Zašto nezaposlenost ne pada brže: Skoro milion i po Amerikanaca traži pomoć - Biznis Telegraf.rs\n25/06/20 | 16:28\nZašto nezaposlenost ne pada brže: Skoro milion i po Amerikanaca traži pomoć\nJoš uvek visok broj prijava na biro u SAD, otvara nova pitanja...\nBroj onih koji traže novčanu pomoć u SAD, na osnovu nezaposlenosti usled pandemije Covid-19, i dalje je milionski. Šta se to dešava? Uprkos postepenom otvaranju ekonomije i vraćanju radnika na posao, analitičari se pitaju: zar ne može oporavak da bude brži.\nDok pišemo ovaj tekst i dalje čekamo zvanične rezultate Ministarstva rada Amerike, budući da je četvrtkom presek stanja, a Market Watch predviđa da je novih 1,38 miliona Amerikanaca podnelo prijave na biro, zbog gubitka radnog mesta. Kako dalje navode, cifre koje gledamo iz nedelje u nedelju su šokantne, jer je rast nazaposlenosti do sada trebalo da bude manji.\nU međuvremnu stižu nezvanični rezulati da je prošle nedelje podneto 1,48 miliona zahteva za dobijanje naknade za nezaposlenost, što znači da broj ljudi koji ostaju bez posla usled pandemije korona virusa uporno ostaje visok.\nNakon naglog pada krajem aprila i maja, istorijski visok nivo inicijalnih zahteva na osnovu nezaposlenosti, pao je za samo 4 odsto, na 1,51 milion u nedelji koja završava 13. juna. Prema određenim parametrima, ti zahtevi bi trebalo da se osipaju mnogo brže, te da se spuste na nivo ispod jednog miliona. Ipak, to se ne dešava.\nDošlo je do rekordnog gubitka radnih mesta u martu i aprilu, a oporavak je počeo da se dešava u maju, u skladu sa ponovnim otvaranjem ekonomije. Drugi talas otkaza je verovatno posledica nesposobnosti kompanija da se nose sa smanjenim prometom, slabijim profitom i izgubljenim klijentima.\nU drugom slučaju, koji bi objasnio ovu pojavu, države prijavljuju višestruke zahteve za iste ljude, što je odraz haosa, nastalog kada su službe za nezaposlene bila zatrpane poslom, odnosno rekordnim brojem zahteva za novčanu naknadu. Za samo tri meseca, podneto je više od 50 miliona zahteva, u poređenju sa 200.000 ili nešto manje, samo nedelju dana pre krize.\nTrećina Amerikanki odlaže rađanje dece ili ih želi manje, a sve zbog korona virusa\nAmerikanci nisu optimisti: Da, nezaposlenost pada, ali milioni i dalje sede kod kuće


Kim Kardašijan kupila časovnik Džeki Kenedi - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2018...\nČuveni Cartier Tank model, koji je ovoj ikoni stila poklonio njen dever, princ Stanislav, prodat je na aukciji Christie’s kuće, po ceni od 379.500 dolara, iako je bilo procenjeno da će dostići sumu između 60.000 i 120.000 dolara.\nSada imamo informaciju da je čuveni časovnik kupila Kim Kardašijan. Anonimni izvor koji je podelio ovu informaciju sa medijima tvrdi da Kim planira zapravo da nosi ovaj časovnik, a ne da ga čuva poput blaga, iako je on daleko od njenog uobičajenog stila.\nKim inače ima svoju liniju časovnika, ali je često u javnosti viđena sa Rolex i Audemars Piguet modelima, koji ne mogu, a da nam ne upadnu u oči zbog liberalne upotrebe zlata i dijamanata.\nKako je izvor ovih informacija odlučio da ostane anoniman, moraćemo da se strpimo i vidimo da li će Kim zaista na svom ručnom zglobu poneti ovaj deo horološke istorije.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: TAG Heuer specijalna edicija Max Verstappen 33


SZO: U Evropi bi jos 700 hiljada ljudi moglo umrijeti od COVID-19 u narednim mjesecima | TRT Bosanski\nSZO: U Evropi bi jos...\nSZO: U Evropi bi jos 700 hiljada ljudi moglo umrijeti od COVID-19 u narednim mjesecima\nSZO je izvijestila da se do 31. marta 2022. očekuje "velika" ili "pretjerana" gustoća u službama intenzivne nege u 49 od 53 zemlje\nSvjetska zdravstvena organizacija (SZO) objavila je da bi 700 hiljada ljudi moglo umrijeti u narednim mjesecima zbog brzog porasta slučajeva koronavirusa (Kovid-19) u Evropi. SZO je saopštila da je Evropa i dalje u zagrljaju epidemije i ako se nastavi ovako, broj umrlih na kontinentu mogao bi ove zime premašiti 2,2 miliona.\nSZO je izvijestila da se do 31. marta 2022. očekuje "velika" ili "pretjerana" gustoća u službama intenzivne nege u 49 od 53 zemlje. Konstatovano je da je porast slučajeva u Evropi nastao kao rezultat popuštanja ograničenja i smanjenja mjera poput socijalne distance, zajedno sa efektom Delta varijante. Prema podacima SZO, broj smrtnih slučajeva od Covid-19 porastao je na 4.200 dnevno prošle sedmice, udvostručivši dnevni nivo od 2.100 krajem septembra.\nTagovi: #Evropa , #pandemija , #virus , #korona , #SZO , #WHO\nTurska: Dnevni broj zaraženih iznosio je 20.033


Laguna - Bukmarker - Prikaz knjige „Hamnet“ autorke Megi O’ Farel - Knjige o kojima se priča\nČak i oni čitaoci koji su Šekspirovu najizvođeniju dramu čitali još u davnim školskim danima kao obaveznu lektiru, verovatno se sećaju jedne od malobrojnih proverljivih činjenica iz piščevog životopisa koja se vezuje za ime njenog glavnog junaka, danskog kraljevića Hamleta. Naime, najintrigantniji lik čitavog opusa najslavnijeg pesnika koji je stvarao na engleskom jeziku nazvan je prema piščevom prerano preminulom sinu Hamnetu (poznavaoci dijahronije engleskog jezika ukazuju da su Hamlet i Hamnet zapravo samo varijante istog imena). Tragajući za Šekspirovim ličnim iskustvima o kojima se više sluti nego što se zna, osvetljavajući stvaralačko biće umetnika koji nam je u nasleđe ostavio sonete i dramska dela bez kojih se ne bi mogla zamisliti svetska književnost, mnogi minuciozni istraživači nastojali su da prouče svako slovce koje bi moglo posvedočiti o tome ko je i kakav je on zapravo bio. Neki od njih su pokušavali da popune praznine među šturim podacima, neretko puštajući mašti na volju i povezujući raspoložive detalje u kontekst koji im se činio najuverljiviji. Sa nesmanjenim intresovanjem naučnici iz svih krajeva sveta i danas tumače dela Vilijama Šekspira sa različitih aspekata. Već skoro neverovatno obimna literatura, prema uglednoj bibliografiji Shakespeare Quarterly, svake godine bude uvećana za preko 400 novih istraživanja i s pravom se odavno može govoriti o šekspirologiji kao posebnoj oblasti istorije književnosti.\nŠekspirov tajanstveni život i njegovo svevremeno stvaralaštvo na različite načine su inspirisali i umetnike širom sveta. Osim mreže aluzija i uspostavljenih višestrukih intertekstualnih veza prisutnih u značajnim književnim, pozorišnim i filmskim ostvarenjima, pojedinosti iz života sina rukavičara iz Stratforda na Ejvonu inspirisale su brojne stvaraoce da svoja dela posvete upravo pojedinim etapama Šekspirovog života. Jedno od umetnički najuspelijih dela predstavlja veoma vredan pokušaj rekonstrukcije davnog doba i sudbina ljudi koji su u njemu živeli – roman „Hamnet“ Megi O’ Farel, nagrađen 2020. godine nagradom Women’s Prize. Realizujući svoju davnašnju književnu ambiciju, ova književnica (Severna Irska, 1972) napisala je delo u kome Šekspirov životni i stvaralački put sagledava u svetlu tragedije koja je njegovu porodicu zadesila 1576. godine. Zahvaljujući snažnoj imaginaciji, izboru narativnih planova i majstorskom smenjivanju pripovedačkih vremena, ali i podrobnom poznavanju istorijskih prilika i uslova u kome su živeli savremenici velikog pisca, stvoreno je delo koje nam, iako je Šekspir više odsutan nego prisutan na njegovim stranicama, predočava jedan mogući sled događaja koji će se snažno odraziti na njegov književni rad. Iako je glavni stožer oko koga se razvija fabula ovog romanesknog ostvarenja zapravo smrt bistrog i talentovanog dečaka obolelog od kuge koja je harala Evropom, ali i sve ono što toj tragediji prethodi i što za njom sledi, Megi O’Farel se suštinski bavi temom gubitka i načinima na koji se suočavamo sa bolom. Svako od junaka, i dečakova majka, i otac, i sestre, a naročito Hamnetova bliznakinja Džudit, sa tragedijom će se nositi onako kako jedino zna i ume. Smrt voljenog bića za jedne će postati događaj po kome se meri vreme, za drugog će to biti početak borbe sa osećanjem najdubljeg besmisla i krivice, a za talentovanog učitelja latinskog koji je već pristupio pozorišnoj trupi u Londonu jedini izlaz iz očaja predstavljaće imaginacija. Da bi se izborio sa tugom, on se potpuno predaje stvaranju novih svetova i četiri godine nakon sinovljeve smrti na sceni će biti postavljena drama „Hamlet“. Megi O’ Farel kao da, zapravo, na stranicama svog romana bujne i raskošne atmosfere, živopisnih enterijera i eksterijera Stratforda i okoline, ovoploćuje onu misao iz Džojsovog „Uliksa“ da je „Hamnet morao da umre da bi Hamlet nastavio večno da živi“. Ali, delo Megi O’Farel nije prevashodno priča o nastanku najčuvenije drame svih vremena, već o tome kako najdublja tuga može da veže, ali i zauvek razdvoji dva bliska bića – snažnu i putenu, s prirodom duboko povezanu Agnes i znatno mlađeg, neambicionog učitelja u kome je jedino ona prepoznala izuzetnost, razumela je i zavolela. Iako je prelomni događaj u ovom delu smrt dečaka, sina slavnog oca, ovo je prevashodno roman na čijim su stranicama članovi muške linije porodice Šekspir u dubokoj senci junakinja. Sve one kao da su upravo sišle sa scene, neke iz vilinskih svetova, ali neke direktno sa trgova koji vrve životom, koje je za sva vremena u svojim komedijama oživeo sam Šekspir. Odabravši da predstavi ono što je naizgled manje bitno, ono što nije glavni tok događaja, da poetično i sa osećajem za detalj predstavi trajno razilaženje nekada bliskih bića, Megi O’Farel je, bez sumnje, napisala do sada svoje najuspelije delo. Epizode u kojoj opisuje kako je kuga stigla do porodice koja je u središtu njene pažnje ili ona u kojoj dočarava susret mladih ljubavnika koji će najveći deo budućih godina provesti u braku, ali živeći razvojeno, potvrđuje njeno umeće da oskudnim i suvoparnim arhivskim činjenicama koje staju u jednu jedinu rečenicu, dâ skoro neočekivanu punoću i raskoš koju ima jedino život.


On je istakao da nema dovoljne bezbednosti ako nemamo saradnju sa svima u svetu koji mogu da pomognu da dođemo do trgovaca narkoticima i ozbiljnih organizovanih kriminalnih grupa koje deluju van naše zemlje i čije su baze operacija Južna Amerika i druge destinacije u svetu.\n"Njihov fokus je na zemljama i delovima sveta do kojih Srbija ne može da dopre, niti da utiče. Ako naši trafikanti idu u Južnu Ameriku da bi transportovali kokain do španskih ili holandskih ili novih ruta u istočnoj Evropi, zajedničkim radom možemo da razmenimo informacije sa DEA i FBI jer mogu da nam pomognu da ih privedemo pravdi i pokušamo da ih osudimo", ukazao je Stefanović.\nKada je u pitanju odluka SAD da zarobljene bivše borce ISIS-a vraća u njihove domicilne zemlje, Stefanović kaže da je i o tome bilo reči na razgovorima u SAD, te da su svi svesni pretnji koje nosi njihov povratak, ali da je važno da se razmišlja o postupku deradikalizacije nakon odsluženja kazni.\nOn je ipak napomenuo da postoji zabrinutost za sve što se dešava u regionu i tamo gde se vraća veliki broj stranih boraca, a kako je dodao, ne bi potcenio ni žene koje se vraćaju.\n"I one mogu biti izuzetno radikalizovane i opasnost za bezbednost", napomenuo je ministar.\nDokle vise Nebojsa ti nisi sposoban ni u svojoj zemlji da sprovedes zakon i obezbedis bezbedan zivot gradjanima...sta glumis tek u Americi...


