Tanjug 28. januara 2021. 12:36\nZAGREB – Većina poslanika u hrvatskom Saboru podržava predlog izmena zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori (HGK) kojima se predviđa ukidanje obavezne članarine, čime se olakšava poslovanje i privrednici oslobađaju plaćanja tog parafiskalnog nameta.\nIzmenama zakona, koje je inicirao poslanički klub Most, predlaže se da članarina u HGK više ne bude obavezna već dobrovoljna.\nUdruženje poreskih obveznika Lipa objavilo je danas saopštenje kojim su se nadovezali na sinoćnu saborsku raspravu o ukidanju obavezne članarine u, kako navodi portal Index, parazitskoj HGK.\nPredstavili su analizu koju je za njihov Barometar konkurentnosti napravila naučnica Dagmar Radin, a prema čijim nalazima obavezno članstvo u HGK ima ukupno gledano negativan uticaj na konkurentnost Hrvatske.\nKao prvi argument za, kako piše Index, ukidanje „harača“ koji HGK prisilno naplaćuje privrednicima, Radin navodi da obavezno članstvo u Komori negativno utiče na konkurentnost, tako što povećava regulativno opterećenje, mogućnost korupcije, dovodi do većeg sukoba interesa u samoj funkciji i delovanju komore, a ukazuje i na nesposobnost prilagođavanja zakonodavnog okvira i pomanjkanje dugoročne vizije.\nDodaje dalje da obavezno članstvo povećava administrativne poslove i trošak poslovanja.\nAutorka analize napominje da je Hrvatska među samo tri zemlje EU koje su zadržale obavezu plaćanja članarine (druge dve su Austrija i Nemačka), dok su sve druge postkomunističke zemlje potpuno prešle na dobrovoljno članstvo.\nNJen drugi argument se tiče efikasnosti rada HGK.\n„Kako je jedan od glavnih ciljeva HGK-a promovisanje izvoza domaćih preduzeća, njen rad se može meriti kroz uspešnost povećanja izvoza. No, kad se izvoz Hrvatske sagleda u kontekstu drugih postkomunističkih zemalja članica EU, Hrvatska ima ne samo generalno uporedno nisku vrednost izvoza, nego je njen rast bitno sporiji od drugih zemalja“, navodi Radin.\nTreći argument koji iznosi vezan je za legitimitet HGK-a u predstavljanju interesa privrednika zbog načina na koji je Komora ustanovljena. Zakonom iz 1991, HGK je proglašena organom s javnim ovlašćenjima, i time joj je zagarantovana održivost finansiranja putem obavezne članarine.\nKako je HGK nastala zakonskom odlukom, njeno dalje delovanje, postojanje i finansiranje isto tako može biti promenjeno i povučeno, zaključuje Radin koja smatra da će Komora morati temeljito da se reformiše.\n„Sve je izglednije da će HGK biti primorana da reformiše svoju organizaciju i delovanje, a promene u strukturi preduzetništva u Hrvatskoj će možda biti jedan podsticajni faktor za to“, ističe Radin.\nU tom kontekstu navodi da su mnoge firme, posebno one u IT industriji, uspele da svojim poslovanjem postanu međunarodno konkurente i dobiju mesto za pregovaračkim stolom, te da zbog svoje ekonomske težine imaju mogućnost seljenja većine svog poslovanja van granica Hrvatske.\n„S obzirom na njihovu poslovnu fleksibilnost i konkurentnost, one su u mogućnosti da deluju da se zastareli institucionalni okvir, koji ih ne zastupa, uskoro i promeni“, zaključila je Radin.


Briks, gigant u senci G7 - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 15. maja 2022. 19:53\nSa stanovišta "tvrde moći" koju čine: veličina i kvalitet teritorije, stanovništvo, ekonomska i vojna snaga te prirodni resursi – pet članica Briksa ima pozamašan kapacitet.\nPrema mišljenju mnogih, to su zemlje budućnosti. Nije sve u makroekonomskim pokazateljima Volstrita i MMF-a, podsećaju analitičari, jer nisu uvek realni – ne vrednuju se isto proizvodi na zapadnoevropskom ili ruskom, kineskom, indijskom, brazilskom i južnoafričkom tržištu. Stope razvoja pojedinačno gledano ukazuju na brži rast Kine i Indije.\n"Sve te zemlje imaju izuzetne predispozicije, resurse 21. veka, energente, rude metala i nemetala, u demografskoj su ekspanziji, sem Rusije. Podsetiću da je od 2008. do 2018. njihov rast zajednički ponder bio osam procenata, a u svetu tek nešto preko jedan odsto. Rast trgovine preko 90 odsto", kaže dr Dragan Petrović, naučni savetnik Instituta za međunarodnu politiku i privredu.\nRazvojna banka Briksa kao pandan Svetskoj banci\nIako po kulturi i tradiciji različite, a delom i geografski udaljene, članice Briksa teže multipolarnom svetskom poretku i ne mešaju se jedna drugoj u politiku. Kreditiraju zemlje u razvoju koje imaju interes da uzmu zajmove od Razvojne banke Briksa, jer članice ne uslovljavaju dužnike i voljne su da participiraju u poslovnim poduhvatima.\n"Uspostavili su novu Razvojnu banku koja bi trebalo da bude pandan Svetskoj banci i kontingent valutnih rezervi kao pandan MMF-u. Sve te institucije namenjene su ili državama članicama Briksa ili za države juga koje mogu da konkurišu za infrastrukturne projekte", navodi Stevan Nedeljković, docent na Fakultetu političkih nauka.\nS aspekta blokovski neopredeljene zemlje koja traži svoje mesto u svetu, a pripada Evropi – kakva je Srbija – takva strategija Briksa zvuči primamljivo.\n"Razvojna banka Briksa, formirana 2014. godine, izuzetno se razvija, imala je početni kapital od 100 milijardi dolara i to je sada već premašeno. Ono što bi bilo interesantno za Srbiju jeste da su uslovi po kojima se dobijaju krediti takvi da ne uslovljavaju neke vaše forme privrednog razvoja, kao što je slučaj sa MMF-om", ističe Petrović.\nNijedna od članica nije uvela sankcije Rusiji zbog Ukrajine\nSa 20 procenata svetskih rezervi nafte i gasa, tridesetak odsto svetskih šuma i pitke vode i rudnicima dijamanata i zlata Rusija, zajedno sa Kinom i Indijom, ima važnu ulogu ne samo unutar Briksa, već i Šangajske organizacije. Moskva je poput medijatora u istorijskim i teritorijalnim razmiricama između Pekinga i Nju Delhija. S druge strane, nijedna od članica Rusiji nije uvela sankcije zbog Ukrajine.\n"Efekti te saradnje i kohezija mogu da se vide u glasanju u Savetu za ljudska prava UN, kada su u suspenziji Rusije sve države bile ili uzdržane ili su glasale protiv te rezolucije. Kina i Indija sada predstavljaju ekonomsku alternativu zapadu, ali nedovoljnu", naglašava Nedeljković.\nJužna Afrika se pridružila Briksu pre 12 godina. Ona i Brazil teže intenzivnoj saradnji i sa istokom i sa zapadom i drže se neutralnosti. Johanezburg, 30 godina nakon aparthejda još muči muku sa klasnim i rasnim podelama u društvu, a Brazilija je manje ili više bliska Vašingtonu, zavisno od toga na koju stranu naginje njena vlada.\n"Južna Afrika, Brazil i Indija teže da postanu stalne članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija i očekivali su podršku Rusije i Kine, ali je ta direktna podrška izostala", ističe Nedeljković.\nKada interesi članica nisu bili podudarni, one jednostavno nisu sarađivale, ističe Nedeljković. Goldman Saks je tu grupaciju identifikovao kao ekonomiju u usponu koja bi do 2050. mogla da nadmaši Grupu 7. Danas predstavlja značajnu globalnu protivtežu decenijama dominantnom anglosaksonskom bloku.


Gubitničke manipulacije „nezdrave koalicije“ – Plus Radio\nHome / Društvo / Gubitničke manipulacije „nezdrave koalicije“\nGubitničke manipulacije „nezdrave koalicije“\nBy Plus Radio on 11/02/2018 Vrijeme: 20:16\nDemokratska partija socijalista apsolutno odbacuje tvrdnje koalicije „Zdravo Berane“ o navodnom trošenua tri miliona eura u predizborne svrhe u Beranama, navodi se u saopštenju OO DPS Berane dostavljenom Portalu Analitika.\n– Ovakve navode vidimo kao gubitničke manipulacije koalicije koja je za četiri godine vršenja vlasti izgubila skoro 2000 glasova. Sada pokušavaju da podmetanjima i lažima nekako zataškaju izborni debakl, ali i da skrenu pažnju sa priče koja ovih dana kruži Beranama, da su iz više različitih krugova finansirani tokom izborne kampanje, a da im je samo jedan biznismen koji ne živi u Crnoj Gori u petak uoči izbora uplatio značajnu novčanu sumu.\nBudući da vjerujemo u vladavinu prava, sigurni smo da će nadležni državni organi nakon objavljivanja konačnih rezultata izbora, detaljno provjeriti izvještaje svake partije i dobro utvrditi ko je koliko novca potrošio u predizbornoj kampanji – zaključuju iz opštinskog odbora Demokratske partije socijalista Berane.\n← Previous Story Inspektori kontrolisali pekare u Podgorici i na Cetinju\nNext Story → 225.000 eura za automobile ambasadora!


Mnogi Nemci nemaju ništa od privrednog rasta | Politika | DW | 19.07.2011\nMnogi Nemci nemaju ništa od privrednog rasta\nU Nemačkoj se od početka milenijuma beleži jak privredni rast. Ali, većina zaposlenih od toga nije imala ništa. Naprotiv, upravo su zarade ljudi sa najmanjim i prosečnim primanjima još više smanjene.\nIspodprosečne zarade se srozale\nRealne, neto plate ljudi sa malim zaradama, u Nemačkoj su od 2000. godine na ovamo znatno opale – piše Berliner cajtung pozivajući se na rezultate studije koje je nedavno objavio Nemački institut za privredno istraživanje (DIW). Plate zaposlenih čija se primanja svrstavaju u niže grupe bile su za 16 do 22 odsto manje, dok su u proseku između 2000. i 2010. godine neto plate svih zaposlenih smanjene za 2,5 odsto.\nMarkus Grabka, istraživač tog instituta, kaže da je u istom periodu došlo do velikog privrednog rasta. „Međutim, većina zaposlenih ga uopšte nije osetila“, kaže Grabka. Naučni institut savezne agencije za rad izjasnio se za uvođenje minimalne plate. Direktor tog Instituta za istraživanje tržišta rada Joahim Meler izjavio je da se neke anomalije, drugim rečima, nenormalno niske zarade, ne mogu politički opravdati.\nNemačka vlada ne čini ništa\nPrivredni ekspert Peter Bofinger optužio je nemačku vladu da je pasivna. Postoje mogućnosti da se stabilizuju zarade, ali političare to ne interesuje, izjavio je Bofinger u razgovoru za Berliner cajtung. On se zauzeo za to da se zaposleni rasterete socijalnih izdataka – zaposleni u Nemačkoj trenutno uplaćuju za zdravstveno osiguranje veći doprinos od poslodavaca. Prema oceni Petera Bofingera, ubuduće bi dve strane trebalo da uplaćuju po pola. Takvo rešenje državu ne bi koštalo ni centa, istakao je taj profesor sa univerziteta u Vircburgu.\nMeđutim, Udruženje poslodavaca metalne industrije izjasnilo se protiv smanjenja poreza ili socijalnih izdataka. „Federacija, pokrajine i opštine ni iz daleka nisu konsolidovane“, izjavio je predsednik udruženja Martin Kanengiser, u razgovoru za Zidojče cajtung. „Niko ne zna koji se rizici mogu očekivati u Evropskoj uniji, zbog dužničke krize. Kao preduzetnik, ja ne mogu da se skinem do košulje, finansijski gledano, a sve prema motu – kada nastanu rizici, videćemo šta ćemo“, izjavio je Kanengiser.\nAutorka: Mirjana Kine Veljković (sz, bz, dpa, afp)\nKljučne reči nemačka, plate\nTrajni link https://p.dw.com/p/11zJM\nImami u Bundesveru? 13.02.2019\nVeć sedam godina u Nemačkoj se vodi diskusija o zapošljavanju imama u Bundesveru. Vojnici muslimani to odavno traže – ali nemačka vlada smatra da neka važna pitanja još nisu razjašnjena.


