za ugalj, tako i za gas iz Rusije. Trenutno je popunjeno 86% kapaciteta naših skladišta gasa. Strategije diverzifikacije koje smo obavili omogućavaju nam da se osećamo bezbedno", kazala je novinarima ministarka za klimu Ana Moskva.\nPremijer Mateuš Moravjecki kazao je da je Poljska svesna da ostaje bez gasa iz Rusije.\n"Stigle su nam pretnje od strane Rusije, od strane Gasproma. One su vezane za način plaćanja. Poljska poštuje ugovoreno pa Rusija možda želi tako da nas kazni. Poljska se već ranije pripremila za diverzifikaciju isporuka gasa. U stanju smo da obezbedimo domaćinstva", kazao je Moravjecki.\nSa Gaspromom Poljska ima ugovor o isporuci 10,2 milijarde kubnih metara gasa, što pokriva oko 50% nacionalne potrošnje.


Brisel 5. februara iznosi svoj predlog za proširenje EU - 30.01.2020, Sputnik Srbija\nEvropska komisija 5. februara izlazi sa svojim predlogom nove politike proširenja EU, saznaje RTS u diplomatskim krugovima. 30.01.2020, Sputnik Srbija\n13:28 30.01.2020 (Osveženo: 13:35 30.01.2020)\nEvropska komisija 5. februara izlazi sa svojim predlogom nove politike proširenja EU, saznaje RTS u diplomatskim krugovima.\nKomisija će tako odgovoriti na francuski non-pejper, kao i predloge šesnaest članica Evropske unije.\nFrancuska je novembra prošle godine članicima uputila dokument koji se zasniva na četiri glavna principa: etapno pristupanje EU, stroži uslovi tokom procesa, konkretnije koristi za građane i, najzad, reverzibilnost, odnosno mogućnost nazadovanja ili sankcionisanja ako zemlja-kandidat nazaduje u ispunjavanju kriterijuma.\nPredlog Pariza predviđa otvaranje novih evropskih fondova, sada namenjenih samo zemljama-članicama već tokom pristupanja, u zavisnosti od napretka — čime bi građani mogli da osete prednosti i pre samog članstva.


Paket mera za sever Kosova\nPripadniic KFOR-a na graničnom prelazu na severu Kosova\nDržavni vrh Srbije pripremio paket mera za delovanje zbog krize na severu Kosova koji podrazumeva diplomatsku inicijativu i odlazak funkcionera Vlade na teren. Ministar odbrane Dragan Šutanovac izjavio da bi u slučaju da Priština pokuša da silom preuzme vlast na severu Kosova reakcija Srbije morala da bude znatno ozbiljnija\nDržavni vrh na čelu sa predsednikom Srbije Borisom Tadićem dogovorio je na jučerašnjem sastanku paket mera koje preventivno treba da spreče eventualne probleme na severu Kosova koji mogu nastati nakon 16. septembra, kada prestaje da važi privremeni sporazuma sa Kforom, izjavio je danas potpredsednik Vlade Ivica Dačić.\nNe otkrivajući detalje tog plana, Dačić je rekao da najava prištinskih vlasti da će postaviti carinike na administratvine prelaze Jarinje i Brnjak nameće potrebu da država Srbija reaguje i učini sve da ne dođe do novih sukoba:\n"Situacija je takva da je neophodno jedinstveno delovanje i da je neophodan veoma ozbiljan prilaz. Srbija će naravno, i to već radi, diplomatskim putem činiti sve na nekoliko važnih tačaka da se ponovo ne podgrevaju strasti i da se ne izazivaju sukobi na Kosovu i Metohiji."\nA kako je u intevjuu listu Novi magazin rekao ministar odbrane Dragan Šutanovac nasilje Prištine zahteva ozbiljnu reakciju Beograda, jer svaka vrsta nasilnog menjanja faktičkog stanja zabrinjava i destabilizuje ne samo Kosovo, već i region, kaže Šutanovac. Ako bi Priština pokušala da silom preuzme vlast na severu Kosova reakcija Srbije bi morala da bude znatno ozbiljnija i svakako da bi u toj situaciji morale da se donose izuzetno teške odluke, rekao je još Šutanovac.\nInače, situacija na severu Kosova je i dalje vrlo komplikovana - blokiran je put Kosovska Mitrovica-Raška, u Leposaviću je vožnja moguća samo jednom trakom, a Srbi sa severa Kosova su blokirali konvoj Kfora. Nakon što su dobili uveravanja da konvoj ne ide na administrativni prelaz Jarinje, već u bazu Noting Hil, Srbi su propustili konvoj ka Leposaviću.