Apel izvođačima građevinskih radova\nAdekvatno primenjivati mere zaštite na radu\nNovi Sad, 17. septembar 2020.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Republike Srbije Zoran Đorđević ponovio je danas apel izvođačima građevinskih radova da preduzmu sve zakonom propisane mere kako bi zaštitili svoje radnike i doprineli smanjenju broja nesreća.\nĐorđević, koji je danas zajedno sa direktorom Inspektorata za rad Stevanom Đurovićem i v. d. direktora Uprave za bezbednost i zdravlje na radu Marinom Furtulom obišao gradilište stambeno- poslovnog kompleksa u Novom Sadu, istakao je da je veoma važno da se i radnici i izvođači radova pridržavaju svih propisanih mera.\nU odnosu na prethodne godine uspeli smo da smanjimo broj nesreća, ali one se na žalost još dešavaju, a razlozi za to su uglavnom neodgovornost nadležnih, rekao je ministar i dodao da to važi za sve profesije, a ne samo za građevinu.\nOn je istakao da inspekcija prilikom nadzora i dalje zatiče strane državljane koji rade neprijavljeni, ocenivši da je to nedopustivo, s obzirom na to da je donošenjem novog Zakona o zapošljavanju stranaca prošle godine, čitava procedura njihovog prijavljivanja pojednostavljena.\nUkoliko su nekoj kompaniji u Srbiji potrebni radnici iz inostranstva, potrebno je samo da agencija koja angažuje radnike, nakon sklopljenog ugovora sa kompanijom, podnese molbu diplomatsko-konzularnom predstavništvu u toj zemlji za izdavanje radnih dozvola, objasnio je on.\nPrema njegovim rečima, dozvole se izdaju nakon odobrenja MUP-a i to dok su radnici još u svojoj zemlji, što znači da više nema potrebe da dolaze ranije i da ih čekaju u Srbiji, čime agenciji i kompaniji prave dodatne troškove.\nĐurović je naveo podatak da je na ovom gradilištu za godinu i dva meseca izvršeno 14 nadzora i da, osim jedne teške povrede, nisu zabeleženi drugi propusti.\nOn je ukazao na to da je za tri godine i osam meseci inspekcijskim nadzorima otkriveno 57.000 lica koja su radila na crno, od kojih je 46.000 zasnovalo stalni radni odnos.\nZa isti period otkrili smo i više od 2.300 fantomskih firmi, koje nisu imale potrebna dokumenta i predstavljale su nelojalnu konkurenciju, dodao je Đurović.\nKada je u pitanju kontrola bezbednosti i zdravlja na radu, u prvih osam meseci ove godine smrtno su stradala 22 radnika na teritoriji čitave Srbije, a u toku prošle godine za isti period život su izgubila 33 radnika, precizirao je on.


Izvor: juGmedia, 01.Mar.2018, 13:39\nHotel „Partizan“ u Niškoj Banji ostaje do daljeg bez novog vlasnika pošto prva licitacija koju je oglasila Poreska uprava nije održana jer nije bilo prijavljenih kupaca, izjavio je predsednik opštine Niška Banja Dejan Jovanović.\nOn je rekao da je početna cena bila 310 miliona dinara, a po istoj toj ceni „Partizan“ će biti ponuđen kupcima >> Pročitaj celu vest na sajtu juGmedia << i na narednoj licitaciji, koja će biti zakazana do kraja marta.\n„Da bi hotel bio ponuđen po nižoj ceni potrebno je da se na jednoj licitaciji pojave najmanje dva zainteresovana kupca sa prethodno uplaćenim depozitom. Pri tom oni ne moraju da prihvate ponuđenu cenu već mogu da iznesu svoju ponudu“, istakao je Jovanović.\n„Ukoliko u tom periodu ‘Partizan’ ne bude prodat, postaće vlasništvo Republičke direkcije za imovinu“, rekao je Jovanović.\nHotel „Partizan“ ima oko 4.700 kvadrata, 132 kreveta i nekoliko konferencijskih sala.\nAmerički biznismen srpskog porekla Srba Ilić je posredstvom svoje firme „Redwood“ kupio “Patizan” 2003. godine, ali ga je već 2007. godine zatvorio.\nZbog poreskog duga firme “Redwood” od oko 200 miliona dinara, Poreska uprava raspisala je licitaciju hotela.


Van der Belen: Evropska porodica nepotpuna bez Zapadnog Balkana\nJanuar 08, 2019 15:43\nPredsednik Austrije Aleksander Van der Belen uveren je da će evropska porodica biti potpuna tek uz puno uključenje država Zapadnog Balkana.\nVan der Belen je, na godišnjem prijemu za diplomatski kor, rekao da se Austrija zalaže za pristupanje šestorke Zapadnog Balkana.\nOsim toga, Van der Belen je u obraćanju izrazio nadu da povlačenje SAD iz Sirije neće voditi ka zaoštravanju građanskog rata. "I za Siriju mora postojati nada, nada i da povlačenje američkih snaga neće voditi ka novim nestabilnostima ili ratnim dejstvima", poručio je u obraćanju pred predstavnicima iz 129 država sveta.\nVan der Belen je kritikovao nacionalizam, unilateralizam, udaljavanje od univerzalnih pravnih normi, istupanje iz međunarodnih dogovora. Posebno je kritikovao SAD u sa vezi politikom prema klimatskim promenama. Takođe je naglasio da je prošle godine obeleženo 180 godina diplomatskih odnosa Austrije i SAD.\nPredsednik Austrije se založio za konstruktivni dijalog sa Rusijom.\nVan der Belen je ocenio da će 2019. biti važna godina za EU ukazujući na Bregzit - "ako do njega stvarno dođe", kao i diskusiju o budućnosti Unije, izbore za Evropski parlament i uspostavljanje nove Evropske komisije.\nPre 28 godina ubijena porodica Zec, Aleksandra je imala 12 godina 9


NIS u vrhu liste najpoželjnijih poslodavaca u Srbiji | NIS\nNIS > Presscentar > Vesti > NIS u vrhu liste najpoželjnijih poslodavaca u Srbiji\nNIS u vrhu liste najpoželjnijih poslodavaca u Srbiji\nNaša kompanija u vrhu je liste deset najpoželjnijih poslodavaca u Srbiji, prema istraživanju koje je sproveo specijalizovani portal Infostud.\nIstraživanje “Najpoželjniji poslodavac 2016” sprovedeno je u februaru i martu.\nU internet anketi portala učestvovalo je više od 10.000 ispitanika koji su pozicionirali NIS na drugo mesto najpoželjnijih poslodavaca u zemlji.\nUčesnici ankete naveli su da kod poslodavaca najviše cene dobre međuljudske odnose i radnu atmosferu, a zatim prilike za stručno usavršavanje i napredovanje.\nVisina zarade, odnosno materijalni uslovi, bili su na trećem mestu kada je reč o kriterijumima za izbor najatraktivnijeg poslodavca.\nMeđu kriterijumima su i sigurnost radnog mesta, ugled i reputacija kompanije, kao i dobar tretman zaposlenih od strane menadžmenta.\nKada je reč o odnosu prema vlasništvu kompanije, gotovo 40 odsto ispitanika navelo je da je najbolje raditi za privatne kompanije u stranom vlasništvu.\nPored NIS-a, na listi deset napoželjnijih poslodavaca u Srbiji su i “Koka-kola Helenik”, “Telenor”, “EPS”, “Telekom Srbija”, “Nordeus”, “Majkrosoft”, “Filip Moris”, “Pošte Srbije” i “Delta holding”.


VojvodinaCafe - Štrand spreman za početak kupališne sezone\nŠtrand spreman za početak kupališne sezone\nVest objavljena: 02.06.2013 12:54\nVD direktora JKP “Gradsko zelenilo” u Novom Sadu, Milan Novaković izjavio je da najlepša plaža na Dunavu, novosadski Štrand spremno dočekuje početak kupališne sezone. Novaković je u intervjuu Tanjugu rekao da je Štrand ponos svih građana Novog Sada i da svi koji su nadležni za funkcionisanje tog kupališta imaju obavezu da svake godine unapređuju ono što je urađeno prethodnih godina.\nTako se, kako je kazao, i aktuelno rukovodstvo JKP “Gradsko zelenilo” potrudilo da sadržaji na Štrandu budu što bogatiji u smislu kulturnih, sportskih i zabavnih dešavanja.\n- Kupališna sezona još nije počela s obzirom na temperaturu vode, ali sve službe počev od obezbeđenja, preko radnika na održavanju, do spasilaca, su na terenu i u adekvatnom broju su prisutni s obzirom na vremenske prilike koje jesu - rekao je Novaković, istakavši da je cena ulaznica ostala nepromenjena u odnosu na prošlu godinu i iznosi 50 dinara.\nOno što je najbitnija stvar za svako kupalište jeste bezbednost kupača, a na novosadskom Štrandu o tome će se, kako je Novaković naglasio, starati spasilačka služba koju čini 30 stručno obučenih spasilaca. - Ove godine smo pred samo otvaranje Štranda potpisali Protokol o saradnji sa Fakultetom sporta i fizičke kulture. Oni su izvršili obuku i zajedno sa Crvenim krstom koji je sertifikovan, izvršili testiranje i sproveli polaganje ispita za sve spasioce, a Fakultet će imati konstantni monitoring nad radom spasilaca na Štrandu - rekao je Novaković istakavši da je spasilačka služba ustrojena prema svim zakonskim propisima.\n"Zelenilo" će ukloniti 780 suvih stabala Govoreći o delokrugu rada “Gradskog zelenila” Novaković je kazao da to javno komunalno preduzeće, osim održavanja i upravljanja Štrandom, prema katastarskim knjigama, održava oko 463 hektara od ukupno 3.300 hektara površina Grada Novog Sada, a radi se na održavanju i uređenju zelenila, uklanjanju starih stabala, uništavanju korova i na sličnim poslovima. - U Novom Sadu ima jako mnogo suvih stabala, jesenas smo ih uklonili oko 1.200, a naši stručni timovi su trenutno locirali još 780 suvih stabala i biće neophodno da ih u toku godine uklonimo, jer ugrožavaju bezbednost građana i imovine - kazao je Novaković dodajući da će uklonjena stabla biti zamenjena novim, ali da to iziskuje velika finasijska sredstva i kako je naglasio, ti poslovi će biti teško izvodivi bez svesrdne pomoći Grada.\nDug "Zelenila" smanjen za 120 miliona Novaković je rekao da je aktuelni menadžment “Gradskog zelenila” od svojih prethodnika nasledio velike dugove, koji su utvrđeni detaljnim inventarom i eksternom revizijom i eksternom analizom, kao i budžetskom inspekcijom. - Na dan 14. septembar 2012. godine “Gradsko zelenilo” je imalo dug u iznosu od 292 miliona dinara. Uspeli smo da za nekih tri i po meseca, taj dug smanjimo za nekih 120 miliona, ali s obzirom da su nam u tekućoj godini gde sredstva dosta manja, kao i svim komunalnim preduzećima, mi smo negde na jednoj trećini budžeta u odnosu na ono što bi trebali od tekućih investicija da imamo da bi mogli da adekvatno održavamo grad Novi Sad - rekao je Novaković. On je među probleme u poslovanju “Gradskog zelenila” naveo veliki broj zaposlenih i činjenicu da 60 odsto sredstava preduzeća ide na plate zaposlenih, što je, kako je naglasio, neodrživo. Po njegovim rečima ono što je posebno negativno je neodgovorajuća struktura zaposlenih u pogledu stručne spreme. On je dodao eventualno rešenje tog problema vidi u proširenju delatnosti preduzeća koja je predložena i koja se razmatra. Po Novakovićevim rečima u preduzeću na čijem je čelu značajan prihod očekuju od pristana, s obzirom da više od 500 turističkih brodova rekom Dunav prođe kroz Novi Sad. U “Gradskom zelenilu” se nadaju da će uz postojeći pristan, od Grada dobiti dozvolu za otvaranje i drugog pristana, čime bi sigurno uvećali prihod. - Neminovno je da dođe do restruktuiranja, ne samo u "Gradskom zelenilu" već u svim javno komunalnim preduzećima, i ono će sigurno biti bolno, ali ono što je dobro jeste da u tom delu imamo konstruktivan dijalog sa sindikatom, sa cijim predstavnicima već mesecima razgovaramo u tom pravcu - istakao je Novaković.