Novi Sad na vodi: Iz planova se briše stambeno-poslovna gradnja na priobalju, građani sačuvali prirodu? | Novosadski informativni portal 021\nNovi Sad na vodi: Iz planova se briše stambeno-poslovna gradnja na priobalju, građani sačuvali prirodu?\n10:30 > 11:51\nKako piše u odgovoru, osim Generalnog urbanističkog plana (GUP) u izradi je i Plan generalne regulacije priobalja koji obuhvata lokalitet Kameničke ade, Šodroš, Ribarsko ostrvo, prostor nekadašnjeg brodogradilišta, kasarnu rečne flotile "Aleksandar Berić", deo uz Bulevar despota Stefana i gradsku plažu Štrand.\n"Ukupna površina prethodno planiranih sadržaja (oko 32 hektara) briše se u korist zelenih površina", navodi se u odgovoru.\n"Nova planska dokumentacija predviđa javne sadržaje kulture i sporta koji čine oko tri odsto Kameničke ade", zaključuje se.\nRadna grupa "Zelena stolica" telo je koje je obrazovano na Skupštini i koje učestvuje u radu Saveta za zaštitu životne sredine i Skupštine grada Novog Sada, bez prava odlučivanja, radi pružanja stručne pomoći u analizi i davanju mišljenja na predloge odluka i drugih opštih akata, kao i drugih pitanja u vezi sa zaštitom životne sredine.\nGrupa građana okupljena iza inicijative "Dunavac (Šodroš)" smatra da je ipak neophodno doneti adekvatan dokument o zaštiti prirodnog javnog dobra Kameničke ade, Dunavca, Šodroša i Ribarskog ostrva, kako bi bili sigurni da predomišljanje u vezi sa ovim područjem nije moguće.\nGradonačelnik Miloš Vučević je nedavno naglasio da se "ide ka uređenju priobalja" nakon usvajanja plana za most i da se čeka samo mišljenje Instituta "Jaroslav Černi". Takođe, u odgovoru se ne pominje Brodogradilište, na kom pravo korišćenja ima "Galens", a na kom su planirane dvadesetospratnice.\n02.04.2021\t• 22:43\nMa nije to zbog građana\nShvatile rođe biznismeni da neće imati više kome da uvale te stanove. Daj bože da rasprodaju i ovo što su započeli, ne zbog nih nego da naivnim kupcima ne ostanu tolike nedovršene zgrade. Kriza tek počinje.\n02.04.2021\t• 11:07\nMa Vučević bi završio na političkom krstu da je to uradio, već iza sebe ima tone raznoraznih radnji o kojima će nadam se jednog dana biti donet sud.\nUništio je Novi Sad, koji sad izgleda kao ruglo zgradetine do zgradetina, bez parkinga, zelene površine.............jednog dana.\n01.04.2021\t• 22:50\nSa dobtom platom\nJao pa sta cemo sada bas sam mislio da tu kupim stan po skromnoj ceni od 2500 eur kvadrat da mogu da lepo zivim i zasnivam porodicu jao ne date mi da budem srecan zbog nekih zmija i pacova plaky


Izvor: ItRešenja.com, 07.Jul.2020, 10:12\nBežična mreža je zgodna jer omogućava da jedan uređaj pokrije određeni prostor Wi-Fi signalom, ali nikako nije idealno rešenje. Često u takvim situacijama postoje tzv. slepe tačke do kojih signal iz nekog razloga ne dopire. To mogu da budu delovi prostora iza nekoliko debelih zidova, prostor na spratu na kome nije postavljen bežični ruter i slične stvari. Najjednostavnije rešenje je da se bežični ruter ili modem postavi na centralnu tačku u prostoru, ali ni tada nije moguće da se >> Pročitaj celu vest na sajtu ItRešenja.com << uvek pokriju sve „rupe“ u prijemu signala. Na sreću, postoje načini da se besplatno, ili uz mala ulaganja, dovoljno pojača signal kako bi obezbedio normalan pristup Internetu iz svakog kutka.


Posle usvajanja Zakona o teritorijalnoj organizaciji\nMakedonci su sve\nSKOPLJE (Srna) - U Makedoniji je sve izvesnije održavanje referenduma protiv decentralizacije zemlje, pošto su partije opozicionog bloka saopštile da je već sakupljeno više od sto hiljada od potrebnih 150.000 potpisa za održavanje referenduma.\nInicijativu o sakupljanju potpisa za održavanje referenduma za novu teritorijalnu organizaciju pokrenuo je Todor Petrov, predsednik Svetskog makedonskog kongresa, nakon što je Vlada u Skoplju prihvatila paket zakona o decentralizaciji zemlje, kojim se broj opština u Makedoniji sa 123 svodi na 80, Albancima se u praksi daju veća ovlašćenja, a trećina opština postaje dvojezična sa ravnopravnom upotrebom makedonskog i albanskog jezika.\nZakon o teritorijalnoj organizaciji zemlje, na koji je opozicija uložila skoro 160 amandmana, te Zakon o gradu Skoplju Sobranje je prihvatilo i za početak septembra najavilo usvajanje preostalih zakona iz paketa o teritorijalnoj organizaciji Makedonije.\nZa sakupljanje potpisa za provođenje referenduma, prema makedonskom zakonodavstvu, preostalo je još osam dana.\nU Kumanovu, na severoistoku Makedonije, preksinoć su boravili predsednici Demokratskog saveza Pavle Trajanov i Liberalne partije Stojan Andov, koji su pozvali građane da podrže inicijativu opozicije, budući da je najmanje potpisa zajedno sa Debrom, Tetovom i Gostivarom, upravo sakupljeno u tom gradu. Najagilniji u davanju potpisa bili su građani skopskih opština Kisela Voda i Karpoš, te Bitolja.\nMakedonci su sve bliži referendumu\nRumunija: Izbegnuta železnička katastrofa\nCarinici zaplenili 123 kilograma heroina


Poslovno Jutro, 10.10.2019.\nFond za inovacionu delatnost raspisao je javni poziv za dodelu bespovratnih sredstava za razvoj inovativnih proizvoda, usluga i tehnologija kroz Program ranog razvoja i Program saradnje nauke i privrede.\nU okviru Programa ranog razvoja, Fond može dodeliti sredstva u iznosu do 80.000 evra po projektu, a za program se mogu prijaviti mikro i mala preduzeća osnovana u Srbiji, u većinskom privatnom srpskom vlasništvu i ne starija od pet godina.\nPo prvi put od ovog javnog poziva, prijavu mogu da podnesu i timovi, koji će biti u obavezi da registruju preduzeće tek u slučaju da njihov projekat bude odobren za finansiranje. Finansiranjem koje Fond dodeljuje se pokriva maksimalno 70 odsto ukupnih opravdanih troškova projekta, čije trajanje je do 12 meseci.\nFinansiranjem koje Fond dodeljuje pokriva se maksimalno 70 odsto ukupnih opravdanih troškova projekta za mikro i mala preduzeća, odnosno 60 odsto za srednja preduzeća. Projekti mogu trajati do 24 meseca.\nPrijave za oba programa se podnose putem portala Fonda za inovacionu delatnost do 31. decembra 2019. godine do 15 časova, a sva potrebna dokumentacija se nalazi na internet stranici Fonda (www.inovacionifond.rs).\nZa ovaj javni poziv obezbeđena su sredstva u iznosu od šest miliona evra u okviru budžeta Republike Srbije, sa razdela Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, a kroz "Projekat za unapređenje konkurentnosti i zapošljavanja" (po osnovu Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Svetske banke).\nOd početka rada do danas, preko Fonda za inovacionu delatnost odobreno je 18,6 miliona evra za 122 inovativno-razvojna projekta, 330 inovacionih vaučera i 23 projekta transfera tehnologije. Na sve javne pozive podneto je više od 1.450 prijava inovativnih projekata.\nKonkurs za promociju srpske kulture i umetnosti u digitalnom formatu\nNastavak ekonomskog osnaživanja žena na selu


Zamrzavanje cena goriva u Mađarskoj u predizbornoj kampanji - Energija Balkana\nPočetna » Ekonomija » Zamrzavanje cena goriva u Mađarskoj u predizbornoj kampanji\nZamrzavanje cena goriva u Mađarskoj u predizbornoj kampanji\nMoguć je da će Mađarska nastaviti sa ograničenjem cena goriva do februara, rekao je premijer ove zemlje Viktor Orban. Orbanova vlada je ograničenje cena goriva najavila prošle nedelje, u okviru nastojanja da zaštiti potrošače od naglog skoka cena i da obuzda rastuću inflaciju uoči izborne trke sledeće godine.\nMađarska će u februaru razmotriti i eventualno produženje zamrzavanja cena goriva, koje je stupilo na snagu u ponedeljak na period od tri meseca, najavio je danas premijer Viktor Orban u razgovoru za državni radio.\nOva najava je, kako javlja Rojters, izazvala ponovnu rasprodaju akcija mađarske nafte i gasne grupe MOL.\nOrbanova vlada je ograničenje cena goriva najavila prošle nedelje. Mera je doneta u okviru nastojanja da zaštiti potrošače od naglog skoka cena. Cilj je, takođe, i obuzdavanje rastuću inflaciju uoči izborne trke sledeće godine.\nInflacija u Mađarskoj je porasla na godišnjem nivou za 6,5 posto u oktobru., što je iznad očekivanja, podstaknuta delom uzletom cena goriva od 30,7 procenata.\nMera ograničenja na period od tri meseca, počev od 15. novembra. Konkretno, cene benzina i dizela ne mogu da pređu 480 forinti (1,50 dolara) po litru na benzinskim pumpama. To je jeftinije od ranijih cena, koje su bile više od 500 forinti.\n„Ne možete sedeti skrštenih ruku dok cene lete u nebo. Nakon što se prašina slegne, postaje jasno da se neće vratiti na raniji nivo preko noći“, rekao je Orban, ističući da se poskupljenje goriva preliva na cene širom privrede.\nNaveo je da će ovo ograničenje cena biti na snazi do februara.\n„Ako bude potrebno, produžićemo meru, a ako ne, onda ćemo to zaboraviti“, rekao je Orban.\n„Pad” akcija MOL-a\nAkcije MOL-a su povećale gubitke juče, spustivši se na najniži nivo u poslednja dva meseca. Potonule su dublje nego referentni indeks Budimpeštanske berze. Indeks je, takođe, bio pod pritiskom rekordnog rasta boja slučajeva COVID-19 u Mađarskoj i ponovnog uvođenja potpunog lokdauna u susednoj Austriji.\nOrban je u septembru produžio moratorijum na otplatu kredita. To je bila jedna od njegovim prvih mera kao odgovor na pandemiju korona virusa, koja treba konačno da bude ukinuta za većinu dužnika ovog meseca.\nMađarska centralna banka, koja očekuje da će inflacija premašiti 7,0 procenata međugodišnje u novembru, obećala je „opsežnije i dugotrajnije” pooštravanje politike kako bi obuzdali inflacioni rizici i usidrila inflaciona očekivanja.\nTagovi: akcija, Budimpeštanska berza, inflacija, MOL, ograničenje cena goriva, Viktor Orban\nPrevPRETHODNORasprodaja petrolejskih zaliha dovela do pojeftinjenja naftaških akcija\nSLEDEĆEVišestruki uzroci i posledice prodaje strateških rezervi nafte u SADNext\nSledi li posle kraha špekulativnih balona lala i Vol Strita pucanje štenećeg\nTržište gorivnih ćelija u ekspanziji\nBajdenov petrolejski marketing


Tramp “reže” – Balkan Breaking News\nby Trepet Istine - 12/12/2016 0\nTroškovi programa proizvodnje borbenog aviona F-35, najskupljeg vojnog programa u istoriji SAD, potpuno su “van kontrole”, izjavio je predsjednik Donald Tramp.\n“Program F-35 i njegovi troškovi su potpuno van kontrole. Poslije 20. januara biće ušteđene milijarde dolara za vojne potrebe”, naveo je Tramp na Tviteru.\nTo je najskuplji program za naoružanje Pentagona “Združeni jurišni lovac”, koji predviđa zamjenu postojećih aviona borbenim avionima F-35 lajtnig II, kada zvanično uđe u Bijelu kuću.\nTroškovi proizvodnje najmodernijeg borbenog aviona F-35 prekoračili su budžet predviđen za te svrhe još u trenutku kada je program započet.\nAvion F-35, lovac-bombarder nevidljiv za radare, spada u borbene avione pete generacije i prema ocjenama stručnjaka, trebalo je da zamijeni F-16 i znatno pojača američku mornaricu i vazduhoplovne snage.\nPrva dva aviona trebalo je danas da slete u Izrael, jednu od malobrojnih zemalja saveznika SAD koja je mogla da ga dobije, ali je sletanje kasnilo zbog loših vremenskih uslova u bazi u Italiji, odakle su avioni poletjeli.\nProgram F-35 započet je tokom devedesetih godina, najskuplji je vojni program u istoriji SAD, a njegovi troškovi prema procjenama Pentagona iznose više od 400 milijardi dolara za oko 2.500 letelica, za čije je razvijanje zadužena kompanija Lokid Martin (Lokheed Martin).\nDirektor programa F-35 Džef Babione iz kompanije Lokid Martin reagovao je danas na Trampove kritike, navodeći da je avion F-35 “čudo tehnologije” i da kompanija ulaže sve napore da smanji troškove proizvodnje letjelice i održivosti projekta.\n“To je avion velike vrijednosti i rado ćemo odgovoriti na svako pitanje predsjednika Trampa”, rekao je Babione novinarima agencije Frans pres u Izraelu.\nŽestoka bitka u RS između Lukača i Čubrija: Lubura ili Kostrešević na čelu Uprave kriminalističke policije?!


► Kurti: Izbori su rešenje za neslaganja na Kosovu, institucionalnog zastoja nema\nVršilac dužnosti kosovskog premijera Aljbin Kurti, ocenio je danas da nije tačno da na Kosovu postoji institucionalni zastoj i rekao da ima neslaganja, ali da su rešenje novi izbori u skladu sa Ustavom.\n"Od 25. marta političkoj krizi je dodata zdravstvena kriza. Međutim, uspevamo. Juče je posle 13. marta bio prvi dan bez zaraze virusom korona. Institucionalni zastoj? To nije istina. Postoje neslaganja, ali postoje i rešenja. U skladu sa našim Ustavom, potrebni su novi izbori", napisao je Kurti.\nPodvukao je da se izbori održavaju širom Evrope.\n"Nakon zdravlja stanovništva i ekonomije, zdravlje demokratije je takođe u pitanju. Izbori će se održati u junu na Islandu, u Francuskoj i Srbiji, a u julu u Severnoj Makedoniji, Španiji i Hrvatskoj. Moramo imati izbore na Kosovu, kao i lokalne izbore u Podujevu. To se čak može dogoditi istovremeno", napisao je Kurti na svom nalogu na fejsbuku.\nOčekuje se da tokom ove nedelje Ustavni sud Kosova donese presudu o ustavnosti ukaza predsednika Kosova Hašima Tačija o mandataru za sastav nove Vlade, čime će se rešiti dilema da li će se kao izlaz iz sadašnje situacije videti prevremeni parlamentarni izbori posle pandemije kovida 19, na čemu insistiraju u stranci premijera Kurtija.