Vljora Čitaku: Ivica Dačić nije uspeo da me zastraši | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tVljora Čitaku: Ivica Dačić nije uspeo da me zastraši\nVljora Čitaku: Ivica Dačić nije uspeo da me zastraši\nVljora Čitaku – foto: AP\nAmbasadorka Prištine u SAD Vljora Čitaku reagovala je na Tviteru nakon što je šef srpske diplomatije pokazao njen izvod iz matične knjige rođenih, navodeći da je Srbija „ukrala“ mnoge zvanične dokumente koji su izdavani na KiM.\n„Srbija je ukrala naš civilni registar, katastarske evidencije, artefakte i još mnogo toga. Jedan od hiljade takvih prikazao je juče na sednici SB UN srpski ministar spoljnih poslova, moj izvod iz matične knjige“, navela je Vljora Čitaku na Tviteru.\n„Kosovo je ovde da ostane“, napisala je ona na Tviteru.\nDačić je sinoć na sednici SB UN pokazao fotokopiju izvoda iz matične knjige rođenih Vljore Čitaku, navodeći da je ona državljanka Srbije i da nikada nije tražila otpust iz državljanstva, preneo je Tanjug.\nPrištinski mediji u šoku: Ivica Dačić u Savetu bezbednosti UN napravio pravi spektakl – VIDEO\nambasadorkaIvica DačićKosovoSB UNSRBIJAVlјоrа Čitаku


Projekat Kakav je doktor?\nUG Srbija u pokretu je proteklih nedelja građanskim aktivizmom, mobilisanjem građana preko društvenih mreža i direktnim angažovanjem aktivista Glasno za zdravstvo u 7 gradova u Srbiji pokušavala da povrati sekciju web sajta kakavjedoktor.org namenjenu ocenjivanju rada lekara, smatrajući da je ovaj servis koristan građanima Srbije koji su to i pokazali velikim brojem poseta tokom deset dana rada sajta. (30.000 ljudi posetilo sajt i dato 13.000 ocena lekara) Kao organizacija koja svoj rad zasniva na transparentnom radu i poštovanju Zakona i Institucija Republike Srbije prihvatili smo tumačenje da ne postoji zakonski osnov koji bi dozvolio postojanje baze podataka o imenima zdravstvenih radnika na sajtu te smo u tom cilju pokrenuli peticiju za stvaranje zakonskog osnova koji će omogućiti i ocenjivanje lekara na sajtu. Zajedno sa Poverenikom za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti definisali smo stav dva, člana 8. Zakona o zaštiti prava pacijenata, koji uskoro treba da se nađe u Skupštinskoj proceduri i u roku od pet dana prikupili 2600 potpisa građana. Peticija je predata Ministarstvu zdravlja Republike Srbije 19. decembra 2012. godine. U periodu do stvaranja uslova za ocenjivanjae lekara, a smatrajući da je postojanje ovog sajta važno i da doprinosi pove’anju transparentnosti zdravstvenog sistema u Srbiji, doneli smo odluku da delujemo u dozvoljenom zakonskom okviru i omogućimo ocenjivanje i komentarisanje zdravstvenih institucija.


jul 2017. – Ragbi Liga – Klub Crvena Zvezda\nJUNIORSKA SELEKCIJA OSVOJILA 12. TROFEJ BEOGRADA\nJuniorska ragbi 13 reprezentacija Beograda osvajač je 12. po redu Trofeja Beograd, nakon što je u finalu ovogodišnjeg turnira na stadionu FK Heroj Polet u Jajincima savladala reprezentaciju Sofije sa 36:16 (14:6). Talentovani srpski ragbisti su u štekim vremenskim uslovima, po jakom suncu, nadigrali insipirisane goste iz Bugarske, najviše zahvaljujući boljoj igri u drugom poluvremenu.\nTurnir čiji je tradicionalni pokrovitelj Sekretarijat za sport i omladinu grada Beograda, ove godine je ujedno predstavlja i uvertiru u start priprema reprezentacije Srbije za Evropsko prvenstvo koje će se u avgustu 2018. godine održati baš u našoj zemlji. Evropska ragbi liga federacija (RLEF) je na prošlonedeljnom kongresu u Beogradu odlučila da posle 12 godina pauze ponovo pokrene prvenstvo Starog kontinenta za igrače do 19 godina starosti.\nPredviđeno je da će na turniru učestvovati osam reprezentacija, Francuska, Engleska, Škotska, Vels, Irska, Rusija i domaćin Srbija. Poslednji, osmi učesnik Evropskog prvenstva biće poznat u proleće naredne godine, kada bude održan kvalifikacioni meč između Italije i Ukrajne.\nPre Trofeja Beograd, juniori su bili na mini kampu u Karatašu, a pored ovih takmičarskih aktivnosti, pokrenuta je i opsežna saradnja sa našom dijasporom, pre svega u Engleskoj, Francuskoj, Australiji i Novom Zelandu kako bi se pronašli potencijalni mladi igrači koji bi mogli da učestvuju na Evropskom prvenstvu. Pravo igranja na ovom takmičenju imaće igrači rođeni 1999. i 2000. godine.