Sastanak ministra odbrane i šefa Delegacije Evropske unije | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nSastanak ministra odbrane i šefa Delegacije Evropske unije\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin sastao se danas sa šefom Delegacije Evropske unije u Beogradu ambasadorom Semom Fabricijem, s kojim je, između ostalog, razgovarao o aktuelnoj bezbednosnoj situaciji.\nMinistar Vulin naglasio je da je za Republiku Srbiju formiranje tzv. „vojske Kosova“ neprihvatljivo i da je KFOR jedini garant bezbednosti na prostoru Kosova i Metohije, u skladu sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nPrema njegovim rečima, Srbija ostaje čvrsto pri stavu da je potrebno striktno poštovati odredbe Rezolucije 1244 i da je KFOR najodgovorniji za održavanje mira i bezbednosti na teritoriji Kosova i Metohije.\nMinistar Vulin je dodao i da je uvođenje taksi u visini od 100 posto na srpske proizvode, kao i na proizvode iz Bosne i Hercegovine, još jedan akt samovolje predstavnika prištinskih vlasti, koji predstavlja kršenje regionalnih sporazuma o slobodnoj trgovini. On je istakao i zahvalnost evropskom komesaru Johanesu Hanu na principijelnom stavu i pružanju podrške Republici Srbiji po pitanju uvedenih taksi.\nNa kraju sastanka, ministar odbrane poručio je da Republika Srbija i njen predsednik i vrhovni komandant nastavljaju da vode politiku zahvaljujući kojoj su bili, jesu i biće faktor stabilnosti u regionu.\nMinistar Vulin je istakao da Ministarstvo odbrane nastavlja saradnju sa Evropskom unijom u okviru Zajedničke bezbednosne i odbrambene politike kroz angažovanje u misijama Evropske unije, pripremama za učešće u borbenoj grupi Evropske unije, pripremama za upućivanje civila u misije i učešćem u zajedničkim projektima sa Evropskom odbrambenom agencijom.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Oroa: Srbija mora da prizna Kosovo\n18. 02. 2013. 11:46 >> 11:43 7\nOroa: Srbija mora da prizna Kosovo\nPoslanica francuske skupštine Danijel Oroa, rekla je da će Srbija morati da prizna Kosovo, ukoliko želi članstvo u EU.\n„U trenutku dok kreću odlučujući pregovori u okvira dijaloga sa Prištinom, stižu pritisci iz zemalja koje su priznale jednostrano proglašenu nezavisnost“ rekla je Oroa Novostima i istakla da bez međusobnog priznavanja na kraju evropskog puta, Srbija neće moći da postane članica EU.\n„Francuska kao istorijski saveznik Srbije, ima ulogu da olakša proces ispunjavanja kriterijuma za članstvo u EU“ kazala je poslanica.\nUpitana da li se od Srbije traži da se odrekne dijela teritorije, Oroa je rekla da je to gledište Srbije i da Kosovo ne dijeli taj stav. Kao primjer dobre saradnje navela je pokrajine Alzas i Lorena, oko kojih su se Njemačka i Italija dugo borile.\n„Danas predstavnici Bundestaga i Francuske idu zajedno u Beograd“, navela je Oroa.\n„Mislim da su žitelji Kosova iznjeli svoje mišljenje. Neće biti ulaska Srbije, ali, ni Kosova u EU, dok dvije zemlje ne budu priznale jedna drugu. Čini mi se da Srbija u ovom trenutku, u tom domenu, preuzima dosta koraka“ rekla je ona.\n„Zahtjev za priznanjem možda nije formulisan obavezama iz Brisela pismeno, ali jeste usmeno! Ne vidim, inače, kako bi EU primila zemlju koja nije priznala drugu državu“ dodala je Oroa.


Cvijanović: U BiH još ne postoji ni svijest o pravoj opasnosti migrantske krize - Sve o Srpskoj\nCvijanović: U BiH još ne postoji ni svijest o pravoj opasnosti migrantske krize\n„DRŽANJE GRČKE POKAZUJE DA ĆE SA MIGRANTIMA BITI MNOGO PROBLEMA - REGION MORA SARAĐIVATI“\n„Politički procesi u BiH toliko su postali teški i opterećujući za međusobne odnose da su na kraju potrebni i stenogrami za bavljenje određenim stvarima“\nPREDSJEDNIK Republike Srpske Željka Cvijanović smatra da predstoji težak period kada je riječ o migrantskoj krizi i da je krajnje vrijeme da zemlje regiona tješnjom saradnjom pokušaju rješavati probleme.\n„Nažalost, dogovor koji je EU imala sa Turskom nije uspio zbog raznih razloga. Mi možemo žaliti zbog toga, međutim problem je ako se ovo mjesto napravi stacionarom za migrante. Evropa je neke granice zatvorila, a neke preko kojih su oni došli nije, i to predstavlja problem. Vidjeli smo reagovanja iz Grčke i biće mnogo problema. To treba biti opomena za sve u regionu da moramo tijesno sarađivati“, rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci.\nOna smatra da u BiH još ne postoji svijest o pravoj opasnosti migrantske krize i šta to sve znači za njene građane, kao i za Evropu.\nPrema njenim riječima, za Evropu je, ipak, lakše jer se oni hermetički zatvaraju i nalaze način da zaštite sebe i svoje stanovništvo, svoju privredu i bezbjednost u krajnjem slučaju.\nCvijanović smatra da je važnije da se u BiH ojača povjerenje i da zemlja bude uvedena u redovne pravne tokove, kako bi bila društvo pravne sigurnosti za sve građane Srpske i Federacije BiH, nego bilo šta drugo što služi dnevno-političkoj svrsi.\nOna je na molbuda prokomentariše objavljivljanje stenograma sa sastanka ambasadora Kvinte i članova Predsjedništva BiH rekla da „u ovoj zemlji ne vrijedi baš puno toga komentarisati“.\n„Ima mnogo stvari koje ne zaslužuju nikakav komentar, ali postojale su različite spekulacije šta se dešavalo na tom sastanku. Kao što se vidi, kako kome odgovara, tako se i ukazuje i referira na taj stenogram“, rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci.\nPredsjednik Srpske naglasila je da su u BiH politički procesi toliko postali teški i opterećujući za međusobne odnose da su na kraju potrebni i stenogrami za bavljenje određenim stvarima.


Izmene zakona neophodne za usklađivanjem sa regulativom EU u oblasti finansijskih uluga - Diplomatic portal\nEUinfo Izmene zakona neophodne za usklađivanjem sa regulativom EU u oblasti finansijskih uluga\nOvo je ocena sa brifinga za medije „Na putu ka EU – Poglavlje 9“ koji je u organizaciji EU info centra i projekta Pravna podrška pregovorima (PLAC II) održan u EU info centru u Beogradu.\nMatek, koji je hrvatski stručnjak za tržište kapitala i ekspert projekta Pravna podrška pregovorima je rekao i da će u sklopu MIFID II tehnički najzahtevnije biti implementirati njenu prateću uredbu MIFIR a da će na „bankocentričnom“ tržištu, kao što je finansijsko tržište Srbije, u suštini najveća promena biti upravljanje proizvodima.\n„Uvodi se upravljanje proizvodima, kao obaveza što znači da će svaka finansijska institucija nekakav novi proizvod nuditi svojim klijentima, morati pre da objasni i dokumentuje kome će ga nuditi, kakvi su to klijenti kojima taj proizvod treba. Ako stvorite neki strahovito rizičan proizvod, visoko volatilan sa dugoročnim horizontom investiranja, nećete ga prodavati nekoj bakici od 88 godina i u to uložiti celu njenu životnu ušteđevinu. To se ni do sada nije smelo dešavati, ali sada će biti formalizovano“, rekao je Pjere Matek.\nJovanić je rekla i da će proces pristupanja EU značiti liberalizaciju celog fnansijskog sistema i da će se otvoriti prostor za razvoj nebankarskih finansijskih institucija, poput štednih zadruga i „kradufandinga“ (Crowdfunding).\nTatjana Jovanović, članica pregovaračkog tima, navela je da možemo da očekujemo da će Unija definisati 4-5-6 merila za zatvaranje poglavlja. „I ako se osvrnemo na Crnu Goru, a situacija nam je tu vrlo slična – petpostavljam da će merila biti finansijski konglomerati, nastavak sprovođenja Bazela III, okvir za alternativne investicione fondove“.


Policajcu sa severa Kosova mesec dana pritvora\nOsnovni sud u Prištini odredio je mesec dana pritvora Radetu Basari, policijskom službeniku uhapšenom na severu Kosova u policijskoj akciji u sredu, 16. oktobra u vezi ubistva Olivera Ivanovića.\nBasara se sumnjiči za krivična dela "učešće u organizovanoj i kriminalnoj grupi" i "zloupotreba zvanične dužnosti", saopšteno je iz suda. Dodaje se da je glavni uslov za određivanje pritvora ispunjen, zato što postoji rizik od bekstva okrivljenog da bi izbegao krivičnu odgovornost i tako ometao tok krivičnog postupka.\nTakođe, dodaje se "da postoji razlog da se veruje da će okrivljeni R.B. ako se nađe na slobodi uništiti, sakriti ili izmeniti ili falsifikovati dokaze krivičnog dela. Posebne okolnosti ukazuju na to da će okrivljeni ometati krivični postupak uticajem na svedoka".\nSpecijalni tužilac Sulj Hodža izjavio je u sredu da za Basaru, kao i za još jednim policijskim zvaničnikom na severu za kojim se i dalje traga, tužilaštvo sumnja da nisu adekvatno obavili posao ili su čak i sakrili dokaze, ne samo u slučaju ubistva Olivera Ivanovića, već i u ostalim nerasvetljenim ubistvima.\nStoga za te dve osobe, za koje je 14. oktobra proširena istraga, kosovsko tužilaštvo ima dokaze, kako je naveo tužilac, da su radili i delovali po naredbi Milana Radoičića, jednog od lidera Srpske liste, koji se nalazi u Srbiji.\n"Znate da Specijalno tužilaštvo vodi istragu i za ubistvo Olivera Ivanovića, ali takođe znate da u Severnoj Mitrovici postoje dobro organizovane krimnalne grupe koje predvodi Milan Radoičić sa svojom kriminalnom grupom, za kojim je izdata i međunarodna poternica. Sada čekamo da se ta poternica sprovede", izjavio je tužilac.