Tanjug 28. decembra 2020. 11:29\n„Mi smo se prirpremali za tu aukciji i pripreme su još uvek u toku, jer da bi se ona sprovela neophodno je doneti pravilnike o korišćenju spektra na određenoj frekvenciji, neophodno je doneti uredbu i mi radimo pripremu, ali je sama aukcija odložena zbog pandemije, a razlozi su pre svega ekonomske prirode“, navela je ministarka.\nDodala je da ima zainteresovanih operatora, jer je postojala zainteresovanost industrije.\nTakođe, kaže da je 5G mreža namenjena pre svega inudsutriji, da to nije mreža koju će u velikoj meri moći da koriste konzumetni mobilnih sadržaja, kao što je 4G mreža.\n„Dakle, ona je usmerena pre svega ka industriji, najviše autoindustriji, poljoprivredi, medicini koja u svetu koristi 5G mreže. Ali, usled globalne ekonomske krize, zbog pandemije čije razmere sada ne možemo ni da pretpostavimo, industrija se povukla, zbog pravljenja procena da li je ekonomski opravdano da se u ovom trenutku ide na ulaganja koja su ogromna kada govorimo o opremi za 5G mrežu koja je neophodna operatorima ali i samoj indsutriji“, objašnjava Matić.\nDodaje da je to razlog zašto je došlo do odlaganja aukcije ove godine.\nIzrazila je nadu da će tokom 2021. okolnosti biti drugačije, da će doći do stabilizacije tržišta u čitavom svetu.\nNe smemo da zaboravimo jednu jako bitnu činjenicu, a to je da moblini operatori koji su na našem tržištu i mogu da učestvuju u aukciji, od Vipa preko Telenora, su deo međunarodnih korporacija koje odluke o ulaganjima donose na višim nivoima, kazala je ministarka telekomunikacija.\n„Znači, ima mnogo razloga zbog kojih se to desilo, a mi se nadamo da će sledeće godine te velike korporacije, ipak, odlučiti da je vreme da se ponovo krene u ulaganja u 5G mrežu, i mi ćemo biti spremni. Za Republiku Srbiju je najvažnije da aukcija ukoliko dođe do nje bude u pravom trenutku i da mobilni operatori mogu da izdvoje onaj iznos koji ćemo mi proceniti za taj spektar. Jer, naš je interes da se što veća sredstva sliju u budžet“, navodi Matić.\nObjasnila je da se ne može očekivati, ukoliko bi aukcija bila sprovedena u najgorem trenutku ekonomske krize, da se postigna najviša cena za taj spektar.\n„Tako da treba proceniti i globalnu ekonomsku situaciju, platežnu moć, kako to procenjuju sama sedišta tih komapnija, ali verujemo da u toku sledeće godine, pretpostavljamo krajem 2021. bi moglo da dođe do toga“, najavila je ministarka Matić.


Hotel za Elat (Израел) : 7 pronađenih hotela\nAmericana Eilat Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Americana Eilat Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Televizija. Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Elat, a nalazi se u ulici ...Još informacija\nDalia Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nNa 10 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici North Shore sa pozicijom jugoistok za grad Elat, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ...Još informacija\nEdomit Hotel Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Edomit Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Televizija, Klimatizovano. Na 10 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Tourist Center; Pob 425 EILAT sa ...Još informacija\nMagic Sunrise Club Hotel Hotel sa 5 zvezdice\nStil hotela Magic Sunrise Club Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Televizija, Satelitska televizija. Na 10 minuta kolima udaljenosti od centra ...Još informacija\nRoyal Tulip Eilat Hotel sa 5 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Elat, a nalazi se u ulici North Shore, na samo 10 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Royal Tulip Eilat je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što...Još informacija\nGolden Tulip Privilege Eilat Hotel sa 4 zvezdice\nStil hotela Golden Tulip Privilege Eilat je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, S...Još informacija\nOrchid Village Hotel sa 5 zvezdice\nStil hotela Orchid Village je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Perionica, Televizija, Satelitska televizija. Pozicija ovog hotela je jug za grad Elat, a nalazi se u ulici South b...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Elat (Израел) : 7 pronađenih hotela


Đorđe Vukadinović: Iznenadiću se ako ne bude izbora – Nadlanu.com\nĐorđe Vukadinović: Iznenadiću se ako ne bude izbora\nObjavljeno 25. feb 2013. / 11:21:19\nIstičući da je "Srbija zemlja čuda i da je sve moguće", Vukadinović je podsetio da je opozicija uvek ta koja forsira priču o izborima, ali i da istraživanja pokazuju da kod građana i birača u Srbiji postoji veliko razočarenje i rezigniranost zbog političkih dešavanja.\n– Iznenadiću se ako ne bude izbora. To kažem s obzirom na sadašnju situaciju u zemlji, ali Srbija je zemlja čuda i sve je moguće – rekao je politički analitičar Đorđe Vukadinović gostujući u vestima B92.\nOn podseća da je opozicija uvek ta koja forsira priču o izborima, ali i da istraživanja pokazuju da kod građana i birača u Srbiji postoji veliko razočarenje i rezigniranost zbog političkih dešavanja.\n– Političke poruke su uglavnom vrlo slične bez obzira na stranke koje ih šalju, a to se najbolje vidi kada one posle izbora vode istu poltiiku pa onda građani vide da izbori u stvari ništa ne rešavaju – kaže Vukadinović i dodaje da se međutim u vreme kampanje birači ipak u velikom broju mobilišu da izađu na glasanje bez obzira na razočaranost koja vlada.\nOn ističe da kod građana postoji efekat zasićenja, ne samo zato što su isti političari pristuni već godinama i decenijama, nego zato što se i novi ne razlikuju mnogo od starih. Dodaje i da trend nezadovoljstva politčarima i političkom scenom postoji svuda u evropi, ne samo u Srbiji.\nNa pitanje da li ima prostora za nove stranke, čije formiranje najavljuju bivši visoki funkcioneri DS-a Zoran Živković i Dušan Petrović, Vukadinović kaže da istraživanja pokazuju da prostora za njih i te kako ima.\n– U istraživanjima od 40 do 55 procenata ispitanika kaže da imaju potrebu za nekom novom strankom, ali to ne znači da će na izborima za njih i glasati. Ja mislim da je moguće i prepakovanje starih partija, mi smo videli da je na ovim izborima pobedila jedna nova stranaka sa starim ljudima. Mislim da je ključ u pakovanju. Živkovićeva i Petrovićeva stranka bi mogla biti kao staro vino u novim bačvama, ali mislim da na izborima nemaju realne šanse – zaključio je Đorđe Vukadinović.\nĐorđe Vukadinovićizborivanredni izbori 2013\nOpekli se na berzi: Svetski bogataši "lakši" za 21 milijardu dolara\nĐoković: Želim meč sa Bonom Voksom!


SAOPŠTENJE SZS: Umesto dijaloga vlast nastavlja sa nasiljem – Balkanekspresrb.rs\nZahtevamo od nadležnih organa da hitno reaguju povodom prebijanja odbornika Demokratske stranke, Dalibora Stanojevića. To su učinili predsednik opštine Knjaževac Milan Đokić iz SNS i lokalni kriminalac Bane Bicepsa.\nOdbornik DS prebijen je na proslavi Dana opštine Knjaževac. Saši Ilijiću, predsedniku odbora Dveri upućene su ozbiljne pretnje. O svemu ovome je obaveštena policija.\nNakon razbijene glave Borka Stefanovića, paljenja kuće novinara Milana Jovanovića, prebijanja organizatora protesta “1 od 5 miliona” u kabinetu predsednika opštine Žitorađa i drugih slučajeva nasilja, nastavljaju se ove nenormalne scene u opštinama širom Srbije čiji su akteri funkcioneri SNS i njihovi batinaši.\nNakon skoro 6 meseci protesta na ulicama širom Srbije, umesto dijaloga i pokušaja da se smire tenzije i da se unormali situacija u zemlji ova neodgovorna vlast nastavlja sa nasiljem nad neistomišljenicima. Pozivamo nadležne da hitno reaguju i kazne počinioce i pozivamo vlast da prestane da podržava i štiti nasilnike(Press SzS).♦\nTagsDalibor Stanojević SzS\nMORBIDNO: Zbog podrške Pupovcu smrtovnica treneru Ćiri Blaževiću!


SRPSKI RATNI ZLOČINCI UČESTVUJU U IZBORNOJ KAMPANJI U SRBIJI — Bosnjaci.Net\nSRPSKI RATNI ZLOČINCI UČESTVUJU U IZBORNOJ KAMPANJI U SRBIJI\nObjavljeno: 20. June 2020. 15:06:42\nNevladina organizacija Inicijativa mladih za ljudska prava (YIHR) upozorila je danas da je učešće ratnih zločinaca u javnom životu Srbije uvreda za žrtve, prijetnja za mir u regionu i ručna kočnica za procese demokratizacije i evropeizacije zemlje, javlja Anadolu Agency (AA).\nKako su saopštili, pregled učešća ratnih zločinaca u izbornoj kampanji, kao i osoba povezanih sa zločinima, pokazuje da oni slijede identičnu političku matricu, bez obzira na to koju partiju podržavaju.\nIz YIHR su ocijenili i da je učešće ratnih zločinaca u predizbornoj kampanji moguće zato što Zakon o izboru narodnih poslanika to dozvoljava.\n"Dijele zajedničke teme i vrijednosti: negiranje zločina, delegitimizacija Tribunala u Hagu, protivljenje članstvu Srbije u Evropskoj uniji i raspirivanje mržnje i netrpeljivosti prema narodima u regionu", navedeno je u saopćenju.\nIz Inicijative mladih za ljudska prava su dodali i da su osuđeni ratni zločinci u Srbiji glorifikovani i kroz institucije i kroz medije.\n"Od ukupno 21 (izborne) liste na tri se nalaze osuđeni ratni zločinci ili osobe povezane sa ratnim dejstvima koje su zbog toga i sudski potraživane. Visoki vojni zvaničnici osuđeni za ratne zločine izvršene tokom devedesetih godina podržavaju određene političke kandidate, iako se ne nalaze na njihovim listama", navodi se u saopćenju YIHR.\nPrema ocjeni YIHR, to je moguće zato što "prema postojećim zakonima Republike Srbije nema prepreke da ratni zločinci učestvuju na izborima".\n"U članu 88 stav 1 tačka 3 Zakona o izboru narodnih poslanika kaže se da 'poslaniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ako je pravosnažnom sudskom odlukom osuđen na kaznu zatvora bezuslovno u trajanju od najmanje šest meseci', ali se ne kaže da se takav poslanik ne može kandidovati na sljedećim izborima", naveli su.\nOd kandidata za narodne poslanike se, prema istom Zakonu, ne traži dostavljanje podataka da su ranije osuđivani, niti da li se protiv njih vodi istražni ili krivični postupak za bilo koje krivično djelo, koji su često neophodni za obavljanje javnih funkcija ili zaposljenje u javnoj službi, dodali su u saopćenju.