Si pozvao na veću ulogu poslovnog saveta BRIKS-a i nove razvojne banke - Kineski Radio Internacional\nSi pozvao na veću ulogu poslovnog saveta BRIKS-a i nove razvojne banke\n2019-11-15 14:34:01 | CRI\nKineski predsednik Si Đinping juče je u Braziliji učestvovao u dijalogu poslovnog saveta BRIKS-a i nove razvojne banke sa liderima Rusije Vladimirom Putinom, Brazila Žairom Bolsonarom, Indije Narendraom Modijem i Južnoafričke Republike Sirilom Ramafozom.\nSi je aktivno ocenio rad poslovnog saveta BRIKS-a i nove razvojne banke i izrazio nadu da će dve organizacije dati veći doprinos ekonomskom i socijalnom razvoju zemalja BRIKS-a, kao i ekonomija u nastajanju i zemalja u razvoju uopšte.\nSi je podvukao da je nova industrijska revolucija dovela ne samo nove mogućnosti, već i izazove uključujući deficit, neravnotežu i porast protekcionizma. On se nada da dve finansijske institucije mogu imati veću ulogu u jačanju trgovinske i finansijske saradnje kako bi stvorili bolju sinergiju rasta.\nOn je izjavio da nova razvojna banka može pružiti više podrške i usluga finansiranja u okviru razvoja digitalnih i zelenih tehnologija.


Vučić se menja i treba mu pružiti podršku\nCrnogorski premijer Milo Đukanović ocenio je danas da je dolaskom vlade Aleksandra Vučića na čelo Srbije, došlo do nove faze u odnosima sa Crnom Gorom I do “intenzivnog otopljavanja” odnosa dve države.\n“Živimo jedno novo iskustvo, gde se Srbija ne upliće u ono što su unutrašnjo-politički odnosi u Crnoj Gori. To je veoma dobro iskustvo. Smatram da je veoma blagotvorno, ne samo za Crnu Goru, nego kao jedna nova praksa u regionu”, kazao je Đukanović u intervjuu Radiju Slobodna Evropa.\nUpitan da li će Vučić nadići svoju prošlost, crnogorski premijer je kazao da je “optimista kada je u pitanju evolutivni proces u Srbiji”.\n“Pristalica sam mišljenja da treba dozvoliti ljudima, pa i političkim strukturama, da se menjaju, a ne ostati zauvijek zarobljen nekom predrasudom o nečijim ranim političkim radovima”, kazao je Đukanović.\nOn je mišljenja da Vučić “ozbiljno usmerava” Srbiju putem evropskih integracija, te da “treba razumeti napor koji on ulaže”, imajući u vidu “snažan otpor” proevropskoj politici u Srbiji.\n“Ne menjamo se svi jednako brzo. Logično je da se lider brže menja od one strukture koja ga podržava, tako da verujem da je logično da se premijer Vučić menja u ovom smeru brže od njegovog biračkog tela, ali mislim da u tome svi moramo pokazati razumevanje, strpljenje i pružiti podršku”, kazao je Đukanović.\nGovreći o odnosima sa Moskvom, crnogorski premijer je ocenio da se zvanična Rusija poslednjih meseci “direktno” meša u unutrašnja pitanja Crne Gore, pozvane početkom decembra da se pridruži Severnoatlanskom savezu.\nĐukanović je kazao da to mešanje “koincidira sa pogoršanjem odnosa na relaciji Rusija-NATO-EU” i vjeruje da da bi “otpor” crnogorskoj aplikaciji za članstvo u Severnotlanskom savezu bio manji da se ona dogodila “koju godinu ranije”, kada su Moskva i Alijansa intezivno sarađivali.\n“Crna Gora je danas, nažalost, jedan kolateralni efekat onoga što se događa na geopolitičkoj sceni: ozbiljno zaoštravanje odnosa na relaciji Rusija-NATO”, mišljenja je predsednik crnogorske vlade.\nĐukanović kaže da je iznenađen ponašanjem zvanične Moskve i žali zbog toga i ubeđen je da “Crna Gora ne sme i da neće posustajati”.