BROK: Evropska unija će poštovati obećanja data balkanskim zemljama. To znači pre svega omogućavanje punopravnog članstva, kada se zato steknu uslovi. Kao što znate, svaka od država u toj regiji na različitom je nivou razvoja. Hrvatska je, na primer, mnogo dalje odmakla na putu ka Evropskoj uniji nego Albanija, što će uticati i na različiti tempo prijema. Istovremeno, treba imati u vidu i da kapaciteti Evropske unije za prijem novih članica igraju veoma važnu ulogu. Podsetiću vas da još nije ratifikovan novi evropski ustav, što je zapravo bio uslov za prethodni prijem 10 novih članica 2004. godine, da ne govorim o sledećem krugu proširenja. Dakle, i Evropska unija mora da završi svoj domaći zadatak.\nRSE: Nemački kancelar Angela Merkel, kao i još nekolicina evropskih političara, nedavno je lansirala ideju o privilegovanom partnerstvu za zemlje kandidate, što je svakako manje od punopravnog članstva.\nBROK: To je jedna od opcija. Pomenuću primer Evropske ekonomske zone. Nju su formirale početkom 90-tih Evropska unija i članice EFTA, uključujući Norvešku, Austriju, Finsku i Švedsku da bi im se omogućilo da učestvuju na zajedničkom evropskom tržištu iako nisu bile punopravne članice Unije. U međuvremenu, Austrija, Finska i Švedska su postale članice, dok je Norveška odlučila da ne uđe. Dakle, sada bi zemljama koje ne mogu u narednih 10 godina da postanu članice Evropske unije u međuvremenu bila ponuđena pomenuta vrsta partnerstva kao međufaza, što bi im omogućavalo da već u ovom trenutku imaju pristup određenim segmentima Unije, na primer, unutrašnje tržište, bezbednost, zaštita životne sredine, čime bi raspolagale u startu sa najmanje 50 odsto pogodnosti koje proizilaze iz acqui communautaire, odnosno dokumenta koji propisuje uslove za prijem novih članica. Evropski parlament je sredinom marta, pre Kongresa narodnih partija, na kojem je takođe pomenuta ova ideja, usvojio velikom većinom Rezoluciju kojom se nudi potencijalnim članicama multilateralni pristup i odnosi, uključujući i mogućnost stvaranja zajedničke ekonomske zone.\nRSE: Da li to znači da je privilegovano partnerstvo samo prvi korak ka punopravnom članstvu, a ne zapravo njegovo odlaganje?\nBROK: Evropska ekonomska zona bi omogućila privilegovano partnerstvo sa zemljama koje ne mogu ili ne žele da postanu članice u narednih 10-tak godina. To je bolja varijanta nego da se čeka na kompletiranje procesa prijema, koji je krajnje neizvestan, imajući u vidu i komplikovanu proceduru ratifikacije u svakoj od 25 zemalja članica Unije ponaosob. Zato je bolje da kroz ovu formu države pretendenti u startu osete neke prednosti budućeg članstva u Uniji.\nRSE: Hrvatski premijer Ivo Sanader izjavio je pre neki dan da bi odlaganje prijema a pogotovo neulazak Hrvatske, bio ravan političkoj bombi. Kada ona može da računa na članstvo?\nBROK: Ne znam, to zavisi od pregovora. Kao što sam već rekao, ona je najverovatnije najrazvijenija zemlja u tom regionu i već pregovara o članstvu. Niko ne govori o odlaganju njenog prijema.\nRSE: Kada je reč o Srbiji i Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini, one još nisu ispunile ključni uslov, to je saradnja sa Haškim tribunalom. U sredu se nastavljaju pregovori sa Beogradom, iako je Ratko Mladić i dalje na slobodi.\nBROK: Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju u svakom slučaju ne može biti zaključen bez izručenja Ratka Mladića, odnosno pune saradnje sa Haškim tribunalom. No, mislim da su vlasti u Beogradu na putu da to ispune. Kada je reč o Bosni i Hercegovini, očekujemo sprovođenje ustavnih reformi, zatim moramo da utvrdimo da li ona može da funkcioniše kao stabilna država bez pomoći sa strane. Od toga će zavisiti da li jednoga dana BiH može da se pridruži Evropskoj uniji.\nRSE: Ako se Crna Gora na referendumu opredeli za nezavisnost, kako će to uticati na njen put ka Evropskoj uniji, naravno, i poziciju Srbije u tom smislu.\nBROK: Mislim da se to uopšte neće odraziti na proces njihovog prijema u Evropsku uniju. Nezavisnost Crne Gore bila bi dobra i za samu Srbiju, jer bi joj omogućila dodatnu šansu za razvoj, a time i ubrzaniji put ka Evropi.\nRSE: Kada zemlje Zapadnog Balkana mogu računati na punopravno članstvo?\nBROK: To će najviše zavisiti od njih samih, tačnije njihovog razvoja, koliko brzo budu ispunjavale uslove. Istovremeno, i Evropska unija mora uraditi svoj domaći zadatak u smislu povećanja svojih absorpcijskih moći. Ako bi se striktno primenili kriterijumi, sadašnji kapaciteti Unije ne omogućuju prijem ni jedne nove članice.\nRSE: Da, na Balkanu postoji strah da zbog zamora u Evropskoj uniji zbog raznih problema, Brisel odustane od prijema novih članica.\nBROK: Ne radi se o zamoru, već Evropska unija jednostavno nije pripremljena za prijem novih članica. To je razlika.\nRSE: Mnogi smatraju da je ključna briga Evropske unije na koji način da pristupi pregovorima sa Turskom i da zapravo balkanske zemlje plaćaju zbog toga cenu, kao neka vrsta kolateralne štete.\nBROK: Nije važno šta je razlog. Bitno je da Evropska unija nije ispunila uslov u definisanju svojih kapaciteta absorpcije novih članova. To znači da nam u naredne dve tri godine predstoji veoma naporan rad da bismo proširili pomenute kapacitete. Dakle, ovaj period razmatranja situacije nakon francuskog i holandskog "ne" novom evropskom Ustavu na referendumu prošle godine, moramo da iskoristimo za povećanje absorpcijskih kapaciteta Unije, uključujući i ponovo pokretanje procesa ratifikacije Ustava dvadesetpetorke.\nRSE: Da li to znači da ako Rumunija i Bugarska budu primljene 2007. i Hrvatska za nekoliko godina, vrata Evrope za ostale balkanske zemlje neće biti zatvorena?\nBROK: To zavisi i od razvoja Evropske unije. No, vrata su otvorena. Prema sporazumu iz Kopenhagena, zemlje potencijalne članice treba da ispune obaveze, a to se isto odnosi i na Evropsku uniju u smislu pomenutih absorpcijskih kapaciteta. Evropska unija za sada nije ispunila svod deo obaveza.\nRSE: Da li ste optimista da će to učiniti?\nBROK: Pred nama je mnogo zadataka, reforma institucija, usvajanje ustava, napredak u objedinjavanju funkcije spoljnih poslova, transparentnost u demokratizaciji, kako bi Unija od 25 članica mogla da efikasno funkcioniše.


Izbori u Srbiji 21. juna 2020. - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Politika » Izbori u Srbiji 21. juna 2020.\nIzbori u Srbiji (foto: roibu / shutterstock.com)\nIzbori u Srbiji 21. juna 2020.\nNeko drugi 4. maj 2020. Politika Postavite komentar\nIzbori u Srbiji, parlamentarni i lokalni, biće održani u nedelju, 21. juna 2020, najavio je predsednik Aleksandar Vučić.\nPosle sastanka sa predstavnicima devet političkih lista, Vučić je istakao da su izbori demokratsko pravo i najviši interes građana i države Srbije da izaberu Skupštinu i druge organe vlasti, i poručio da će se u vezi sa izbornom kampanjom slušati preporuke struke.\nU sredu, ako sve bude kako se očekuje, Skupština Srbije ukinuće vanredno stanje, pa se postavilo pitanje održavanja izbora, koji su prvobitno bili raspisani za 26. april i odloženi zbog COVID-19.\nVučić je preneo da je prihvatio predlog pojedinih političkih stranaka koje su tražile da imaju 38 dana za izbornu kampanju do održavanja izbora, tako da će se parlamentarni i lokalni izbori u većem broju opština održati 21. juna.\nPo njegovoj oceni, u maju se ne očekuje da će biti većih predizbornih političkih skupova, naročito u zatvorenom prostoru, dok će se u junu čekati mišljenje lekara.\nVučić je, kada je reč o notarima kojih nema dovoljno za overu potpisa, rekao da su stranke koje će izaći na izbore postigle dogovor o tome da osim notara i opštinski overitelji mogu da overavaju potpise podrške. (danubeogradu.rs)\nTagoviizbori izbori 2020 lokalni izbori parlamentarni izbori politika srbija\nPrethodni Organizacija Građanski otpor: Protest 7. maja 2020. u 20.05\nSledeći Život u Beogradu tik posle ukidanja vanrednog stanja


PROIZVODNJA U KRAGUJEVAČKOM FIJATU STARTUJE TREĆEG SEPTEMBRA - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > PROIZVODNJA U KRAGUJEVAČKOM FIJATU STARTUJE TREĆEG SEPTEMBRA\n19/08/2019 352Ostavi komentar na PROIZVODNJA U KRAGUJEVAČKOM FIJATU STARTUJE TREĆEG SEPTEMBRA\nU svim fabrikama grupacije Fijat Krajsler automobili (FCA) danas (ponedeljak) je, nakon tradicionalnog tronedeljenog koilektivnog godišnjeg odmora (“feragosta”), nastavljena proizvodnja vozila,osim u Kragujevcu i Torinu, gde su zaposleni na jednogodišnjem plaćenom odsutvu, zbog priprema fabike”Mirajfori” za proizvodnju elektromobila koja treba da startuje početkom naredne godine. Radnici u Fijatovoj fabrici u Kragujevcu, koja ne radi još od sredine jula, na posao treba da se vrate tek 3. septembra.\nKolektivni godišnji odmor juče je završren i u kompaniji Fijat Krajsler automobili Srbija, a zaposleni u toj fabrici od danas su na novom plaćenom odsustvu, tokom kojeg primaju po 65 odsto od redovne plate, i koje, prema ranijoj informaciji fabričkog menadžmenta, treba da traje do 3. seprembra. Podsetimo da je Vlada Srbije,u junu, odobrila zahtev menadžmenta FCA Srbija da zaposleni u toj kompaniji tokom ove godine, zbog sve slabijeg plasmana modela “500L” na svetskim tržištima, na plaćenim odustvima, pored zakonom dozvoljenih 45, mogu da budu još dodatnih 87 dana.\nOd početka godine do sredine jula, u kragujevačkoj fabrici je, prema nešto slobodnijoj proceni, proizvedeno oko 25.000 automobila. U septembru će, kako doznajemo, biti devet radnih dana, tokom kojih će sa proizvidnih i montažnih traka da sidje oko 4.000 novih gotovih vozila.\nTagovi: Fijat fijat 500l proizvodnja


Sastanak je održan u sklopu realizacije još jedne uspješne saradnje ove dvije institucije, projekta „Rizik od suša u regionu Dunava“. Završni seminar ovog međunarodnog projekta održava se danas, a projekat je realizovan u 10 država (Austrija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Republika Češka, Hrvatska, Mađarska, Rumunija, Slovačka, Slovenija i Srbija).\nTokom sastanka razgovaralo se o daljoj saradnji ove dvije institucije, na raznim poljima, sa akcentom na meteorologiju i hidrologiju. Direktori obije službe su istakli zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom i i iskazali želju za daljim jačanjem saradnje i relizovanjem zajedničkih projekata, čime će se uspostaviti još stabilniji i pouzdaniji hidro-meteorološki sistem obije države.\nSastanak je bio prilika da Prof.dr Nikolić porazgovara i sa pomoćnicima direktora za oblasti meteorologije Darkom Brajuškovićem, hidrologije i kvaliteta voda i vazduha Biljanom Kilibardom, hidrografije i seizmologije Radovanom Kandićem, kako bi se dale ideje za dalje inteziviranje saradnje ove dvije institucije. Sastanku su prisustvovali i načelnici odjeljenja za hidrometeorološki IT sistem Mirjana Spalević, odjeljenja za međunarodnu saradnju Ivana Adžić i odjeljenja za pravne poslove Vukajlo Dabetić.