Ministarstvo pravde i stručna javnost različito tumače mišljenje Venecijanske komisije - KRIK\nMinistarstvo pravde i stručna javnost različito tumače mišljenje Venecijanske komisije\nObjavio/la KRIK.rs 26/06/2018\nU juče objavljenom mišljenju o predloženim izmenama Ustava u oblasti pravosuđa Venecijanska komisija navela je da postoji šest problema koje treba rešiti. I ministarstvo i predstavnici strukovnih udruženja izjavili su da su zadovoljni mišljenjem komisije, tumačeći ga, međutim, na različite načine.\nIako je nalaze Venecijanske komisije javnost saznala juče, ministarka pravde Nela Kuburović prošlog petka komentarisala je mišljenje ovog tela.\n„Mogu da konstatujem da je Ministarstvo pravde zadovoljno usvojenim mišljenjem (Venecijanske komisije). Ono što je najvažnije kada je reč o predlogu budućih amandmana je da će Ministarstvo pravde svakako prihvatiti sva mišljenja koje je dala Venecijanska komisija“, rekla je Kuburović.\nMinistarka Kuburović (foto: Ministartsvo pravde)\nOna je istakla da je komisija podržala predlog ministarstva da sastav Visokog saveta sudstva čini pet sudija i pet članova koje bira Skupština Srbije, kao i da je komisija istog stava u vezi sa sastavom Državnog veća tužilaca.\nU konačnom mišljenju Venecijanske komisije, međutim, ova dva predloga ministarstva bila su meta kritike.\nU vezi sa sastavom Visokog saveta sudstva (VSS) komisija je istakla zabrinutost da pet članova koje u ovo telo bira skupština mogu delovati u skladu sa željama trenutne vlasti, jer se biraju nedovoljnim brojem glasova poslanika.\nNaime, za izbor članova potrebno je da u prvom krugu glasa tri petiina, odnosno 150 poslanika. Ukoliko se ne izaberu svi članovi u prvom krugu, u drugom je za njihov izbor potrebno da glasa pet devetina poslanika, odnosno oko 139.\nKomisija je izrazila zabrinutost i zbog potencijalnog problema pri donošenju odluka s obzirom da će VSS imati paran broj članova.\n„Ovo bi potencijalno moglo da učini Visoki savet sudstva neoperativnim“, navode u mišljenju i preporučuju da se ovaj amandman obriše ili da se uslovi promene.\nKomisija je zabrinuta i kada je reč o sastavu Državnog veća tužilaca (DVT) napominjući da bi, ukoliko se usvoji predlog ministarstva, od 11 članova četiri birala skupština, a dva člana bi bila postavljena po funkciji – ministar pravde i Republički javni tužilac.\n„Bitno je da u DVT-u ne dođe do dominacije vladajuće skupštinske većine kako bi ovo telo imalo kredibilitet i steklo poverenje javnosti u sistem“, navodi se u mišljenju.\nKomisija je kao problematične predloge ministarstva istakla i ocenu rada sudija i tužilaca i\nnejasne razloge za njihovo razrešenje.\n„Korišćenje nejasne terminologije kao što je ’nesposobnost’ bez dalje konkretizacije trebalo bi da se izbegne i stoga izbaci (iz amandmana)“, piše u mišljenju.\nVenecijanska komisija istakla je i da je bila zabrinuta kada je saznala da je veoma bitan proces kao što je menjanje Ustava u delu o pravosuđu počeo javnom raspravom u otežavajućoj i nelagodnoj atmosferi.\nZa razliku od ministarke Kuburović, predstavnici strukovnih udruženja istakli su da mišljenje Venecijanske komisije svedoči da su bili u pravu kada su kritikovali nacrt izmena koje je predložilo ministarstvo. Saglasni su da bi amandmane trebalo suštinski izmeniti.\nCEPRIS: Ministarstvo da prizna odgovornost za propuste\n„Smatramo da bi Ministarstvo pravde, umesto izražavanja zadovoljstva sadržajem mišljenja međunarodnih stručnjaka, trebalo da prizna odgovornost za pogrešna rešenja i propuste koje je predložilo i koja su rezultirala brojnim primedbama Venecijanske komisije“, navode iz strukovnog udruženja Centar za pravosudna istraživanja – CEPRIS.\nDodaju i da bi u daljem postupku promene Ustava Ministarstvo pravde trebalo da formira radnu grupu koja će naći rešenja u skladu sa mišljenjem komisije.\n„Nakon toga, potrebno je sprovesti stvarnu javnu raspravu o usklađenosti predloženih rešenja sa unapred zacrtanim ciljem pri promeni Ustava Srbije – otklanjanjem političkog uticaja na ovu granu vlasti“, ističu iz CEPRIS-a.\nBoljević: Iznova raditi amandmane\nDragana Boljević (foto: mc.rs)\nDragana Boljević, predsednica Društva sudija Srbije (DSS), u razgovoru za KRIK ističe deo mišljenja u kome komisija ocenjuje da je proces izrade amandmana, kako kaže, bio loš.\n„Zaista treba Ministarstvo pravde da se zamisli, da za razliku od dosadašnje prakse, čuje i razume argumente celokupne struke u Srbiji“, navodi Boljević\nKako kaže, ne vidi šta je to što ministarku pravde čini zadovoljnom kada je reč o mišljenju Venecijanske komisije i dodaje da bi svako ko pročita mišljenje morao da dođe do zaključka da amandmane treba raditi ispočetka.\nVasić: Sve relevantne aktere pozvati za sto\nMilena Vasić iz Komiteta pravnika za ljudska prava (YUCOM) ističe da je iz mišljenja jasno da gotovo svi predloženi amandmani moraju proći kroz izmene.\n„Ukoliko je ministarstvo ozbiljno u izjavljenoj nameri da usvoji sve sugestije Venecijanske komisije, očekujemo da postupi u skladu mišljenjem komisije i okupi sve relevantne aktere ovog procesa za sto“, kaže Vasić.\nOna dodaje i da se nada da će ministarstvo ovaj put biti spremnije da sasluša sugestije i mišljenje strukovnih udruženja i profesionalaca, jer svi teže istom cilju – jačanju nezavisnosti pravosuđa.\nPodsetimo, krajem januara Ministarstvo pravde izradilo je nacrt izmena Ustava koje se odnose na pravosuđe u okviru pregovora o pristupanju Srbije Evropskoj uniji. Ono na čemu je EU insistirala jeste poboljšanje položaja pravosudnih institucija, odnosno jačanje nezavisnosti i samostalnosti sudija i tužilaca.\nPrimedbe na amandmane iznela su strukovna udruženja, ali i sudovi. U otvorenom pismu Narodnoj skupštini, Vladi Srbije i Ministarstvu pravde udruženja su istakla da predloženi ustavni amandmani slabe nezavisnost sudstva, a jačaju politički uticaj na pravosuđe. Udruženja su odbila da učestvuju u javnoj raspravi o novim amandmanima ocenjujući ih kao neprihvatljive.\nIstog stava bili su i pojedini sudovi, među kojima i najviši sud u zemlji – Vrhovni kasacioni sud.\nDetaljnije o predloženim amandmanima pročitajte u posebnom tekstu.


Putin: "NATO radi šta želi, mi nemamo gde da se povučemo"\nPutin: „NATO radi šta želi, mi nemamo gde da se povučemo“\nTanjug 21. decembra 2021. 14:49\nMOSKVA – Ruski predsednik Vladimir Putin izjavio je danas da predlozi Moskve o bezbednosnim garancijama upućeni NATO nisu ultimatum i da Rusija očekuje konstruktivan i suštinski razgovor sa jasnim i konačnim rezultatom koji će obezbediti jednaku bezbednost za sve.\nPutin je ocenio je da je širenje NATO na istok posledica euforije posle pobede u Hladnom ratu i pogrešne procene i dodao da je Rusija spremna da preduzme vojno-tehničke mere ako se NATO približi njenim granicama.\nOn je na sednici kolegijuma Ministarstva odbrane u proširenom sastavu, rekao da Sjedinjene Države i saveznici moraju da shvate da Rusija jednostavno „nema gde da se povuče“ ako se njihovo oružje pojavio u Ukrajini, prenosi TAS S.\n„Oni rade šta žele. Ali ono što sada rade na teritoriji Ukrajine ili što će pokušati ili uraditi, to nije na hiljade kilometara daleko od naše granice. To je na pragu naše kuće. Moraju da shvate da mi jednostavno nemamo gde dalje da se povučemo“, naglasio je Putin.\nOn je izrazio veliku zabrinutost zbog raspoređivanja američkih antibalističkih raketnih sistema nedaleko od ruske granice.\nPodsetio je na američke akcije ranijih godina kada su podržavali njihove navodne interese i njihovu navodnu bezbednost hiljadama kilometara daleko od teritorije SAD.\n„Uradili su najgore stvari bez sankcija Saveta bezbednosti UN“, dodao je Putin.


Komesar za proširenje EU "pristrasan" prema Srbiji?\nViše poslanika Evropskog parlamenta (EP) upitalo je Evropsku komisiju kada će istražiti izveštaje i tvrdnje svojih zaposlenih da je komesar za proširenje Oliver Varheji uticao na ublažavanje tona u izveštajima o napretku država kandidata, posebno favorizujući Srbiju.\nPoslanici tri političke grupacije u EP tražili su od Evropske komisije odgovor na pitanje “kada će istražiti izveštaje i tvrdnje da je Varheji ignorisao pitanja koja se odnose na vladavinu prava u susednim državama”, navodi N1.\nPoslanike zanima na koji način će se Komisija odnositi “prema otkrićima zasnovanim na višestrukim izvorima iz vrha Evropske komsije i internim dokumentima” i koje će mere preduzeti da “vrati poverenje i osigura nepristrasnost i integritet procesa proširenja”.\nOni od Komisije traže i garancije da je najnovija procena o napretku Srbije u evrointegracijama izvršena na osnovu objektivnih kriterijuma.\n“Ako jeste, kako se objašnjava nesklad između ocene vladavine prava u izveštaju Komisije i ocena kredibilnih aktera, kao i internih prepiski visokih zvaničnika Komisije, u kojima se tvrdi da su komesar Varheji i njegov kabinet izvršili politički uticaj na izveštaj”, navode poslanici.\nList Politiko je 5. oktobra objavio tekst u kojem je optužio Varhejija da forsira ulazak Srbije u EU bez ispunjavanja kriterijuma i nauštrb drugih država kandidata za članstvo, i da time navodno ne vodi politiku Evropske komisije, već “svog pravog šefa (mađarskog premijera) Viktora Orbana”.\nPoslanici traže i odgovor Komisije na interna dokumenta koja, kako navode, “dokazuju da je kabinet komesara Varhejija tražio da rečnik o pravima LGBTIQ+ osoba bude uklonjen iz dokumenata Evropske komisije”.


Rusija smanjila spoljni dug za 26 milijardi dolara - 13.04.2022, Sputnik Srbija\nRusija smanjila spoljni dug za 26 milijardi dolara\nSpoljni dug Rusije smanjen je za 26,5 milijardi dolara u prvom kvartalu ove godine i iznosi 453,5 milijardi dolara, saopštila je Centralna banka Rusije. 13.04.2022, Sputnik Srbija\nOvaj pokazatelj je najmanji za poslednjih 13 godina. Podsetimo, nakon što je Rusija pokrenula specijalnu vojnu operaciju u Ukrajini zapadne države su uvele sankcije ruskom finansijskom sektoru. Između ostalog, zamrznuto je oko 300 milijardi dolara rezervi Centralne banke.\nSpoljni dug Rusije smanjen je za 26,5 milijardi dolara u prvom kvartalu ove godine i iznosi 453,5 milijardi dolara, saopštila je Centralna banka Rusije.\n"Prema ocenama Banke Rusije, spoljni dug Rusije na 1. april 2022. godine iznosio je 453,5 milijardi dolara, smanjivši se od početka godine za 26,5 milijardi dolara ili za 5,5 odsto. Na dinamiku pokazatelja najviše je uticalo smanjenje spoljnog zaduživanja drugih finansijskih sektora", navodi se u saopštenju.\nOvaj pokazatelj je najmanji za poslednjih 13 godina.\nPodsetimo, nakon što je Rusija pokrenula specijalnu vojnu operaciju u Ukrajini zapadne države su uvele sankcije ruskom finansijskom sektoru. Između ostalog, zamrznuto je oko 300 milijardi dolara rezervi Centralne banke.


Home/Kultura/Izložba Aleksandre Kokotović otvorena u Galeriji Kulturnog centra\nJovana Miladinović1 sedmica ago\nPod nazivom „At the Edge of the Forest“, u Galeriji Kulturnog centra otvorena je izložba umetnice Aleksandre Kokotović. Izložba je otvorena do 2. decembra svakog radnog dana od 10 do 17 sati. Kroz oblike, lelujave površine pokrivene bojom prikazuje prirodu na jedan moderan način i haos obojenih površina smiruje ravnim linijama koje prave balans.\nTe linije provlače se kroz sve slike kao jedinstven pečat za regulisanje haosa. Kako umetnica kaže za svoju umetnost:\n„Optičke iluzije pokazuju kako naš mozak filtrira senzorne stimuluse i uklapa ih u konstrukciju koja za nas “ima smisla”.\nDa podsetimo, Aleksandra Kokotović je američko / srpsko / bosanska umetnica, rođena u Sarajevu. Život na tri kontinenta proširio je njenu percepciju i pristup umetnosti. Priredila je 34 samostalne izložbe u renomiranim institucijama, muzejima i galerijama i preko 50 grupnih izložbi: na Floridi, Havajima, u Vašingtonu, Srbiji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji, Litvaniji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Poljskoj, Bugarskoj, Albaniji, Maldivima… U statusu je samostalnog umetnika i diplomirala je na italijanskoj Accademia del Lusso.\nAleksandra Kokotović izložba kulturni centar zlatibor\n„Eyot“ opčinio zlatiborsku publiku


Oskrnavljen nišan Alije Izetbegovića na Kovačima, jedna osoba uhapšena!\nJedna osoba je uhapšena zbog sumnje da je jučer oštetila spomenik-nišan prvog predsjednika Predsjedništva BiH Alije Izetbegovića.\nKako je saopćeno danas iz MUP-a Kantona Sarajevo, Prva PU, PS Stari Grad obaviještena je jučer u 17,50 sati da je istog dana oko 17,40 sati, na šehidskom mezarju “Kovači”, u ulici Širokac do broja 2, općina Stari Grad Sarajevo, od strane NN lica, uz upotrebu podesnog oštrog predmeta, na spomeniku-nišanu prvog predsjednika Predsjedništva BiH Alije lzetbegovića urezana riječ “kašikara”.\nO događaju je obaviješten dežurni tužitelj Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu, a uviđaj je obavljen od strane uvidajne ekipe MUP-a Kantona Sarajevo.\nPolicijski službenici Prve PU, PS Stari Grad u 18,15 sati lišili su slobode A. N., rođen 1976, godine iz Sarajeva, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično djelo “povreda mira umrlog”.\nO navedenom je obaviješten dežurni tužitelj Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu, a imenovani je predat u prostorije Odsjeka za zadržavanje lica lišenih slobode MUP-a Kantona Sarajevo, saopćeno je danas iz MUP-a KS.


Krizni trend ili budućnost obrazovanja: Google izjednačio fakultetsku diplomu sa sertifikatom\n08:14 Central European Time: Beograd, Berlin, Pariz\n02:14 Eastern Time: Njujork, Boston, Majami\n23:14 Pacific Time: San Francisko, Los Anđeles, Sijetl\n15:14 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nUbrzana digitalizacija privrede zahteva ubrzano i jeftino sticanje znanja.\nHiljade sati učenja u kombinaciji sa visokim finansijskim troškovima, najčešći je dosadašnji model za postizanje najviših profesionalnih dometa u tehnološkoj sferi. Ipak, nije novost da poslodavci sve češće angažuju stručnjake bez formalnog obrazovanja, čak i za najplaćenije poslove.\nKorak dalje otišao je Google, koji je u toku prošlog meseca najavio nove profesionalne sertifikate koji se mogu steći za svega šest meseci, po ceni od 49 dolara mesečno – sve u cilju pomoći Amerikancima da pronađu nove poslovne prilike. Novina je to da će sertifikate, koji ne zahtevaju prethodno iskustvo niti obrazovanje, zaposleni u ljudskim resursima u Google-u interno tretirati isto kao diplome četvorogodišnjih studija.\nObezbedio čak 100.000 stipendija\nKada se uzme u obzir da ovaj obrazovni sektor već karakterišu smanjenje broja novoupisanih, usporen tempo razvoja kurikuluma, nedovoljna primena učenja na daljinu i visoke cene, ovaj korak bi mogao biti vesnik dugoočekivane digitalne transformacije obrazovanja.\nKursevi koje Google nudi, i za koje je obezbedio čak 100.000 stipendija, odnose se na analizu podataka, projektni menadžment i UX dizajn, a izabrana platforma za učenje je Coursera. Postojeći sertifikat za specijalistu IT podrške, dostupan na istoj platformi, prema podacima Google-a, obezbedio je posao ili unapređenje za 80 odsto polaznika. U iščekivanju navedenih kurseva i sertifikata, postavlja se pitanje hoće li oni u budućnosti biti dostupni internacionalno, ili samo američkim državljanima?\nCilj projekta jeste pomoć svima koji su u ekonomskim poteškoćama zbog pandemije\nPrema navodima CNBC, ovaj potez vremenski se poklopio sa istorijski visokim rastom nezaposlenosti u SAD. Broj ljudi koji su u junu primili socijalnu pomoć petostruko je skočio u odnosu na broj tokom velike recesije koja je trajala od 2007. do 2009. godine.\nNeki od zaposlenih, kako dodaju, vratiće se vremenom na svoja radna mesta. Ipak, pandemija korona virusa će neke druge poslove izbrisati u potpunosti iz različitih razloga: smanjenja troškova, zatvaranja kompanija i automatizacije.\nKako je za ovaj medij ranije naglasila izvršna direktorka američkog ogranka međunarodne konsultantske firme Randstad, Karen Fičuk, korona virus je izazvao ubrzavanje nekih trendova, poput automatizacije. Iz tog razloga, nezaposleni će morati da steknu nova znanja kako bi pronašli nova radna mesta.\nPočetkom jula, nekoliko nedelja pre Google-a, i Microsoft je pokrenuo sličnu inicijativu, o čemu je Startit Dnevnik već pisao. Cilj projekta jeste pomoć svima koji su u ekonomskim poteškoćama zbog pandemije, a kako je navedeno, jedno od ključnih i najkorisnijih polja za prevazilaženje ekonomskih problema, jeste individualni napredak u različitim digitalnim veštinama.\nVažno je da o digitalnoj privredi ne razmišljamo kao o odgovoru na vanredne okolnosti\nDok se velike kompanije nadmeću u pružanju resursa za učenje i učvršćuju svoj uticaj u procesu digitalizacije društva, treba napomenuti da i domaća privreda prati trend ubrzane digitalizacije. Kako se navodi u majskom preseku istraživanja o posledicama pandemije na digitalnu privredu Inicijative Digitalna Srbija, jedan deo tradicionalnih kompanija okreće se inovativnim projektima u vreme krize. Takođe, one u sve većoj meri angažuju IT kadar. Istovremeno, kako se napominje, važno je da o digitalnoj privredi ne razmišljamo kao o odgovoru na vanredne okolnosti pod kojim digitalna rešenja predstavljaju spas.\nŠta god nosila budućnost, jeftini sertifikati mogu biti rešenje za digitalizaciju u kriznim situacijama. Mogu i pomoći u borbi protiv nejednake dostupnosti obrazovanja. Ipak, pitanje je kada će, i da li će uopšte moći da zamene regularnu fakultetsku diplomu. Prema rečima potpredsednice Google-a Lise Gevelber: „Diplome imaju veliku vrednost, ali nisu dostupne svima. Verujemo da odsustvo diplome ne bi trebalo da bude barijera ekonomskoj stabilnosti”.\nWebology / Navipartner


MUP doneo novi pravilnik: Radnici obezbeđenja će moći da koriste i biber sprej – Poportal\nMUP doneo novi pravilnik: Radnici obezbeđenja će moći da koriste i biber sprej\n29/08/2019 29/08/2019 P.Radovanović\nMinistarstvo unutrašnjih poslova donelo je novi Pravilnik o načinu primene ovlašćenja službenika obezbeđenja koji propisuje način rada službenika i redara u vršenju redarske službe na javnim skupovima.\nU izjavi za Tanjug Aleksandar Nedić, sekretar Udruženja za privatno obezbeđenje Privredne komore Srbije, kaže da do novog pravilnika dolazi posle izmena Zakona o privatnom obezbeđenju, i dodaje da je stari pravilnik samo modifikovan.\n– Ono što je novina jeste redarska služba: gde se precizno i jasno definiše rad redarske službe u smislu javnih događaja i manifestacija – rekao je Nedić i dodao da je jedna od najvećih novina upotreba biber spreja za radnike obezbeđenja.\nKako je istakao, Pravilnik i Zakon definišu slučajeve u kojima radnik obezbeđenja može da upotrebi biber sprej i dodaje da je to ukoliko dođe do nereda ili ugrožavanja bezbednosti štićenog objekta odnosno ako je ugrožena bezbednost ljudi pa su se stekli uslovi za upotrebu sile pa i tog spreja.\nPrivatno obezbeđenje sa vatrenim oružjem po pravilu se angažuje pri transportu novca, kaže on i dodaje da je u pravilniku izričito određeno kada i kako se vatreno oružje upotrebljava.\n– Trenutno u Srbiji postoji više od 400 licenciranih pravnih lica koji imaju licence izdate od MUP-a, a oni poseduju preko 800 licenci za obavljanje ovih poslova s tim da jedna firma može da ima više licenci – kaže Nedić i dodaje da ove firme imaju preko 35.000 zaposlenih na ovim poslovima a da je prosek plata u ovom sektoru između 30.000 i 35.000 dinara.\n„Bezbednosna kultura stanovništva“\nIako je pravilnik precizan on napominje da ipak postoje problemi pre svega oko „bezbednosne kulture samog stanovništva“ što bi doprinelo da bolje razumeju šta radnik fizičkog ovlašćenja radi i koja su njegova ovlašćenja.\n– Potrebno je uraditi niz edukacija iz bezbednosne kulture kao što radi MUP – kaže on i objašnjava da bi to pomoglo ljudima da shvate da je radnik tu zbog njih kao i da pomogne postojećim bezbednosnih službama.\nToplo, a od sledeće nedelje pad temperature\nPlanirana isključenja struje u petak 8.maja 2020.\nDanas u Požarevcu oblačno, nestabilno i osetno svežije vreme\n05/08/2020 05/08/2020 P.Radovanović\nCentar za socijalni rad podelio novogodišnje paketiće deci


Vlast malo "popustila": Izbori NEĆE BITI u martu - Bizlife.rs\n09:38 Beograd, 14/12/2019\nPredsednica Skupštine Maja Gojković izjavila je, posle treće runde međustranačkog dijaloga o izbornim uslovima uz posredstvo predstavnika Evropskog parlamenta, da predstojeći izbori neće biti održani u martu, već u nekom kasnijem periodu, ali onom koji Ustav Srbije dozvoljava.\n„Usaglasili smo se da izbori ne budu održani u martu nego da predsednik Srbije (Aleksandar Vučić) kome je to ustavna nadležnost, odluči u okvirima koji su mu dati Ustavom i zakonom o krajnjem datumu u kom bi mogli da budu održani izbori, a kako bi omogućili implementaciju svih zaključaka koje smo dogovorili u ove tri runde dijaloga“, rekla je Gojković.\nGojković je rekla da je postignut dogovor i o izboru pet novih članova REM po principu 3 plus 2.\nOdgovarajući na pitanje novinara kada najkasnije izbori mogu biti održani Gojković je rekla da „mora da se izračuna koji je to datum, a da izbori budu redovni“.\nPosrednik Evropskog parlamenta Knut Flekenštajn je rekao da je značajan napredak to što će u REM od ukupno devet članova biti pet novih lica, kao i da „oni koji su se odlučili za bojkot treba o tome da razmisle ponovo“.\nNa pitanje novinara da li bi izbori u Srbiji bili fer i pošteni ukoliko bi bili održani prvog narednog vikenda Flekenštajn je odgovorio da „izbori u tom slučaju ne bi bili fer i pošteni“, odnosno da trenutno ne postoje takvi uslovi, već da do njih treba doći implementacijom svega dogovorenog na sastanku.\nŠefica delegacije u parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje EU Tanja Fajon je rekla da je zadovoljna napretkom koji je postignut i da to otvara prostor da se nešto menja.\nPrema pisanju Večernjih novosti, parlamentarni izbori biće održani najverovatnije 26. aprila sledeće godine.\nKako saznaje beogradski list, ovaj termin pominjao se u trećoj rundi dijaloga vlasti i opozicije uz posredovanjem Evropskog parlamenta, i gotovo je izvesno da će Srbija baš tog dana ići na glasanje.\nSkupština Srbije izbori opozicija gojkovic evroparlamentarci


ID godišnje zaradi više od milijardu i po dolara - Sputnjik Srbija\n13:07 26 Maj 2020\nID godišnje zaradi više od milijardu i po dolara\n08:06 30.10.2015 (osveženo 09:09 30.10.2015) Preuzmite kraći link\nTeroristička organizacija Islamska država je prema podacima iz 2014. godine zaradila više od milijardu i po dolara od krađe banaka i trgovine naftom, saopštio je Sputnjiku predstavnik iz Ministarstva finansija SAD.\nPrema njegovim rečima, oko milijarde dolara je ID dobila krađama, dok je prodajom nafte svaki mesec zarađivala oko 40 miliona dolara, što je oko 500 miliona na godišnjem nivou.\nIslamska država pobeđuje u informacionom ratu\nSa druge strane, specijalista za borbu protiv finansiranja terorističkih organizacija, Kristin Djuhem, smatra da cifra od 500 miliona dolara od trgovine naftom nije realna, već može biti i daleko veća.\n„U realnosti ta suma najverovatnije iznosi oko 700 miliona godišnje, jer su informacije o trgovini naftom stizale od različitih izvora i nije ih moguće do kraja proveriti“, rekla je ona i dodala da do sada nije uloženo dovoljno napora kako bi se prekinulo finansiranje terorizma.\n„Potrebno je započeti finansijski rat protiv ID jer je to jedna od najefektivnijih strategiju za pobedu“, dodala je Kristin Djuhem.\nPored toga, ID dobija na stotine miliona dolara putem iznuđivanja, zatim prodajom antičkih predmeta, kidnapovanjem ljudi, ali i putem stranih donacija.\nIstovremeno, ID na plate borcima izdvaja oko 360 miliona dolara godišnje, dok je prosečna plata svakog teroriste oko 1.000 dolara mesečno.\ntrgovina naftom, finansije, donacije, Islamska država


BRNABIĆ: AKO BUDEMO BIRALI RUSIJA ILI EU BIRAMO … – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\nPočetna / REGION / BRNABIĆ: AKO BUDEMO BIRALI RUSIJA ILI EU BIRAMO …\nBRNABIĆ: AKO BUDEMO BIRALI RUSIJA ILI EU BIRAMO …\n4. јула 2017.\tREGION, VIJESTI Ostavite komentar 341 Pregledi\nBeograd — Ako Srbija bude morala da bira između bližih veza s Rusijom i članstva u EU, odlučiće se za ovo drugo, izjavila premijerka Srbije Ana Brnabić.\nOna je u intervjuu ameri;koj novinskoj agenciji Blumberg rekla da će kao premijerka nastaviti put koji je počeo njen prethodnik, sada predsednik Srbije Aleksandar Vučić, da bi pripremila zemlju za članstvo u EU do 2020. kada joj se završava mandat.\n„EU je tamo gde mi idemo – to je jasno“, rekla je Brnabićeva.\n„Mi imamo emotivne veze sa Rusijom zbog tradicije, kulture i vere“, navela je ona i ukazala na to da u Srbiji veliki broj ljudi u potpunosti doživljava Rusiju kao našeg velikog brata, našeg zaštitnika.\nPrema njenim rečima, ova osećanja se ne mogu zanemariti, „ali naš strateški put je EU“.\n„Ne mogu to sada da komentarišem, jer je na Balkanu veoma teško posvetiti se bilo čemu. To je težak region“, rekla je Brnabić, za koju agencija napominje da ne pripada ni jednoj političkoj partiji i da je obrazovana u SAD i Britaniji.\n„Bez obzira da li smo u potpunosti spremni 2020. da se pridružimo EU, to će opet zavisiti od EU da li želi da prihvati nove članice“, rekla je Brnabić.\nNa pitanje da li će moći da donosi odluke bez njegovog nadzora, ona je rekla „bila bih iznenađena kada ne bih“.\nPrethodni DANAS IZBOR NOVIH ORGANA SINDIKATA REPUBLIKE SRPSKE\nSljedeći UKIDANJE ZABRANE UNOŠENJA LAPTOPOVA U AVIONE 5. JULA?


Prevoz robe Australija Beopetrol Logistic - Prevoz robe\nKada je u pitanju avio i kontejnerski prevoz robe u Australiju, naša kompanija, uz pomoć mreže i iskustva poiuzdanih saradnika kojom možemo da se pohvalimo, je u mogućnosti da ovu vrstu međunarodnog prevoza robe sprovede efikasno i u najkraćem mogućem periodu.\nZa bilo kakav prevoz robe Australija predstavlja izazov sama po sebi, zbog čega je dobra logistika primarni ključ našeg uspeha. Upravo zbog toga smo u stanju da obezbedimo prevoz osetljive robe, odnosno robe koja zahteva kontrolisane uslove tokom transporta, specijalnog tereta, rasutog tereta, kao i opasnih materija. Videćete da smo za to više nego kvalifikovani zahvaljujući znanju, opremi i svim potrebnim dozvolama koje posedujemo.\nPrevoz robe u Australiju, i iz nje, organizujemo kao prevoz robe avionom, i kao kontejnerski prevoz robe. Kontejnerski prevoz robe Australija se može odnositi na zbirni (LCL) ili prevoz punih kontejnera (FCL). Zbirni u ovom slučaju predstavlja jeftiniji vid transporta, predviđen za manje količine robe, dok transport punih kontejnera zahteva niz dodatnih aktivnosti, organizaciju utovara i istovara, kao i koordinaciju, što mi sve obavljamo za vas.\nObezbeđivanje potrebnih vrsta kontejnera\nObaveštavanje klijenta o statusu robe tokom prevoza i vremenu dospeća\nOvde možete pogledati u koje sve države Okeanije obavljamo prevoz robe.\nAko želite da svoj posao proširite i na ovo tržište, za šta vam je neophodan prevoz robe avionom ili brodom, obratite se nama i dopustite nam da napravimo ponudu koja će biti u skladu sa vašim potrebama i stremljenjima.