Izložbeni kamion “Bosch Rexroth” proizvoda › Made-in-Germany.rs\nIzložbeni kamion “Bosch Rexroth” proizvoda\nKako bi se tržište što bolje upoznalo sa novim proizvodima i rešenjima kompanije “Bosch Rexroth”, preduzeće „Uno-lux processing“ će sa kolegama iz Mađarske organizovati jednodnevnu izložbu u specijalo opremljenom izložbenom kamionu.\nIz preduzeća Uno-lux processing, koje je zvanični distributer za Factory automation (FA) oblast, najavljuju da će izložba sadržati 13 eksponata, od čega su 4 realne instalacije sa linearnim modulima, servo i linearnim motorima i odgovarajućim upravljačkim jedinicama. Jedan deo eksponata prikazuje portfolio proizvoda “Linearne” i “Montažne tehnike”, a nekoliko informacionih panela je opremljeno konfiguratorima za izbor komponenti, kalkulacionim programima…\nUno-lux processing iz Beograda podseća da je sa nemačkom kompanijom “Bosch Rexroth AG” iz Štutgarta potpisala krajem 2014. godine distributerski ugovor za teritoriju Srbije. Srpska preduzeća su na taj način dobila mogućnost nabavke proizvoda ove velike nemačke kompanije po najpovoljnijim uslovima na tržištu, uz tehničku podršku inženjera kompanije Uno-lux processing, prenosi „eKapija“.\nUno-lux processing poziva sve zainteresovane da u utorak 10. novembra 2015. od 11 do 16 časova posete parking ispred firme “Servoteh” u Dobanovcima, u ulici Ugrinovačka 163 kako bi iskoristili priliku da posete ovu jedinstvenu izložbu i upoznaju se sa najnovijim rešenjima i komponentama iz oblasti mehatronike.\nOd MiG na 03/11/2015 / Auto industrija, Investicije, Mašinogradnja, Proizvodnja, Tehnologija / Ostavite komentar


Asfaltirana ulica Skenderija\nOpština Centar\tSkenderija\nOd ponedjeljka, 26. novembra 2018. godine, okončana je potpuna obustava saobraćaja u Ulici Skenderija, a koja je bila na snazi proteklih pet dana radi ubrzanja realizacije poslova na sanaciji pomenute saobraćajnice.\nNaime, Općina Centar u saradnji sa Direkcijom za ceste Kantona Sarajevo, uzimajući u obzir značaj i stanje u kojem se nalazi saobraćajnica, obezbijedila je sredstva za sanaciju kolovozne konstrukcije u Ulici Skenderija.\nRadovi su započeli 8. oktobra, a za izvođača je angažovana firma Grakop koja je u predviđenom roku pripremila saobraćajnicu za asfaltiranje.\nS obzirom da se radi o centru grada i na frekvenciju javnog saobraćaja resorno kantonalno ministarstvo je ranije odobrilo izvođenje navedenih radova u terminu od 23.30 do 5.30 sati, odnosno samo u noćnim satima. Radi ubrzanja realizacije poslova, a na zahtjev Općine Centar, Ministarstvo saobraćaja Kantona Sarajevo izdalo je dozvolu o potpunoj, cjelodnevnoj obustavi saobraćaja u trajanju od pet dana, u kontinuitetu, kako bi izvođač radova firma Unigradnja, uz nadzor Zavoda za izgradnju Kantona Sarajevo, intenzivnim danonoćnim radom ovaj projekat realizirao prije većih zimskih padavina.\nU skladu sa građevinskim normama, a za vrijeme trajanja potpune obustave saobraćaja, izvršeno je polaganje asfaltne podloge kako bi se omogućio nesmetan saobraćaj. Do kraja novembra će biti okončana i sanacija trotoara, dok će završni sloj asfalta biti urađen početkom sljedeće građevinske sezone.\nSredstva za realizaciju ovog projekta u iznosu od 145.000 KM su obezbijedile Općina Centar i Direkcija za ceste Kantona Sarajevo.


Američki dolari kineski juan, ilustracija\nAmeričko Ministarstvo finansija nazvalo je Kinu "manipulatorom valuta", što će svakako pojačati tenzije između dve najveće svetske ekonomije.\nOvo saopštenje je usledilo nakon što je Peking drastično oborio vrednost svoje valute juan – na najniži nivo od 2008.\nZbog tog poteza, vrednost akcija na Volstritu je u ponedeljak pala na najniži nivo u jednom danu u 2019. godini - za 767 indeksnih poena ili 2,9 odsto.\nMeđutim, Narodna banka Kine je odbacila optužbe, uzvraćajući kritikama na račun "unilateralizma i protekcionizma" SAD.\nPoslednji događaji pokazuju kako trgovinski spor između Kine i SAD može da brzo eskalira i poprimi nepredvidiv razvoj.\nAmeričko ministarstvo finansija definiše "manipulaciju valutom” kao potez kada zemlje sračunato utiču na njen odnos prema dolaru u cilju dobijanja "nelojalne prednosti u međunarodnoj trgovini".\nDalje se navodi da "Kina ima dugu istoriju olakšavanja potcenjene vrednosti valute dugotrajnim, velikim intervencijama na deviznom tržištu. Poslednjih dana, Kina je preduzela konkretne korake da devalvira svoju valutu, zadržavajući značajne devizne rezerve i pored korišćenja tih instrumenata u prošlosti".\nAmerička vlada je saopštila da će ministar finansija Stiven Mnučin (Steven Mnuchin) sarađivati sa Međunarodnim monetarnim fondom "kako bi se uklonila nefer konkurentska prednost stvorena poslednjim potezima Kine".\nNijedna zemlja nije označena kao "manipulator valutama" od strane SAD još od 1994. kada je to učinila administracija tadašnjeg predsednika Bila Klintona.\nKina: Problem protekcionizam SAD\nNarodna Banka Kine je u ponedeljak saopštila da je pad juana podstaknut "unilateralizmom i protektionističkim trgovinskim merama te povećanjem tarifa Kini".\nNjen guverner Ji Gang je rekao da će se Kina "kao odgovorna velika zemlja pridržavati duha samita G20 o valutnim kursevima, utvrđivanja njihove vrednosti na tržištu, ne uključujući se u nadmetanju devalvacijama i ne koristeći valutne kurseve kao instrument za suočavanje sa spoljašnjim poremećajima, kao što su trgovinski sporovi", naglasio je Gang u ponedeljak.\nU utorak, u trećem saopštenju od početka ove sedmice, Narodna banka Kine, izrazila je žaljenje zbog toga što ju je SAD označila kao "manipulatora valutom".\n"To je ozbiljno kršenje međunarodnih standarda i imaće veliki uticaj na globalne ekonomske i finansijske uslove. SAD od 2018. eskaliraju trgovinski spor. Međutim, Kina se uvek pridržavala stava o neuključivanju u bilo koju konkurentsku devalvaciju.\nKina nije i neće koristiti valutne kurseve za rešavanje trgovinskih sporova. SAD ignorišu tu činjenicu i označavaju Kinu kao manipulatora valutom. To će naneti štetu i njima i drugima. Kina se rezolutno tome protivi,” navodi Narodna banka u Pekingu.\nKina dozvolila da juan potone, azijske akcije pale\nOvaj potez je zatekao svetska tržišta jer Kina posle višegodišnje politike jeftinog juana u cilju podrške svom izvozu, nakon kritika sa Zapada u poslednje vreme podržava domaću valutu.\nMeđutim, Peking je najavio prošle sedmice da će uzvratiti nakon što je američki predsednik Donald Tramp saopštio da će uvesti carine od 10 odsto na preostali kineski izvoz u njegovu zemlju od 300 milijardi dolara.\nTramp: Nikada više\nPošto je kineska valuta u ponedeljak po prvi put od 2008. pala ispod utvrđene srazmere sedam juana za jedan dolar, trgovci to vide kao važnu psihološku granicu. Tramp je to nazvao “manpulaciju valutom”.\n"Slušate li ovo, Federalne rezerve? Ovo je veliki prekršaj koji će vremenom prilično oslabiti Kinu!"\nOn je dodao da Kina “koristi manipulaciju valutama da pokrade naše poslove i fabrike, našteti našim poslovima, obori plate našim radnicima i cene proizvoda naših poljoprivrednika. Nikada više!”.\nVašington je ranije optuživao Peking zbog politike slabog juana čime je ostvarivao nefer, povlašćenu poziciju u odnosu na ostale konkurente, pospešujući tako svoj izvoz. Kina je kasnije pristala, na pritisak zapadnih zemalja, da delimično ojača svoju valutu. Sada postoji bojazan da će Kina ponovo primenjivati nekadašnju meru u trgovinskom ratu sa SAD-om.\nTo bi štetilo američkim proizvođačima, koji su od ranije pogođeni usporavanjem svetske ekonomije, a vrši negativan pritisak i na inflaciju u SAD, koja bi mogla dalje da pada. U strahu od krize, ljudi i kompanije onda sve manje kupuju, što pokreće začarani krug sve anemičnijih ekonomskih aktivnosti.\nZaoštravanje trgovinskog rata\nAnalitičari, međutim, nemaju jedinstven stav da li je pad vrednosti juana rezultat korišćenja valute kao oružja Pekinga ili rezultat usporavanja kineske ekonomije i bolnih posledica carina.\nKina najavila 'mere odmazde' ako Tramp uvede nove carine\nBBC procenjuje da se za sada ništa neće značajnije promeniti, barem ne formalno. Međutim, zbivanja od ponedeljka pokazuju kako trgovinski spor između Kine i SAD može da brzo eskalira i poprimi nepredvidljiv razvoj.\nTrampove optužbe i na račun EU i FED-a\nTramp je optuživao Kinu za valutnu manipulaciju još u predizbornoj kampanji pre tri godine. Taj stav je ponovio i početkom jula, ali ne samo na račun Pekinga već i Evropske unije, ističući da “manipulišu valutama” kako bi stimulisali svoje privrede i bile konkurentnije u odnosu na američku.\nTako je polovinom juna optužio predsednika Evropske centralne banke (ECB) Marija Dragija da namerno snižava vrednost evra kako bi evropski proizvodi bili konkurentniji. Istovremeno, kritikovao je i Američku centralnu banku (FED) jer je u poslednjih nekoliko godina podizala kamate čime je podstican rast dolara, a što ne ide u prilog američkom izvozu, s obzirom na deficit u trgovini sa skoro svim većim partnerima.\nFED je tek nedavno smanjio referentnu kamatnu stopu, po prvi put od decembra 2008. godine, odnosno vremena Velike recesije, kada je srezana na rekordni minimum od nula procenata, ostavši na tom nivou sve do 2015. godine.\nSada je američka Centralna banka smanjila kamatu sa 2,0 na 2,25 odsto kako bi sprečila negativne efekte trgovinskih ratova, te zbog niske inflacije i usporavanja ekonomskog rasta. Međutim, FED je istovremeno saopštio da neće nastaviti ovu politiku tako često, sa čim se ne slaže Tramp, a berze su negativno reagovale.


M. D. 14. juna 2016. 10:05\nMuškarac osumnjičen da je protekle noći ubio francuskog policajca i njegovu suprugu u napadu povezanom sa terorizmom već je osuđen 2013. godine za učešće u džihadističkoj organizaciji povezanoj sa Pakistanom, javlja AFP, pozivajući se na izvore bliske istrazi.\nNapadač, koji je protekle noći ubio 42-godišnjeg policajca u predgrađu Pariza, a potom u njegovoj kući držao kao taoce njegovog sina i suprugu, koja je takođe nađena mrtva, identifikovan je kao Larosi Abala (25).\nNeimenovani izvori bliski istrazi navode da je Abala pre tri godine osuđen na trogodišnju zatvorsku kaznu zbog „zločinačkog udruživanja u cilju izvođenja terorističkih činova“, a sudilo mu se zajedno sa još sedam optuženih.\nZa noćašnji napad i ubistvo policajca i njegove supruge preuzela je odgovornost Islamska država (IS), objavila je na svom sajtu agencija Amak, povezana sa IS.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland za jutros je zakazao hitan sastanak povodom noćašnjeg napada.\nIslamska država (IS) preuzela je odgovornost za napad u kojem je zasad nepoznati muškarac protekle noći u predgrađu Pariza ubio policajca ispred njegove kuće, a potom se u toj kući zabarikadirao i kao taoce držao suprugu i sina policajca, javile su agencije.\n„Izvor Agencije Amak: Borac Islamske države ubio je zamenika komandanta policijske stanice u gradu Le Miro i njegovu suprugu“, navedeno je u izveštaju agencije Amak.\nKaznev: Ubistvo policajca – teroristički akt\nFrancuski ministar unutrašnjih poslova Bernar kaznev izjavio je danas da je ubistvo policajca u predgrađu Pariza predstavlja kukavički teroristički napad.\nI portparol Vlade Stefan le Fol takođe je izjavio za radio RTL da se radi o terorističkom napadu.\nKaznev je, nakon vanrednog sastanka koji je zbog tog zločina sazvao predsednik Fransoa Oland, rekao da je vlada potpuno mobilisana za borbu protiv terorizma i da je od početka godine izvršeno oko 100 hapšenja.\nNa sastanku u Jelisejskoj palati bili su, pored Olanda i Kazneva, još i premijer Manuel Vals i ministar pravde Žan-Žak Irvoa.\nZa istragu je zaduženo antiterorističko tužilaštvo, podseća AFP.