Ovaj sastav reprezentacije ima šest debitanata i u velikoj meri je podmlađen sa četiri juniorska plivača, koji će po prvi put imati priliku da se okušaju u seniorskoj konkurenciji na velikim međunarodnim takmičenjima i da polako stiču dragoceno iskustvo.\nSrpski tim pokušaće da ponovi uspeh sa prošlogodišnjeg Evropskog prvenstva u Poljskoj, kada smo po prvi put imali u finalu štafetu u muškoj konkurenciji na 4x50 mešovito.\nPored ove štafete, srpski muški sastav imaće i predstavnike u štafeti 4x50 slobodno.\nPo prvi put u istoriji evropskih prvenstava takmičiće se mešovite muško-ženske štafete, a Srbija će imati predstavnike u disciplini 4x50 slobodno.\nNa Evropskom prvenstvu za male bazene koje se održava u Šartru, svoje učešće potvrdile su 34 zemlje Evrope i preko 600 plivača.


Golman PSŽ-a poslat na pozajmicu u stari klub - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Golman PSŽ-a poslat na pozajmicu u stari klub\nGolman PSŽ-a poslat na pozajmicu u stari klub\nKevin Trapp trenutno ne brani boje PSŽ-a jer je poslat na pozajmicu u Ajntraht iz Frankfurta, gde će igrati do kraja sezone 2018/19. Razlog njegovog odlaska veoma je jasan, otkad je Bufon stigoa iz Juventusa, za Kevina mesta u ekipi nema.\nGolman rodom iz Nemačke do sada je branio za Kajzeslautern, Ajntraht i PSŽ, a za Ajntraht je igrao od sredine 2012. godine do sredine 2015. godine, kada je prešao u Francusku za 9.500.000 evra. Prošle sezone je upisao svega 14 nastupa uz 13 primljenih golova i 5 utakmica bez primljenog gola.\nKako trenutno stoje stvari, velika je verovatnoća da bi upravo u Nemačkoj i mogao da nastavi svoju karijeru po isteku pozajmice.\nPrethodni tekstZvezda se pojačala za Ligu šampiona!\nSledeći tekstTurska Super liga (4.kolo – Nedelja) – najava mečava i predlozi za klađenje!\nProdužio je ugovor sa ekipom iz Frankfurta\nPrilikom borbe za opstanak traže pojačanja..


Ministarstvo odbrane BiH: Uskoro rezultati istrage o učešću Oružanih snaga BiH na proslavi 9. januara\nDom Oružanih snaga u Sarajevu\nU Domu Oružanih snaga Bosne i Hercegovine (BiH) predstavljen je izvještaj o radu i postignuću Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH u 2016. godini.\nMinistrica odbrane BiH Marina Pendeš kazala je kako se u 2017. godini očekuje nastavak sudjelovanja pripadnika Oružanih snaga BiH u mirovnim misijama u Afganistanu, Maliju i Kongu, a razmatra se pojačano sudjelovanje vojnika i u Centralnoj Afričkoj Republici.\nKada je riječ o nepokretnoj vojnoj imovini u BiH, Pendeš navodi da ovo pitanje još uvijek nije riješeno te da Ministarstvo odbrane u suradnji sa entitetskim vladama i opštinama mora pronaći adekvatno rješenje.\n„Uvjerena sam da ćemo u ovoj godini sa drugim institucijama iznaći rješenje za neperspektivnu nepokretnu vojnu imovinu za koju nekoliko godina stalno govorimo da izdvajamo i ljude i financijska sredstva kako bismo sačuvali tu imovinu od propadanja“, rekla je Pendeš.\nU prošloj godini veliki broj mladih ljudi napustio je Oružane snage zbog niskih plata, ali i zbog toga što zakon o službi definira 35 godina kao gornju granicu za pripadnika oružanih snaga u činu vojnika.\nMinistrica Pendeš navodi da je Ministarstvo odbrane napravilo plan povećanja plata i naknada za pripadnike Oružanih snaga kao i da se razmatra mogućnost podizanja gornje granice od 35 godina.\n„Kroz nalaženje unutarnjih finansijskih rezervi, kako bismo prepoznali potrebe čovjeka koji je stalno na straži, čovjeka koji radi kao deminer, kao i pripadnika zračnih snaga. Uvjerena sam da ćemo na ovaj način poslati pozitivnu poruku pripadnicima oružanih snaga i mladim vojnicima“, kazala je Pendeš.\nPredsjedništvo BiH, kao i Vijeće ministara BiH podržali su plan Ministarstva odbrane o modernizaciji Oružanih snage za čiju će sprovedbu u narednih deset godina biti potrebno oko 300 miliona konvertibilnih maraka (KM).\n„To je dakle nabavka novih helikoptera, edukacija pilota, zatim nabavka opreme za pomoć odnosno za postrojbe koje će sutra odgovoriti na prirodne katastrofe“, istakla je Pendeš.\nNa pitanje novinara Federalne televizije kako komentariše krivične prijave koje su jučer podnesene protiv nje i njenih zamjenika, a vezano za učešće dijela oružanih snaga na obilježavanju 9. januara kao dana Republike Srpske, ministrica Pendeš navodi da Ministarstvo odbrane i Oružane snage nisu podržale održavanje neustavnog praznika.\n„Ja vjerujem da, bez obzira da li neko pokreće krivične prijave, vjerujem u pravosudni sistem BiH i na temelju toga, ljudi koji vode Ministarstvo odbrane, bez obzira šta ko misli, rade svoj posao temeljen na zakonima i Ustavu“, rekla je Pendeš.\nMinistrica odbrane je naglasila da je u toku istraga, te da će rezultati istrage biti poznati 2. februara.


Objavljeno četvrtak, 26 jul 2018 08:44\nIzgradnja Kuće voća jedan je od kapitalnih projekata Vlade koji će doprinijeti razvoju preduzetništva na području Andrijevice ali i sjevera Crne Gore, poručio je Milutin Simović- potpredsjednik Vlade i ministar poljoprivrede. On je prilikom radne posjete Andrijevici obišao radove na izgradnji Kuće voća, kao i fabrike za flaširanje vode u Sjenožeti, objavio je Portal TVCG.\n“Kada se u malom gradu kakav je Andrijevica grade dvije nove fabrike, to je zadovoljstvo za sve nas i ohrabrenje za građane ove opštine, a dobra poruka i za ostale lokalne samouprave ovog regiona kojim putem da orjentišu svoje lokalne ekonomije”, istakao je TVCG navode Simovića.\nNakon obilaska gradilišta Kuće voća i razgovora sa predstavnicima izvođača radova, Simović je izrazio zadovoljstvo što realizacija kapitalnog projekta ukupne vrijednosti 1,33 miliona eura, ide kako je planirano.\nOn je iskazao uvjerenje da će ovakvom dinamikom radova biti utrošeno i više od planiranih 510 hiljada eura iz budžeta za ovu godinu i da će projekat biti završen u planiranom roku.\nU Kući voća, kako je planirano, obavljaće se otkup, prerada i pakovanje voća i proizvoda od voća. Kako se radi o voćarskom kraju u kome se prije svega uzgaja jagodasto voće (malina, aronija, borovnica), šljiva i jabuka, izgradnja ovog objekta će dodatno doprinijeti razvoju voćarstva u ovom kraju.\n"Imali smo izazovnu godinu, u kojoj smo zahvaljujući snažnom partnerstvu pojedinih odgovornih lokalnih samouprava - Andrijevice, Bijelog Polja i Mojkovca, i Ministarstva poljoprivrede reagovali i stabilizovali tržište. Siguran sam da smo svi zajedno poslali poruku vrijednim malinarim i svim voćarima da nema odustajanja, da idemo u sadnju novih zasada. Jedan od tih odgovora je Kuća voća koja će biti mjesto koje će svojim savremenim prerađivačkim i skladišnim kapacitetima omogućiti da se sačuva i valorizuje rad vrijednih domaćina i izdašni darovi prirode ovoga kaja“, citirao je TVCG Simovićevu izjavu. Kako se dodaje, on je izrazio i zadovoljstvo dinamikom realizacije radova na gradnji fabrike za flaširanje kvalitetne vode koje realizuje koncesionar vodoizvorišta u Sjenožiti, sa investicijom u iznosu od 1,5 miliona eura.\nPrema navodima TVCG, na posebnom sastanku potpredsjednika Vlade i ministra poljoprivrede sa Srđanom Mašovićem- predsjednikom Opštine Andrijevica, istaknuto je da će Vlada nastaviti sa pružanjem finansijske i svake druge vrste podrške, kako bi se na području ove opštine razvili novi razvojni projekti.\n“Dobrom domaćinu nije teško pomoći. Andrijevica je, upravo, najbolji primjer domaćinskog i odgovornog odnosa u kreiranju povoljnog ambijenta za valorizaciju izdašnih potencijala ovog područja. Kontinuirana podrška Vlade, koja će u narednom periodu biti još izdašnija, upravo zbog ovakvog odnosa lokalne samouprave, će se usmjeravati za realizaciju razvojnih potencijala u sektoru poljoprivrede, šumarstva – drvoprerade, energetike i turizma," poručio je Simović, naglasio je portal.


CG: Skupljeni prvi potpisi za Prirodnu Albaniju : Nadlanu.com\nCG: Skupljeni prvi potpisi za Prirodnu Albaniju\nObjavljeno 21. avg 2013. / 17:42:07\nPodgorički "Dan" poručio je danas Siništaju, koji predvodi stranku Albanaca Građanska inicijativa koja učestvuje u crnogorskoj vlasti, da mu za takvu izjavu preti 15 godina zatvora.\nSiništaj je, međutim, rekao da će se sa zadovoljstvom odazvati pozivu tužilaštva ako ono proceni da za to postoji razlog.\nOn, naime, objašnjava da njegova izjava da bi potpisao peticiju albanskog istoričara Danaja ne znači da podržava prekrajanje granica. Siništaj veruje i da poslanici iz reda albanskog naroda, Fatmir Đeka i Genci Nimanbegu "u duši drugačije misle od onog što su izjavili" - da oni tu peticiju ne bi potpisali.\nProjekat koji je Danaj pokrenuo 2010. godine afirmiše granice predviđene aktom od pre jednog veka, na Skupštini u Valoni 28. novembra 1912, koji predstavlja Albaniju izgrađenu na osnovu četiri osmanska vilajeta, sa 100 odsto albanskim stanovništvom i albanskom većinom u granicama od Preševa u Srbiji do Preveze u Grčkoj i od Drača u Albaniji do Skoplja, u Makedoniji.\nŠef medijskog pula Socijaldemokratske partije (SDpP), manje članice vladajuće koalicije Mirko Stanić poručio je danas da projekti "velikih" i "prirodnih" država na Balkanu nikad nisu doneli ništa dobro. Stanić je naveo da je Danaj marginalni političar "željan medijske pažnje" i da njegova ideja u Albaniji ima podršku od svega 0,6 procenata građana.\nOn je podsetio da je SDP Crne Gore zajedno sa Socijalističkkom partijom Albanije i Socijalističkim pokretom za integracije Albanije bila suorgaizator balkanske kofnferencije Partije evropskih socijalista (PES) koja je održana u Skadru i Budvi pre par meseci.\n„Koalicija ove dve partije je posle junskih izbora ostvarila ubedljivu pobedu sa preko 60 odsto osvojenih mandata u Skupštini Albanije. Odlični politički odnosi koje kao države imamo, dodatno će biti učvršćeni dolaskom na vlast našeg prijatelja Edija Rame, sa kojim ćemo nastaviti borbu protiv svih vrsta ekstremizma. Zaustavljanja na našem zajedničkom evropskom putu neće biti, pogotovo ne zbog ideja čiji je predlagač marginalna politička figura željna medijske pažnje", poručio je Stanić, preneli su podgorički mediji.\ncrna gorapeticijaprirodna albanijavelika albanija


Kosovo i Makedonija rešili trgovinski spor\nGranica Kosova i Makedonije\nVlada Makedonije odlučila je da povuče odluku o uslovljavanju uvoza brašna i pšenice sa Kosova, što će otvoriti put normalizacije trgovinskih odnosa sa Kosovom, potvrdio je u petak uveče portparol makedonske vlade Muhamet Hoxha.\nIz makedonske vlade naveli su da će odluka stupiti na snagu u ponoć sa subote na nedelju.\nVlada Kosova obaveštena je o odluci Vlade Makedonije, te u skladu sa time, i kosovska vlada je odlučila da se situacija vrati na ranije stanje, odnosno da i kosovska strana povuče odluku i embargu na uvoz makedonskih proizvoda, u isto vreme kao i Makedonija.\nGranica će se odblokirati u subotu uveče, kazao je za RSE Driton Lajci, savetnik zamenika premijera Kosova Hajredina Kucija.\nKosovo je od ponedeljka uvelo zabranu na uvoz proizvoda iz Makedonije, dan nakon što je Makedonija protekle sedmice, u ponoć sa subote na nedelju, uvela nove takse Kosovarima koji ulaze u Makedoniju.\nOvakva situacija u trgovinskim odnosima sa Makedonijom nastala je usled odluke makedonskih vlasti da uvede uslove za uvoz brašna i pšenice sa Kosova. I pored obećanja da će takva odluka prestati da važi početkom septembra, to se nije desilo.\nNa zajedničkom sastanku kosovske Alijanse za bisnis i makedonsko-bugarske ekonomske komore i ekonomske komore severo-zapadne Makedonije ove sedmice upozoreno je da su obe zemlje izgubile milione eura zbog ovog spora.


BISERA TURKOVIĆ ODLUČUJE BEZ ZNANJA BANJALUKE? Republika Srpska nije obaveštena da je BiH potpisala izjavu Stejt departmenta o Avganistanu\n20. 08. 2021. u 18:21\nREPUBLIKA Srpska nije obaveštena da je BiH potpisala izjavu Stejt departmenta o Avganistanu.\nKako se saznaje, ministarka spoljnih poslova BiH Bisera Turković je samoinicijativno donela tu odluku.\nKako navode u Srpskoj, u Kabinet srpskog člana Predsedništva BiH nije stigla nikakva informacija s tim u vezi.\n- Turkovićevu mnogi doživljavaju kao ministarku spoljnih poslova SDA, a ne BiH. Ona donosi samoinicijativne odluke bez odobrenja Predsedništva BiH, koje je inače nadležno za spoljnu politiku - dodaju iz Banjaluke.\nNavedeno je da Avganistanci zaslužuju da žive bezbedno i dostojanstveno. Ovom izjavom se njene potpisnice deklarišu kao one koje su spremne pomoći Avganistanu.\nRepublika Srpska Bosna i Hercegovina Avganistan Bisera Turković mir u Avganistanu Stejt department


25. 000 KM ZA IGRADNJU RASVJETE U MJESTU BRDARI\n0 15 Januara, 2022 10:41\nSekretarijat za raseljena lica i migracije Republike Srpske izdvojio je finasijska sredstva za finansiranje infrastrukturnih projekata u pet lokalnih zajednica u BiH za potrebe povratničke populacije, među kojima je i općina Sanski Most.\nJuče su u prostorijama Republičkog sekretarijata za raseljena lica i migracije potpisani ugovori s predstavnicima opština i gradova Sanski Most, Bihać, Prijedor, Zvornik i Livno, ukupne vrijednosti 167.000 maraka, a koji se odnose na projekte izgradnje komunalne infrastrukture u dijelovima općina gdje žive povratnici.\nUgovor je u ime općine Sanski Most potpisao općinski načelnik Faris Hasanbegović, a na osnovu ovog ugovora općini Sanski Most su odobrena sredstva u visini od 25. 000 konvertIbilnih maraka, a koja će biti iskorištena za nabavku i ugradnju javne rasvjete u MZ Stari Majdan, područje Brdari.\nBitno je naglasiti da ovo nisu prva sredstva koja je Republički sekretarijat dodijelio ovoj općini, već da je riječ o kontinuiranim sredstvima uz pomoć kojih se poboljšavaju uslovi za život svih ljudi. Ovi projekti su dio Programa rješavanja problema raseljenih lica, povratnika i izbjeglica za 2021. godinu kojeg Sekretarijat donosi i realizuje svake godine, a finansira se iz budžeta Republike Srpske.\nErmedin Demirović pogodio protiv Borussije Dortmund


izvor: agencije foto: 08.06.2018\nIstraživanje Instituta za evropske poslove pokazalo je da su internet stranice i nalozi srpskih državnih institucija na društvenim mrežama, uz izuzetke, nedovoljno razvijeni, neprilagođeni korisnicima, često bez osnovnih informacija i neažurarni, a komunikacija sa građanima gotovo nepostojeća.\nSamo šest od 30 institucija, koliko ih je obuhvaćeno analizom, izabralo je da o svojim aktivnostima informiše korisnike na Fejsbuku, Tviteru, Instagramu i Jutjubu, dok pet institucija nema nalog ni na jednoj društvenoj mreži.\nTakođe, istraživanje Instituta pokazalo je da veliki deo institucija ima jedan nalog manje, najčešće zapostavljajući Instagram.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova najviše je praćeno na svim društvenim mrežama, posebno je primetno na Instagramu, Ministarstva pravde, odbrane i državne uprave aktivna su na Tviteru, a Ministarstvo za evropske integracije na Fejsbuku.\nVećina institucija koje imaju nalog na Fejsbuku odgovaraju na poruke istog dana – Ministarstvo pravde, Ministarstvo omladine i sporta, Kancelarija za KiM, Ministarstvo kulture i informisanja, Ministarstvo za evropske integracije, Kancelarija za saradnju sa civilnim društvom i Ministarstvo finansija.\nIz Instituta kažu da su u roku od 24 sata odgovorili Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije, dok je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave odgovorilo posle 12 dana.\nNeuredno, nepregledno, neažurirano...\nJedan od zaključaka istraživanja jeste da su internet sajtovi državnih institucija „neuredni, nepregledni, neažurirani i često bez jasnog kontakta kome se obratiti za pomoć“.\nIako je ažuriranje Informatora o radu jednom godišnje zakonska obaveza institucija, Institut navodi da se na stranici Kancelarije za KiM nalazi informator iz 2014. godine.\n„Imajući u vidu da informatori sadrže informacije o zaposlenima, organizacionoj strukturi, kontakte i druge značajne podatke za rad institucije, pitanje je da li su te informacije važeće, s obzirom na to da informatori nekih institucija nisu ažurirani i po više godina“g, kažu iz Instituta.\nDodaju da se u vezi sa tim građani ni ne mogu osloniti na verodostojnost podataka koja stoje na zvaničnoj stranici institucije, te se na taj način troši vreme građana i privrede dok pokušavaju da dođu do određene informacije koja im je značajna, a mogla se naći u Informatoru o radu ili na internet prezentaciji.\nIako većina internet stranica ima odeljak sa kontaktima, podaci do kojih se došlo tokom istraživanja, navode iz Instituta, pokazali su da su to najčešće najosnovniji i nepotpuni kontakti, koji građane upućuju na centralu ili zahteva da popune formu za koju se ne zna kome se šalje, da li i ko je čita.\nTakođe, deo istraživanja ticao se redovnosti ažuriranja vesti, saopštenja ili najava, te je zaključeno da su retke institucije koje obraćaju pažnju na sve tri rubrike, ali da je izuzetak internet stranica Vlade Srbije, koja redovno objavljuje saopštenja i ažurira informacije na svojoj stranici.\nSedam ministarstva, navodi se u istraživanju, nema odeljak sajta na engleskom jeziku, a višejezičnost, uključujući i jezike nacionalnih manjina je retkost.\nKao institucije sa odgovornijim stavom prema digitalizaciji, kada je u pitanju internet prezentacija, izdvajaju se Narodna skupština, koju slede Ministarstvo unutrašnjih poslova i Ministarstvo spoljnih poslova.\nInstitut za evropske poslove sproveo je istraživanje o vidljivosti institucija političkog sistema Srbije na osnovu njihovih zvaničnih internet prezentacija i naloga na društvenim mrežama.\nIstraživanje je obuhvatilo trideset državnih institucija, koje su zadužene za neometano funkcionisanje javne uprave i sprovođenje ustavnih i zakonskih načela.


Pola mladih podržava legalizaciju marihuane i obavezni vojni rok\nDruštvo Autor:Nova ekonomija14. avg. 202111:43\nSkoro polovina mladih smatra da je Srbiji potreban jak vođe, lider koga će narod slediti. Kao odgovor na to šta su razlozi zbog kojih ne glasaju - mladi najčešće navode da smatraju da trenutno nemaju za koga, piše u Alternativnom izveštaju o položaju i potrebama mladih.\nNa pitanje da li je Srbiji potreban jak vođa, lider koga će narod slediti potvrdan odgovor dalo je 49 odsto što predstavlja pad u odnosu na prethodne dve godine kada je taj procenat išao preko 50 odsto.\nDa Srbiji, ipak, ne treba jak vođa smatra 34 odsto mladih.\nIstraživanje je Krovna organizacija mladih sprovela od maja do jula 2021. godine, a korišćene su kvantitativne i kvalitativne metode.\nKisić obećava: Posao za 10.000 mladih\nIstraživanje je pokazalo i da 27 odsto mladih smatra da demokratija nije najbolji oblik vladavine, a da 29 odsto to ne zna. Nasuprot tome, 44 odsto mladih smatra da demokratija jeste najbolji oblik vladavine.\nInicijativu za vraćanje obaveznog vojnog roka podržava 46 odsto mladih, dok joj se 43 odsto protivi.\nUlazak Srbije u Evropsku uniju podržava 39 odsto mladih, 33 odsto nije za ulazak, a 28 odsto ne zna.\nZa usvajanje predloga zakona o istopolnim zajednicama izjasnilo se ukupno 38 odsto ispitanih, pri čemu žene više podržavaju usvajanje, dok je protiv usvajanja zakona 36 odsto mladih.\nPotpunu legalizaciju marihuane (u medicinske i rekreativne svrhe) podržava 49 odsto ispitanih mladih, 29 odsto smatra da je treba legalizovati, ali samo u medicinske svrhe, dok 15 odsto smatra da marihuanu ne treba legalizovati uopšte.\nPrilikom istraživanja 37 odsto mladih reklo je da je bilo izloženo fizičkom nasilju, a 73 odsto reklo je da je bilo izloženo verbalnom nasilju. Uz to, 66 odsto mladih kaže da su bili izloženi nekoj vrsti diskriminacije.\nSamo 14,2 odsto mladih reklo je da je vakcinisano, dok 53,7 odsto kaže da se neće vakcinisati. Da planira da se vakciniše reklo je 32,1 odsto mladih.\nNa pitanje da li podržavaju obaveznu vakcinaciju 20,5 odsto mladih reklo je da podržava, dok 63,2 odsto ne podržava. Na pitanje na osnovu čega zauzimaju stav o vakcinaciji, najveći broj mladih je odgovorio na osnovu formalnog obrazovanja 38,6 odsto.\nVakcinacija dece u Izraelu Foto:JACK GUEZ / AFP / Profimedia\nViše od polovine smatra da je na njih pandemija uticala jako loše, 62 odsto mladih smatra da su mere bile ponekad previše stroge, ponekad previše blage. Tek 16,8 odsto mladih smatra da je odgovor bio dobar.\nIz Srbije bi se odselilo 50 odsto mladih, ne veruju nijednom političaru\nPedest odsto mladih bi se odselilo iz Srbije i kao glavne razloge navodi dostojanstveniji život i viši standard, navodi se u u Alternativnom izveštaju o položaju i potrebama mladih.\nIstraživanje je pokazalo da od tih 50 odsto, 25 odsto njih to ima u planu, a 25 odsto bi se odselilo, ali nisu još započeli planiranje.\nTakođe, 39 odsto mladih ne planira, ali ni ne otpisuje mogućnost odlaska.\nNa pitanje zašto bi se odselili, 31,7 odsto mladih kaže zbog dostojanstvenijeg života, a 24 odsto zbog višeg standarda života.\nI ove godine se nastavlja trend nepoverenja mladih u institucije i političare/ke, 80 odsto mladih kaže da ne postoji političar/ka kome veruju.\nRezultati istraživanja su pokazali da skoro 50 odsto mladih smatra da im politički sistem ne omogućava da utiču na političke procese i odluke. Međutim, zainteresovanost za politička dešavanja porasla je u odnosu na prethodnu godinu.\nTakođe, porastao je procenat mladih koji smatraju da je jedan od najvećih problema mladih mali uticaj na donošenje odluka, čak 56,7 odsto.


Gde su danas oficiri bivše JNA - MojBlog\n1996. general Đorđe Đukić slučajno je vozilom prešao na teritoriju pod kontrolom muslimanske Armije BiH. Posle nekoliko dana nelegalnog zadržavanja, sarajevske vlasti su bile spremne da ga puste, ali je Ričard Holbruk insistirao da Đukić bude prebačen u Hag, iako protiv njega nije postojala optužnica. Zbog izuzetno lošeg zdravstvenog stanja srpskog generala, tužilac Goldston se složio da on bude pušten, a Đukić je tiho umro 18. maja 1996, ne dočekavši podizanje optužnice.\nRadislav Krstić, ratni komandat Drinskog korpusa VRS, drugi je srpski general odveden u Hag. Njegov slučaj smatra se prekretnicom u radu Tribunala.\nGeneral Krstić optužen je i za „zaveru da se genocid izvrši“. To je kvalifikacija koja je kasnije korišćena u optužnicama za sve srpske vojne i političe rukovodioce.\nKrstić je 2. avgusta 2001. prvostepeno osuđen na 46 godina zatvora, a zločini počinjeni na prostorima bivše Jugoslavije, po prvi put se kvalifikuju kao genocid. Sudije tada naglašavaju da „postoje ljudi čija je odgovornost za te zločine mnogo veća od njegove“ i da su za njih „rezervisali najtežu kaznu“!\nŽalbeno veće Haškog tribunala 2004. potvrđuje prvostepenu presudu, ali odgovornost generala Krstića od „direktnog izvršioca genocida“ umanjuju na „pomagača i podržavaoca“. Kazna mu je smanjena sa 46 na 35 godina zatvora.\nNa izdržavanje kazne Krstić je upućen u britanski zatvor „Vejkfild“, gde su ga umalo ubila trojica muslimanskih zatvorenika, predvođena Indritom Krasnićijem. Premešten je u zatvor „Long Lartin“, u kome je veliki broj osuđenih za islamski terorizam. Krstić zbog pretnji uopšte nije smeo da izađe iz ćelije, pa ga je Tribunal krajem 2011. vratio u Sheveningen.\nTreći srpski general koji je završio u Hagu bio je Momir Talić. Uhapšen je u Beču 1999, po „zapečaćenoj optužnici“. Lisice su mu stavljene na prevaru, dok je kao načelnik Glavnog štaba VRS bio gost austrijske Nacionalne akademije za odbranu u Beču, na seminaru OEBS-a.\nTalić je optužen zbog progona nesrpskog stanovništva u Bosanskoj Krajini 1992. godine. Optužba je delovala neuverljivo, jer su Talića zbog viteštva u borbi poštovali i protivnici. Muslimanski general Rasim Delić, koji je takođe bio na seminaru, rekao je da je „hapšenje loše za proces pomirenja u BiH“.\nTokom procesa, tužioci su imali muke da nađu relevantne svedoke protiv Talića. Velike nade polagali su u Adila Medića, člana Glavnog odbora muslimanske humanitarne organizacije „Merhamet“, koji je trebalo da optuži Talića za genocid u Bosanskoj Krajini i nehuman odnos prema zarobljenicima u „Manjači“. Međutim, svedok je tužilaštvo doveo u nepriliku izjavom da je „general Talić imao veoma pozitivnu ulogu“ i da je, zahvaljujući njemu, omogućeno da „Merhamet“ u „Manjaču“ redovno dostavlja humanitarnu pomoć.\nZbog narušenog zdravstvenog stanja, general Talić je pušten da se brani sa slobode. Preminuo je na VMA u Beogradu, 28. 5. 2003. godine.\nOSVETA SPASIOCU SRPSKE\nSABORCI generala Momira Talića smatrali su da je optužnica haška osveta za Operaciju „Koridor“. Nju je u junu 1992. osmislio i isplanirao general Talić, tada komandant Prvog krajiškog korpusa. – Bila je to najveća operacija VRS, bez koje danas ne bi bilo Republike Srpske – govorio je general Novica Simić, nosilac proboja „koridora spasa“.\nPosle njega je uhapšen general Stanislav Galić, komandant Sarajevsko-romanijskog korpusa VRS. Zbog „izazivanja terora strahom nad civilima u Sarajevu“ osuđen je na kaznu doživotnog zatvora koju izdržava u Nemačkoj, u zatvoru prepunom muslimana i Albanaca.\nGeneral Dragomir Milošević, načelnik Štaba komande Sarajevsko-romanijskog korpusa, sa istim obrazloženjem izdržava kaznu od 29 godina u Estoniji.\nGeneral Ljubomir Borovčanin osuđen je „za zločine“ u Srebrenici i Žepi. Sada u Danskoj služi kaznu od 17 godina zatvora.\nGeneral VRS Zdravko Tolimir, koji je po istoj optužnici prvostepeno osuđen na doživotni zatvor, tražio je od Žalbenog veća da ga oslobodi. Čeka odluku u Hagu.\nGeneral VRS Radivoje Miletić prvostepeno je osuđen na 19 godina zatvora. Nalazi se još od 2004. u pritvoru u Hagu, gde je i general Vinko Pandurević, osuđen zbog Srebrenice na 13 godina.\nPrevious Previous post: Najskoriji utisak tmurne političke realnosti Srbije\nNext Next post: Boris Berezovski nađen mrtav