Bez dodatna komentara, Novalja.cool\nBez dodatna komentara\nSLUŽBENA SRBSKA ČARŠIJA O NIKOLI TESLI (1892.)\n- koji je cijenio svoju domovinu - a to je zoran primjer, kako se službena velikosrpska beogradska Čaršija danas kiti s Teslom, a kako se odnosila prema njemu 1892. Jednako kao i prema npr. feldmaršalu S. Borojeviću ili pjesniku P. Preradoviću, kao i prema mnogim uglednicima, koji su poštivali i svoj rod i svoju domovinu - naravno iznimka je Pupy (!). Nasuprot tome, kako svojataju čak i Ruđera Boškovića, isusovca (!), nezabilježen je presedan u povijesti. Zna li se tko je svjetski prvak u patentiranju obmana i paradoksa obarajući sve rekorde...?\nZa one koji ne poznaju ćirilicu "prijevod" na latinicu:\nLudi naučnik srpskog porekla posetio Srbiju\nNikola Tesla, poznati američki osobenjak iz naučnih krugova, posetio je Beograd na dva dana. To je Teslina prva poseta Srbiji, u kojoj je zbog svog kontroverznog načina života dočekan s podozrenjem i prezirom. Tesla je odseo u hotelu Astorija, na poslednjem spratu, a osoblje tog hotela nam kaže da nikad ranije nisu imali tako neuglednog gosta i da su jedva čekali da ode. Šteta koju je Tesla napravio u sobi se procenjuje na nekoliko hiljada dinara, naročito zbog toga što je, eksperimentišući munjama, spalio sve zidove, a u uglu sobe napravio improvizovani golubarnik.\nI u naučnim krugovima su suglasni da je taj takozvani naučnik bruka za Srbiju i nadaju se da njegovo ime nikad u budućnosti neće biti dovođeno u vezu s našom nacijom.


MIND LAB - MISIJA I VIZIJA\nMIND LAB – agencija za edukaciju, konsalting I menadžment nastala je iz želje I potrebe za usavršavanjem I edukacijom. Osnovna ideja je rast I razvoj, unapređenje znanja I veština a sve u svrhu lične spoznaje I otkrivanja potencijala.\nBavi se edukacijom mladih na ličnom planu, kao I edukacijom I razvojem poslovnih ljudi. Kroz individualne treninge jačamo samopouzdanje, razvijamo komunikacione veštine, spoznajemo mogućnosti I preferencije, postavljamo ciljeve I učimo kako da ih sa lakoćom dostignemo.\nKroz programe i obuke koje sprovodimo u firmama radimo na svim segmentima koji doprinose napretku, razvoju i unapređenju poslovanja. Grupni treninzi pomažu razvoj tima, podižu nivo efikasnosti, produktivnosti, motivacije zaposlenih I kolektivnog zadovoljstva.\nPolazna osnova je, da samo zadovoljni zaposleni, garantuju I zadovoljne klijente.\nFirme koje investiraju u znanje svojih zaposlenih, pokazuju da imaju dobru politiku negovanja kadra, što saradnici po pravilu umeju da cene.\nKONSALTING U HOTELIJERSTVU – uspostavljanje sistema u najširem smislu – “pre opening”, “opening” I “post” opening faza.\nOsnovna ideja je da lojalan gost garantuje uspešno poslovanje.\nVizija MIND LABA je da bude sinonim za lični razvoj I napredak, agencija koja stalno podiže granice u oblasti edukacije, poslovanja I hotelijerstva, koja uvodi nove navike I pomaže pojedincima I grupama da kroje život po svojoj meri.\nMoja želja je da pokažem ljudima drugačiji pristup poslu & životu.\nBudi promena, koju želiš videti u svetu.


Crnoj Gori još 21,9 milion eura bespovratne podrške EU | EUME\nNaslovnica Info Press info Crnoj Gori još 21,9 milion eura bespovratne podrške EU\nCrnoj Gori još 21,9 milion eura bespovratne podrške EU\nCrnoj Gori je dodijeljeno dodatnih 21,9 miliona eura bespovratnih sredstva Evropske unije za pripremu i sprovođenje novih infrastrukturnih projekata, saopšteno je na sastanku Upravnog odbora Zapadnobalkanskog investicionog okvira.\nNa 23. dvodnevnom sastanku Upravnog odbora Zapadnobalkanskog investicionog okvira, koji je održan online, učestvovala je glavna pregovaračica za vođenje pristupnih pregovora Crne Gore sa Evropskom unijom Zorka Kordić.\nDodijeljena sredstva biće iskorišćena za dalju pripremu projektne dokumentacije i sprovođenje infrastrukturnih projekata. Najveći dio sredstava, 20,1 milion eura, odobreno je za projekat rekonstrukcije deset čeličnih mostova i gornjeg stroja pruge na dionici željezničke pruge Bioče-Podgorica. Ukupan budžet projekta je 40,2 miliona eura. Evropska unija je donirala polovinu sredstava, dok će ostatak biti finansiran kreditom Evropske investicione banke.\nDodatno, EU je podržala i pripremu projektne dokumentacije za tri projekta. Kada je riječ o daljoj rekonstrukciji željezničke pruge Bar-Vrbnica, 500.000 eura biće iskorišćeno za pripremu studije izvodljivosti, idejnog rješenja i procjene društvenog i uticaja na životnu sredinu za pripremu tenderske dokumentacije za rehabilitaciju električne mreže i uvođenje video nadzora. Pored toga, sa 350.000 eura će biti podržan projekat pripreme studije izvodljivosti i glavnog projekta za drugu fazu unapređenja sistema upravljanja otpadnim vodama u opštini Pljevlja kroz širenje kanalizacione mreže. Unapređenje vodosnadbijevanja i odvođenja otpadnih voda u opštini Ulcinj je podržano sa 975.000 eura bespovratne podrške EU, kako bi se za izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i prateće infrastrukture ažurirala studija izvodljivosti sa procjenom društvenog i uticaja na životnu sredinu i pripremila tenderska dokumentacija.\nU dijelu sastanka posvećeniom strategijama i politikama ovog instrumenta, evropski komesar za susjedstvo i pregovore o proširenju Oliver Varhelji je istakao da proširenje EU na region Zapadnog Balkana ostaje ključna politika Evropske unije. Potvrda toga je upravo i dodatna podrška za infrastrukturne projekte u regionu Zapadnog Balkana, ali i podrška opredijeljena u kontekstu epidemije virusa COVID-19.\nVarhelji je ponovio da će se buduća podrška Evropske unije bazirati na prioritetima definisanim Ekonomskim i investicionim planom koji je nedavno usvojen. Naglasio je da podrška od 9 milijardi eura predviđena ovim planom predstavlja ambiciozan, ali veoma ostvariv plan da države Zapadnog Balkana brže dostignu standard država članica EU.\nKordić je zahvalila na odoborenoj dodatnoj finansijskoj podršci Crnoj Gori i naglasila da će Vlada nastaviti s posvećenim radom po pitanju pripreme investicija u infrastrukturu. Snažna podrška Evropske unije i međunarodnih finansijskih institucija investicijama u kapitalne projekte u oblastima saobraćaja, energetike, zaštite životne sredine, uključujući ulaganja u poljoprivredu i proizvodnju hrane i najavljenu podršku EU malim i srednjim preduzećima je najbolji način da se države Zapadnog Balkana osnaže u procesu ekonomskog oporavka.\n,,Crna Gora je snažno posvećena unapređenju saradnje sa Evropskom unijom u ovim oblastima, uz namjeru Vlade da osnaži sistem planiranja i pripreme investicija u infrastrukturu. Uvjeravam Vas da ćemo u narednom periodu uložiti sve dostupne resurse i kapacitete kako bismo u što većem obimu iskoristili dostupna bespovratna sredstva Evropske unije“, poručila je Kordić članovima Upravnog odbora.


Uspešna intervencija u radu sa bebama i malom decom sa teškoćama senzorne integracije podrazumeva primenu tri komplementarne strategije:\nPomoć roditeljima i negovateljima da razumeju senzorno učešće u detetovom ponašanju i razvijaju dobar odnos sa detetom\nModifikovanje okruženja koje odgovara detetovim potrebama\nSprovođenje direktno usmerene individualne terapije za saniranje identifikovanih problema od strane posebno obučenog stručnjaka za senzornu integraciju\nRad sa roditeljima i negovateljima se zasniva na boljem razumevanju detetovog senzornog profila, njegovih specifičnih senzornih potreba i kako se to odražava na ponašanje. Razumevanje zašto se određeno ponašanje javlja je prvi korak u pristupu detetu.\nRoditelji postaju uspešniji kada počnu da uočavaju uticaj senzorne integracije na ponašanje svog deteta. Ovo razumevanje je posebno važno kada senzorno uzrokovano ponašanje izgleda isto poput onoga koje u osnovi ima socijalne ili emotivne komponente. Kada se beba sa senzornom odbranom izvija u naručju, roditelji reakciju mogu da protumače kao emocionalno odbijanje (ne voli da se drži u rukama) pre nego kao preosetljivost na dodire.\nZa bebu koja je previše mirna, retko plače, nije zahtevna može da se zaključi da je „prosto takva“, mirna po prirodi, iako ta reakcija može da znači da je nedovoljno osetljiva na spoljašnje podražaje ili je preosetljiva pa se izbegavanjem štiti od njih.\nDete sa senzornim izbegavanjem (ne voli da ga neko dodiruje) može da pokazuje rigidno ili kontrolišuće ponašanje (ne prilazi deci ili ih odguruje od sebe) i tako smanjuje mogućnost da dođe do senzorne preplavljenosti.\nAgresivno ponašanje takođe može da ima senzornu osnovu. Dete koje udara druge može to da radi zbog senzorne odbrane (tako štiti sebe od mogućeg kontakta sa drugima) pre nego zbog psihološke prirode (dete želi da dominira nad drugima).\nDok je sa jedne strane od ključnog značaja pomoći roditeljima i negovateljima da prepoznaju uticaj senzorne integracije na ponašanje deteta, sa druge strane je podjednako važno da se izbegne mogućnost da se svaki problem u ponašanju tumači teškoćama senzorne prirode.\nSaradnja sa roditeljima u tretmanu ne znači pravljenje programa koji će roditelji sprovoditi u kućnim uslovima, već pomaganje roditeljima da nauče da kroz „senzorne naočare“ posmatraju dete, njegove reakcije i ponašanje. Pored razumevanja zašto dete nešto radi ili zašto radi to na određeni način, važno je da nauče da preduprede situacije u kojima može da dođe do senzorne preplavljenosti.\nIntervencija ne znači da uvek treba dodatni senzorni nadražaj, smanjivanje senzorne stimulacije koju dete prima je mnogo važnije. Često plakanje bebe ili malog deteta tokom svakodnevnih rutina kao što je manjanje pelena ili hranjenje može da u pozadini ima senzorno preopterećenje (prenatrpan prostor, šarene podloge, velika količina igračaka, slike i predmeti u vidnom polju deteta, brzina kojom roditelj presvlači ili hrani dete).\nPrilagođavanje fizičkog prostora (promena mesta gde se nešto radi, sklanjanje svih suvišnih stvari, okretanje deteta na drugu stranu) i promena načina na koji roditelj presvlači ili hrani dete (usporavanje, najavljivanje svakog narednog koraka koji će napraviti, čekanje da se dete prilagodi na promenu) smanjuje senzorno preopterećenja a samim tim i burne reakcije deteta tokom dnevnih rutina.\nNegovateljske sposobnosti roditelja i staratelja da protumače ponašajuće znakove beba i male dece, da ih interpretiraju i na njih adekvatno odgovore je jako važno u sprovođenju intervencija kod dece sa senzornim teškoćama.\nBudući da je odnos roditelja i njihove dece emocionalno opterećen, stručnjak mora da pokaže osetljivost i brižnost tokom intervencije. Mogu da se koriste tehnike iz repertoara kliničara koji rade sa porodicama (porodični edukatori, praktičari rane intervencije, psihoterapeuti za rani odnos deteta i roditelja). Neke od primenjivanih strategija su:\n„Pričanje preko bebe“ – pomaže roditeljima da interpretiraju neverbalne poruke svog deteta. Tokom igre ili drugih interakcija terapeut reflektuje šta je to što dete potencijalno oseća („ Da može da govori, šta bi nam sada rekao?“). Pitanjima pomaže roditeljima da postanu više empatični sa detetom – da gledaju detetovim očima.\nAktivno slušanje olakšava uvid u situacijama sa roditeljima kada praktičar ponavlja i parafrazira ono što je rečeno („Dakle, to zvuči kao da osećate da ste loši roditelji jer se vaše dete loše ponaša, stalno udara drugu decu“)\nDirektne instrukcije i modelovanje povećava znanje roditelja i njihove veštine u pogledu ukupnog razvoja deteta i njegovih teškoća u samoregulaciji zbog problema u senzornoj integraciji. Terapeut može da sugeriše da možda postoji još neki razlog odbijanja deteta da sedi u auto sedištu pored tvrdnje roditelja da „on to ne voli“. Razumevanje senzornog odbijanja koje ima dete (preosetljivo je na pokrete i na dodire), roditeljima i terapeutu omogućava pronalaženje najboljeg rešenja za konkretnu situaciju (mekani jastuk je zamenjen čvrstim, roditelji će najavljivati stavljanje u sedište, radiće to sporo, čekaće da se prilagodi na promenu i daće mu omiljenu igračku).\nOtkrivanjem detetovih promena u potrebama i interesima terapeut i roditelji moraju stalno da se angažuju kako bi pomogli detetu u rešavanja problema na koje nailazi kada počne da integriše svoje nove sposobnosti i van samih tretmana u igri i svakodnevnim aktivnostima