Saopštenje za javnost – FK Željezničar\nPovodom najava moguće zabrane odlaska naših navijača u Banju Luku na subotnju utakmicu s Borcem, mi u FK Željezničar osjećamo potrebu da se obratimo bosanskohercegovačkoj javnosti.\nSvjedoci smo svakodnevnih pokušaja zaoštravanja unutrašnjih odnosa u zemlji za račun različitih političkih ciljeva. Mi u fudbalu možda najbolje znamo da su odnosi između klubova, uprava i igrača odlični i da svaki takav pokušaj dolazi isključivo od onih koji nemaju ništa sa sportom. Ne smijemo dozvoliti da sport postane talac politike ili drugih vansportskih elemenata koji se pokušavaju ubaciti u nešto što bi trebalo ostati čisto. Zbog toga smatramo da bi donošenje ovakve odluke bilo usmjereno upravo protiv sporta, odnosno išlo bi u korist isključivo vansportskim interesima.\nOsim toga, takva odluka bi predstavljala kako kršenje ljudskih prava o slobodi kretanja, tako i kršenje člana 10. stav 1. “Pravilnika o bezbjednosti” Nogometnog/Fudbalskog saveza BiH prema kojema je organizator utakmice dužan u odvojenoj zoni osigurati gostujućim navijačima minimalno 5% kapaciteta stadiona. Svako ko želi da gleda fudbalsku utakmicu, ima na to potpuno pravo. Mi smo svjesni da se radi o “utakmici visokog rizika” i da su neke ranije utakmice ova dva kluba u Banjoj Luci bile praćene scenama za koje niko od nas ne želi da se ponove. Međutim, isto tako smatramo da se slična dešavanja mogu spriječiti adekvatnim pristupom organizaciji ovog sportskog susreta dva istaknuta bh. kluba i da najavljeni postupci ne bi bili rješenje problema, nego bježanje od istog.\nUmjesto zabrane dolaska našim navijačima, koja nema nikakvo opravdanje, potencijalni problemi se trebaju izbjeći pojačanim prisustvom pripadnika organa reda koji bi blagovremeno reagovali i spriječili bilo kakve pokušaje neprimjerenog navijanja ili neke druge vrste devijantnog ponašanja dijela publike. Naš klub je i sam često organizator “utakmica visokog rizika”, ali nikad kao opciju nismo razmatrali mogućnost zabrane dolaska gostujućim navijačima. Uostalom, smatramo da bi takav postupak, pored toga što bi bio suprotan sportskom duhu, dodatno zakomplikovao situaciju, imajući u vidu da određena grupa gostujućih navijača tada, vrlo vjerovatno, može neorganizovano doći, a to onda predstavlja dodatnu opasnost za sve.\nPrema tome, nadamo se da će nadležna tijela u Savezu uzeti u obzir sve ovo i da neće dopustiti da se sportska takmičenja ponovo odvijaju bez onih zbog kojih se najviše trebaju igrati. Za sada smo od Saveza dobili samo preporuku da navijači ne odlaze na subotnju utakmicu. Ipak, s obzirom na to da je teško očekivati da niko od naših navijača neće otići, ovom prilikom pozivamo organizatore da učine sve što je potrebno da obezbijede siguran boravak svih gledalaca na Gradskom stadionu. Na kraju krajeva, želimo da vjerujemo kako je svima u interesu da predstojeća utakmica protekne u sportskom duhu te da dešavanja na terenu budu u prvom planu.


Borac Islamske države na snimku koji je 27. avgusta objavio Medija centar Islamske države u gradu Raka.\nAmerikanac somalijskog porekla prema izveštajima je drugi američki državljanin ubijen dok se borio na strani ekstremista u Siriji.\nTV stanica KSMP iz Mineapolisa prenosi da je u pitanju Abdirahman Muhumed, koji je napustio tu regiju da bi se borio za Islamsku državu, odnosno ISIL.\nStanica navodi da je, prema njenim izvorima, Muhumed poginuo u istoj bici kad i Daglas Mekejn, 33-godišnjak iz Mineapolisa, čiju je smrt u Siriji potvrdio američki Savet za nacionalnu bezbednost ranije ove nedelje.\nIzveštaji o drugom Amerikancu ubijenom u Siriji počeli su da kruže po društvenim medijima u sredu. Savet za nacionalnu bezbednost je saopštio da zna za te izveštaje, ali još nije u mogućnosti da ih potvrdi.\nU Mineapolisu, gradu u severnoj državi Minesoti, živi velika somalijsko-američka zajednica. Više od deset mladića napustilo je zajednicu da bi se borilo u Siriji, privučeno islamskim radikalizmom.\nU medjuvremenu, majka američkog novinara Stivena Sotlofa koga kao taoca drži Islamska država apelovala je na lidera grupe da ga pusti na slobodu. U video snimku objavljenom u sredu, Širli Sotlof je poručila da je Stiven “častan čovek” i da ga ne treba kažnjavati za postupke američke vlade.


OVAKVIH JE DANAS MALO: Tražilo ga pola Evrope, a on izabrao da na Mundijal ode kao član drugoligaša! - Fudbal, Evropske lige\nHotSport»Fudbal»Evropske lige»OVAKVIH JE DANAS MALO: Tražilo ga pola Evrope, a on izabrao da na Mundijal ode kao član drugoligaša!\nOVAKVIH JE DANAS MALO: Tražilo ga pola Evrope, a on izabrao da na Mundijal ode kao član drugoligaša!\nVladimir Kolarik| 2018-04-23T19:24:15+01:00\t23. apr 2018. 18:58|0 komentara|HotSport\nNemački reprezentativac iz redova Kelna, Jonas Hektor, pokazao je jednu danas pomalo zaboravljenu i ne previše popularnu osobinu- lojalnost.\nLevi bek “jarčeva” danas je produžio ugovor sa klubom do 2023. godine, iako je po klauzuli mogao da napusti tim koji će se u narednoj sezoni takmičiti u drugoj ligi Nemačke.\nZa Hektora poslednje vreme vlada interesovanje brojnih evropski velikana, među kojima su Liverpul, Bajern, Juventus, Dortmund, ali on je kako kaže iz osećaja lojalnosti i zahvalnosti za sve što mu je Keln prethodnih godina pružio, ipak odlučio da ih odbije i ostane da pokuša da izbori povratak u elitu.\n-Keln me je vodio putem od regionalne lige (četvrti rang) do nemačkog nacionalnog tima. Vezan sam i zahvalan klubu i osećam se lepo zbog toga što živim u Kelnu. Ne bi mi bio problem da se prebacim u neki drugi klub posle ove sezone, ali mi ne bi bilo pravo-, rekao je Hektor.\nOn je kako kaže na ovu temu dosta razmišljao, pre nego što je doneo definitivnu odluku.\n-Mnogo smo razgovarali prethodnih nedelja i imao sam dovoljno vremena da razmislim o tome. Situacija je za mene jasna, pripadam Kelnu i hoću da uđem u novu sezonu sa ovim timom i ovim navijačima-, poručio je Hektor.\nTAGOVI: Bundesliga, keln, Jonas Hektor


Udruženje “Zeleni zid” pokrenulo peticiju da Durlan dobije svoj park - Platforma Promeni\nSvi koji žele da podrže inicijativu udruženja da međublokovska površina u Knjaževačkoj postane Durlanski park, mogu to učini potpisivanjem peticije koju je pokrenulo udruženje “Zeleni zid Niš”. Peticija je dostupna svakog dana u onlajn formatu, a svi koji žele da je potpišu lično mogu to učiniti svake subote u maju od 11 do 13 sati u Knjaževačkoj.\nIdeja da međublokovska površina od broja 120 do broja 140 u Knjaževačkoj dobije status zvaničnog javnog gradskog parka rodila se onog trenutka kada su zelenu površinu ispred zgrada zauzeli podzemni kontejneri. Ovo je, kaže Marija Peternel iz “Zelenog zida”, narušilo i taj mali prostor sa travom u čijoj neposrednoj bilizini se nalazi mobilijar.\n“Pokrenuli smo inicijativu jer nas je epidemija korone upravo uputila tu na taj jedini prostor ispred naše zgrade, na tu jedinu zelenu površinu. Shvatili smo da nemamo park u čitavom naselju, da nema nijednog jedinog parka, iako u našoj ulici postoji i obdanište i osnovna škola. Iskreno se nadamo da će nadležni odgovoriti na našu inicijativu”, kaže Peternel.\nGrad je, podseća, i inače doneo strateške dokumente u kojima je naglašeno da su parkovi i zelene površine prioritet u gradu.\n“Znamo da u našem gradu ima jako malo parkova, da je Niš jedan od najzagađenijih gradova što se tiče vazduha, da dišemo jako zagađen vazduh, što utiče na naše zdravlje. Ono što mi kao stanari ovog dela naselja želimo je da ove zelene površine opstanu, da budu održavane, da ih uređuju redovno, da bude manje otpada na njemu, da se stanari ponašaju odgovornije prema svojoj okolini, i da svi zajedno partnerski učinimo sve da naš budući gradski park bude prostor zdrav za sve nas”, ističe Peternel.\nAkciji se pridružio veliki broj komšija iz ovog dela grada. Ideja udruženja je i bila da najpre imaju direktnu komunikaciju sa njima i da čuju šta oni imaju da kažu o ovoj ideji.\n“Bilo nam je bitno da čujemo šta misle o svim tim problemima, da li žele park, i zaista su rezultati sjajni. Prošlog vikenda smo sa eko aktivistima, sa “Eko gerilom” i aktivistima “Zelenog ključa”, čistili čitav ovaj potez od otpada. Još jednu takvu akciju ćemo organizovati za kraj sa našim komšijama koji su nas podržali u prethodnoj akciji, prekoputa u Knjaževačkoj. Iskreno se nadam da će ovakvih građanskih inicijativa biti što više i da će građani shvatiti da mogu javno da iskažu svoje potrebe koje utiči na njihov kvalitet života neposredno i da će njihova ekološka svest biti na malo više nivou”, dodaje Peternel.\nOnlajn peticiju možete potpisati na ovom linku, a ukoliko želite da potpišete lično to možete učiniti 22. i 29. maja od 11 do 13 sati kod AS trgovine u Knjaževačkoj ulici u Nišu.\nPROČITAJ I Art Aparat: kroz muziku treba pokazati bogatstvo romske kulture\naktivizam, Durlan, Knjaževačka, niš, park, TMUS, zeleni park, Zeleni zid


Hawkeye trejler otkriva nam da će Hawkeye imati posla sa nekim lošim momcima koje je naljutio još dok je bio Ronin (Avengers: Endgame).\nTrejler potvrđuje da će Hawkeye biti božićna serija, a veći deo trejlera fokusira se na dinamiku Clinta Burtona i njegove nove štićenice Kate Bishop.\nPročitajte: Injustice trejler – Kad Supermen postane tiranin (VIDEO)\nKate Bishop je mlada maskirana osvetnica koja sada operiše kao Ronin. Kada upadne u nevolju, putevi će joj se ukrstiti sa Clintom Burtonom i tu počinje njihova avantura u borbi protiv zlikovaca, a čini se da će imati pune ruke posla. Trejler se uglavnom fokusira na upoznavanje ovo dvoje likova i akciju koja nam predstoji.\nZanimljivo je da sinopis serije opisuje Clinta kao penzionisanog Osvetnika koji se povukao nakon dešavanja u Avengers: Endgame. Stoga nije sigurno da li je ovo poslednji put da vidimo glumca Jeremy-a Rennera u ovoj ulozi, te da li će Clint Burton predati svoje strele i masku hHawkeye-a mladoj Kate Bishop?\nHawkeye će svoju premijeru imati na Disney+ platformi 24. novembra.\nTags: disney, hawkeye, kate bishop, marvel, mcu, serija, trailer\nPrevious Injustice trejler – Kad Supermen postane tiranin (VIDEO)\nNext Stiže serija o Pingvinu sa Kolinom Farelom u glavnoj ulozi