Policija dnevno izda 500 naredbi za prinudnu naplatu prekršajnih naloga | Analitika - Informativni Portal\nUprava policije je u prethodnom periodu znatno povećala broj naredbi za prinudnu naplatu prekršajnih naloga ( u prosjeku 500 naredbi na dnevnom nivou) što je u krajnjem ruzultiralo povećanjem broja izvršenih novčanih sankcija utvrđenih konačnim i izvršnim prekršajnim nalozima. Na ovaj način ostvaruje se kako represivna, tako i preventivna funkcija novčanih sankcija za počinjene prekršaje, saopšteno je iz Uprave policije.\nObjavljeno: 15. 10. 2019 - 16:42 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPravilnikom o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji Uprave policije od9. aprla, u okviru Sektora policije opšte nadležnosti, sistematizovana je nova organizaciona jedinica Odsjek za sprovođenje postupka prinudne naplate. Poslovi iz nadležnosti ovog Odsjeka odnose se na postupak donošenja naredbi za prinudnu naplatu neplaćenih prekršajnih naloga izdatih od strane službenika Uprave policije, shodno članu 236 Zakona o prekršajima Crne Gore.\nPrinudna naplata neplaćenih prekršajnih naloga sprovodi se u slučaju ako kažnjeno lice, na osnovu konačnog i izvršnog prekršajnog naloga, nije u određenom roku uplatilo u cjelosti ili djelimično novčanu kaznu, na način što se od pravnog lica i preduzetnika prenose novčana sredstava sa njihovog računa na račun Budžeta Crne Gore, preko Centralne banke Crne Gore. Od fizičkog lica i odgovornog lica u pravnom licu, odbija se određeni dio zarade ili penzije, ali ne veći od jedne trećine, preko organa, pravnog lica ili poslodavca kod kojeg je zaposleno kažnjeno lice ili Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja Crne Gore, ili se vrši prenos novčanih sredstava sa računa koje fizičko lice i odgovorno lice u pravnom licu imaju kod poslovnih banaka, osim novčanih primanja koja su izuzeta od izvršenja.\nDo postupka prinudne naplate dolazi usled nepoštovanja zakonskih obaveza počinilaca prekršaja.\nKako saopštavaju iz Uprave policije, Odsjek za sprovođenje postupka prinudne naplate će i u budućem periodu intenzivno nastaviti sa sprovođenjem postupka prinudne naplate, što je i obaveza utvrđena odredbama Zakona o prekršajima Crne Gore.\n#Koristimo priliku da uputimo sugestiju i pozovemo na saradnju poslodavce kod kojih su počionioci prekršaja zaposleni, da nakon prijema naredbi postupe bez odlaganja, kako ovaj organ ne bi bio prinuđen da, kod nadležnog suda za prekršaje, inicira zamjenu novčane kazne u kaznu zatvora ili rada u javnom interesu, a sve u cilju izvršenja sankcija za počinjene prekršaje. Imajući u vidu veliki broj počinjenih prekršaja, od kojih je najveći broj prekršaja iz oblasti bezbjednosti saobraćaja, upućujemo molbu svim učesnicima u saobraćaju na poštovanje zakonskih odredbi”, poručuju iz Uprave polciije.


Predstavljanje srpske privrede američkoj delegaciji iz Ohaja - Arhiv vesti - vesti - srp\nPredstavljanje srpske privrede američkoj delegaciji iz Ohaja\nNa sastanku sa predstavnicima delegacije iz Ohaja u poseti Srbiji u PKS prikazane mogućnosti izvoznih potencijala domaće privrede, kao i investicionih uslova. Američka strana je izrazila spremnost za saradnju sa srpskim privrednicima u oblastima IT, poljoprivredno-prehrambene industrije, tekstilne, oblasti medicinske opreme, kao i automobilske industrije.\nJelena Jovanović, direktorka Sektora za međunarodne ekonomske odnose PKS predstavljajući potencijal izvoznih kapaciteta Srbije, istakla je da su "nove šanse za razvoj privredne saradnje prepoznate, pre svega, u energetici, gde imamo vetrofarme, solarne farme, istraživanje uljnih škriljaca, eksploataciju i transport prirodnog gasa, zatim finansijskom sektoru, u oblasti investicionih fondova i bankarstva, proizvodnji nameštaja i opreme za kuću. Takođe, poljoprivredno-prehrambeni sektor, metalska industrija, kao i IT industrija, svakako su nezaobilazni u perspektivama ekonomske saradnje".\nTema sastanka bila je usmerena na mogućnosti za plasiranje proizvoda srpskih proizvođača na tržište savezne države Ohajo i SAD, pronalaženje strateških partnera iz Amerike i podsticanje kompanija iz savezne drzave Ohajo da investiraju u privredi Srbije.\nU sastavu američke delegacije bili su Simona Vaclavikova, politička savetnica komandanta Nacionalne Garde Ohaja general-majora Bartmana, Džordžin Vilo, gradonačelnica grada Južnog Euklida koji će se prilikom posete Srbiji pobratimiti sa Kraljevom, kapetan Metju Ek iz Nacionalne garde Ohaja, i Suzana Plat, predstavnica ambasade SAD u Beogradu.\nU 2017. godini ukupna spoljnotrgovinska robna razmena sa SAD iznosila je 560 miliona dolara, a vrednost izvoza robe u SAD iznosio je 257,9 miliona dolara, što predstavlja 1,5 odsto ukupnog izvoza Srbije. Uočeno je povećanje izvoza u odnosu na 2016. godinu za 5 procenata. U prvih šest meseci 2018. godine ukupna spoljnotrgovinska saradnja Srbije i SAD je iznosila 345,7 miliona dolara, što je za 31 odsto više u odnosu na isti period prethodne godine.


Dnevni avaz, Vestionline 0 komentara\nProsinečki na operaciji zbog problema sa slepim crevom\nSelektor fudbalske reprezentacije Bosne i Hercegovine Robert Prosinečki zbog problema sa slepim crevom podvrgnut je operaciji, javlja Dnevni Avaz.\nZvezda će gostovati Radničkom u derbiju 17. kola Super lige Srbije. Trener Crvene zvezde Vladan Milojević nije mogao mnogo da kaže o kadrovskoj situaciji uoči gostovanja na “Čairu” rekao je...\nDembele u Arsenalu, ponovo sa Obamejangom?\nLondonski Arsenal priključio se Liverpulu u borbi za transfer fudbalera Barselone Usmana Dembelea.\nLiverpul završio najvažniji potpis sezone\nJedan od najboljih fudbalera Liverpula Sadio Mane potpisao je novi petogodišnji ugovor, saopštio je engleski velikan.\nJavio se Gaćinović: Istina je, neprimereno sam reagovao na meču protiv Litvanije\nVest da je izbio nesporazum na poluvremenu meča između Srbije i Litavnije između Mijata Gaćinovića i selektora Mladena Krstajića, oglasio se srpski fudbaler.\nNapoli bez važnog igrača u meču sa Zvezdom\nNapadač Simone Verdi (26) neće igrati za vikend protiv Kjeva u Seriji A, ali neće biti ni u konkurenciji ni za duel sa Crvenom zvezdom u grupnoj fazi Lige šampiona.\nNa treningu Boke prisustvovalo 50.000 gledalaca (VIDEO)\nFudbaleri Boke Juniors trenirali su uoči revanša finala Kopa Libertadores pred bukvalno punim tribinama "Bombonjere".\nGaćinović gađao Krstajića kopačkom, Kolarov stao u odbranu\nSrpski fudbalski reprezentativac Mijat Gaćinović, na poluvremenu utakmice Lige nacija protiv Litvanije (4:1) kada je zamenjen, nezadovoljan tretmanom vređao je selektora Mladena Krstajića i bacao...


Investitori zainteresovani za novu industrijsku zonu\nPredsednik opštine Milisav Mirković je juče ugostio prvu zvaničnu predstavničku delegaciju stranih investitora iz Kine, na čelu sa gospođom Xia Xianfang i gospodinom Gu Jingom, generalnim i izvršnim direktorom poslovnog konzorcijuma privrednika iz Šangaja, koji su iskazali ozbiljno interesovanje da investiraju u industrijsku zonu Srčanik. Gosti iz Kine bili su u društvu predstavnika kompanije BIG world, čijom ljubaznošću je Opština Gornji Milanovac i dobila šansu da se predstavi investitorima.\nKineski investitori iskazali su rešenost da o investiranju u Srbiji pregovaraju direktno sa predstavnicima lokalnih samouprava jer na licu mesta žele da steknu pravi uvid u prednosti lokalnih kapaciteta i započnu poslove samo u sredinama u kojima mogu ostvariti otvorenu i fer saradnju sa lokalnom vlašću.\nSastanku je prethodila razmena informacija investitora o namerama i kompletne prezentacije Opštinske uprave o mogućnostima, prednostima i uslovima investiranja u ovoj zoni, nakon čega su predstavnici Šangajskih privrednika odlučili da posete Gornji Milanovac i na licu mesta pogledaju lokaciju predviđenu za buduću industrijsku zonu.\nPredstavnici Šangajske delegacije istakli su da imaju nameru da investiraju u izgradnju jednog modernog inustrijskog parka. Početna površina planiranog parka bi bila oko 30 hektara, obuhvatila bi dvadeset do dvadesetpet proizvodnih pogona različitih veličina kao i centralni upravni, skladišni i distrubutivni prostor. Planirano je da se po okončanju prve faze zona dalje širi. Pogoni koji su planirani u prvoj fazi su: fabrika Led sijalica, školske galanterije, elektro motocikala, toplotnih pumpi i solarne javne rasvete.\nPredsednik opštine je goste iz Kine odveo u obilazak lokacije gde je planirana industrijska zona, uz upoznavanje sa prirodnim i kulturnim vrednostima našeg kraja. Uprkos kiši, naši gosti iz Šangaja preneli su u obraćanju Predsedniku opštine izuzetne utiske koji nose iz naše opštine, pre svega zbog čistoće i prirodne lepote i istakli da je kod odlučivanje o sklapanju saradnje od značaja i sam društveni ambijent lokalnog partnera. Oni svoje kompanije vide ne kao fabričke krugove već okruženja u kojima se živi, radi i provodi kvalitetno vreme usled čega insistiraju na zelenilu i humanizaciji prostora. Zanimljivo je da kineski investitori imaju koncept centralizovane zgrade uprave, parking i prostora za ishranu u srcu industrijske zone iako u njoj treba da radi više nezavisnih kompanija. Na taj način se postiže bolje iskorišćenje zone i smanjuju troškovi svih kompanija koje bi u njoj poslovale.


NACRT ZAKONA O POREZU NA DOBIT PRAVNIH LICA - WTS Serbia\nNovim nacrtom Zakona o porezu na dobit pravnih lica propisane su sledeće najbitnije izmene obračuna poreza na dobit. Većina mera se odnosi na poreske olakšice kompanijama koje imaju intelektualnu svojinu registrovanu u Srbiji, kao i kompanijama koje se u Srbiji bave istraživanjem i razvojem ili obavljaju, odnosno ulažu u inovacionu delatnost.\nNovine kod obračuna poreske amortizacije su da se prema novom nacrtu zakona, amortizacija stalnih sredstava određuje primenom propocionalne metode ( za razliku od prethodnog zakona gde je bila propisana degresivna metoda), na osnovicu koju čine nabavna vrednost sredstva, za svako sredstvo posebno, a u slučaju kada su sredstva stečena u toku poreskog perioda, utvrđuje se primenom proporcionalne metode srazmerno vremenu od kada je započet period amortizacije do kraja poreskog perioda. Ukoliko je amortizacija u skladu sa računovodstvenim propisima (MSFI) utvrđena u iznosu nižem od onog koji bi bio utvrđen primenom stopa iz ovog zakona, kao rashod priznaje se računovodstvena amortizacija.\nUkinuto je ograničenje da se izdaci za reklamu i propagandu priznaju kao rashod do 10% ukupnog prihoda.\nShodno novom nacrtu zakona, prihodi poreskog obveznika, koji registruje softver/autorsko delo od 2019. godine, u skladu sa zakonom kojim se uređuju autorska i srodna prava, a koji su nastali iskorišćavanjem tog dela, odnosno prodajom licenci, biće izuzeti iz poreske osnovice u iznosu od 80%, nakon određenih usklađivanja. Primer obračuna poreza na dobit po novom nacrtu zakona sa svim elementima možete dobiti na upit našem konsultantskom timu.\nKao rashod u poreskom bilansu troškovi koji su neposredno povezani sa istraživanjem i razvojem koje obveznik obavlja u Republici, mogu se priznati u dvostruko uvećanom iznosu.\nU oporezivu dobit se uključuje 20% kapitalnog dobitka ostvarenog prenosom imovinskih prava u celini po osnovu : 1) autorskog ili srodnog prava na deponovanom autorskom delu i 2) prava u vezi sa pronalaskom, a na osnovu zakona kojim se uređuju patenti.\nRezidentni obveznik, koji u drugoj državi ostvari kapitalni dobitak po osnovu prodaje imovine na koji je plaćen porez u toj drugoj državi, može umanjiti obračunati porez na dobit pravnih lica u Srbiji za iznos poreza plaćenog u toj drugoj državi.\nPoreska olakšica za ulaganje u novoosnovane subjekte koji obavljaju inovacionu delatnost\nNovi propisi imaju za cilj da olakšaju pristup kapitalu novoosnovanim subjektima koji obavljaju inovacionu delatnost, kao i da drugim privrednim društvima olakša investiranje u ovakve subjekte. Predložena izmena nalaže da se obvezniku koji uloži u kapital novoosnovanog privrednog društva koje obavlja inovacionu delatnost, priznaje pravo na poreski kredit u visini od 30% uložene sume (sa ograničenjem na 100 miliona dinara poreskog kredita).\nNovoosnovanim privrednim društvom koje obavlja inovacionu delatnost, smatra se privredno društvo od čijeg osnivanja nije prošlo više od tri godine, a koje pretežno obavlja inovacionu delatnost u smislu zakona kojim se uređuje inovaciona delatnost (aktivnosti koje se preduzimaju radi stvaranja novih proizvoda, tehnologija, procesa i usluga ili značajne izmene postojećih, a u skladu sa potrebama tržišta).\nPored toga, propisano je pet dodatnih uslova koje privredno društvo mora da ispunjava kako bi se kvalifikovalo kao novoosnovano inovaciono privredno društvo, koje možete pogledati u nacrtu zakona.\nZa vise informacija, molimo Vas da kontaktirate naš konsultantski tim.


Radarski sistem „Voronjež“ pokriva i Evropu i Atlantik (foto) - Sputnjik Srbija\n20:46 07.01.2017 (osveženo 22:27 07.01.2017) Preuzmite kraći link\nOsim na sistemu ranog upozoravanja na raketni napad, radi se i na razvoju i uvođenju sistema vazdušnog, nadvodnog i podvodnog praćenja. To, u stvari, znači da se na ruskim granicama stvara potpuna kontrola praćenja situacije, i to ne samo na nebu, nego i pod vodom.\n© Foto : webmail.vko.ru\nRadarski sistem „Voronjež M“\nDržavna testiranja tri nove radarske stanice „Voronjež“ već su uspešno završena i one će ove godine biti instalirane u Orsku, Barnaulu, Jenisejsku. O tome je i ministar odbrane Sergej Šojgu izvestio ruskog predsednika Vladimira Putina.\nOsim toga, Šojgu je rekao i da su dorađene i unapređene tri postojeće radarske stanice u Baranoviču, Murmansku i Pečoru, uz primenu visoke tehnologije.\nMinistar je istakao da je to omogućilo da se prvi put u novijoj istoriji po obodu ruskih granica stvori jedinstveno radarsko polje sistema upozorenja o raketnom napadu na svim strateškim vazdušno-kosmičkim pravcima i na svim pravcima iz kojih mogu doći balističke rakete svih vrsta.\nZahvaljujući radarskim stanicama tipa „Voronjež“ ruska vojska može po sektorima da prati šta se dešava oko teritorija Rusije na udaljenosti od 6.000 kilometara. Sa takvim operativnim dometom „Voronjež DM“ može da pokrije celu Evropu i Atlantik.\nOvaj radarski sistem može da detektuje aerodinamične i prostorne mete, uključujući balističke i krstareće rakete.\nNakon što detektuju lansiranje, ovi radarski sistemi prate trajektoriju (putanju) leta projektila, određuju pravac leta rakete — da li je ona usmerena na Rusiju ili neku drugu zemlju, i usmeravaju na njega sisteme protivraketne odbrane.\nStručnjaci podsećaju da je osim puštanja u rad radarske stanice „Voronjež DM“ i „Voronjež M“ u Rusiji stvoren i radarski sistem „Podsolnuh“ koji može da beleži kretanja letelica i kopnenih jedinica i preko linije horizonta, kao i radarski sistem „Kontejner“, koji omogućava ruskim snagama protivvazdušne i protivkosmičke odbrane otkrivanje praktično svih letelica i lansiranja krstarećih raketa na udaljenosti do 3.000 kilometara.\nSofisticirani radarski sistem „Podsolnuh“, koji u prevodu znači „suncokret“, u stanju je da zabeleži kretanje jedinica koje se nalaze na udaljenosti od nekoliko hiljada kilometara preko linije horizonta, dok za obične radare upravo horizont predstavlja barijeru.\nRuski vojni eksperti navode da ove radarske stanice omogućavaju da se stvori jedinstveno radarsko polje sistema upozoravanja na raketni napad, kakvo nije postojalo čak ni u SSSR-u. Oni objašnjavaju da se ovde ne radi o individualnim radarskim stanicama, već da su one objedinjene u jedan jedinstveni sistem. Štaviše, ovaj sistem je integrisan u sistem raketne odbrane.\nRadarski sistemi „Voronjež M“ raspoređeni u Kalinjingradskoj oblasti\nStručnjaci ističu da je stvaranje ovog sistema važno dostignuće ruske odbrambene industrije, a da je sada učinjen i „korak dalje“, s obzirom na to da u sovjetska vremena nije postojao sistem upozorenja o raketnom napadu koji je pokrivao arktički pravac.\nTrebalo bi podsetiti i da je Rusija na Vrangelovom ostrvu postavila novi radarski sistem „Sopka 2“ za vazdušni nadzor na Arktiku, koji prikuplja, sumira i analizira podatke vazdušnog saobraćaja u Arktičkoj zoni.\nSistem može da identifikuje pojedinačne avione koji lete u grupi, a ima zaštitnu antensku kupolu i može da funkcioniše u svim vremenskim uslovima, i čak da izdrži vetrove brzine do 40 metara u sekundi i temperature do minus 40 stepeni Celzijusa.\nRusija je još početkom dvehiljaditih godina počela modernizuje sisteme za rano otkrivanje raketnog napada, pošto je raspad SSSR-a prouzrokovao znatne pukotine u ovom polju, a s druge strane javljaju se i nove pretnje, naročito otkako su SAD postavile svoj raketni štit u Evropi, što je direktna pretnja bezbednosti Rusije.\nPredsednik Putin je ranije izjavio da „američki raketni štit nije odbrana već nuklearni potencijal Vašingtona u Evropi“.\nU svakom slučaju, radi obezbeđivanja svojih granica, Moskva mora za zameni zastarele radarske stanice iz sovjetskog perioda, kao i objekte u baltičkim zemljama, Ukrajini i Belorusiji koji su se posle raspada SSSR-a našli izvan njenih granica.\nDanas su instalirana četiri radara nove generacije „Voronjež“, i to u Lehtusiju u Lenjingradskoj oblasti, Armaviru u Krasnodarskom kraju i u Kalinjingradskoj oblasti, u naselju Pionjersko i kod Irkutska. Oni kontrolišu vazdušno prostranstvo od obala Maroka do Špicberških ostrva (arhipelag u Severnom ledenom okeanu), od Južne Evrope do severne obale Afrike, od zapadne obale SAD do Indije i prostor nad celom Evropom, uključujući i Veliku Britaniju.


Željko Šturanović predložen za mandatara nove crnogorske vlade\nPredsjedništvo Demokratske partije socijalista predložilo je danas Glavnom odboru stranke da ministar pravde Željko Šturanović bude mandatar nove crnogorske vlade.\nPortparol DPS-a Predrag Sekulić rekao je da je Predsjedništvo jednoglasno predložilo da aktuelni ministar pravde Željko Šturanović bude mandatar nove crnogorske vlade.\nSjednica Glavnog odbora, koji će donijeti konačnu odluku o mandataru, biće održana sjutra.\nA potpredsjednik DPS-a i donedavni predsjednik Državne zajednice Svetozar Marović rekao je da je najava povlačenja visokih zvaničnika te stranke pokazala da DPS ima dovoljno kvalitetnih ljudi koji mogu Crnu Goru voditi putem evropskih integracija.\n"Povlačenjem premijer Milo Đukanović i ja ne radimo ništa protiv DPS-a. Siguran sam da oni koji nas podržavaju to znaju. Čovjek se ne rađa kao predsjednik, već se bori za svoje ideje", kazao je Marović listu Dan.\n"Mi smo neke naše ideje ostvarili i sada možemo lakše da razmišljamo o evropskom putu Crne Gore i boljoj budućnosti za naše građane. Istina, ima i umora ali potrebe da dođu novi ljudi", naveo je Marović.\nOdluka neprikosnovenih čelnika Demokratske partije socijalista da se povuku iz organa izvršne vlasti je očekivana i mudra, ocijenio je danas lider Pokreta za promjene Nebojša Medojević.\n"O konsekvencama takvih poteza i njihovom eventualnom uticaju na političku stabilnost još nije moguće suditi", kazao je Medojević u razgovoru sa nerezidentnim ambasadorom Velike Britanije u Crnoj Gori Dejvidom Gauanom.\nA iz SNP je saopšteno da imena koja se pominju za mandatara nove crnogorske vlade nisu garancija da će Vlada napraviti odlučujući korak da riješi probleme na putu Crne Gore prema evropskim integracijama.\nPredlog da Željko Šturanović bude mandatar je iznenađujući, jer se radi o jednom od rijetkih ministara u Vladi Mila Đukanovića sa kojima je opozicija imala korektnu saradnju, rekao predsjednik Narodne stranke Predrag Popović.\nSrpska lista je objavila je da se nada da predlog da Željko Šturanović bude mandatar za sastav nove vlade Crne Gore nije stvar konkretnih pritisaka, nego njegove dobre volje.


O nama - Abis\nRezana i sušena građa\nAbis je prva pilana iz koje je tokom 1991. godine krenuo razvoj današnje Fagus grupe. Nastavljajući porodičnu tradiciju obrade drveta u korporativnom obliku, Abis ima veliki značaj u okviru Fagus grupe. Prva i osnovna djelatnost tadašnjeg Fagusa ogledala se u eksploataciji i preradi jelove i smrčine oblovine te plasmanu rezane građe na domaće i zapadnoevropsko tržište. Rast i razvoj Fagusa ogledao se u permanentnom razvoju ljudskih potencijala, tehnološke opremljenosti, proizvodnih kapaciteta i povećanju društvene odgovornosti.\nPilana u Maslovarama svoje poslovanje i rad nakon diferenciranja i osamostaljivanja poslovnih jedinica Fagusa krajem 2007. godine nastavlja kao društvo sa ograničenom djelatnošću. Time je nastao Abis članica Fagus grupe. Od samo nekoliko radnika i skromnom tehnologijom sa kojom je pilana krenula u rad, danas se Abis ponosi sa oko 30 zaposlenih, savremenom tehnološkom opremljenošću i velikim kapacitetom proreza drveta.\nAbis najvećim dijelom radi za poznate kupce, dugogodišnje poslovne saradnike, sa većim učešćem inostranih kupca iz Austrije, Njemačke i Italije i manjim učešćem domaćih kupaca sa prostora Bosne i Hercegovine. Takođe, posjeduje važeći FSC™ (FSC-C109944) certifikat.\nAbis je dio Fagus grupe\nABIS je organizovan u manje organizacione cjeline saglasno poslovima koje obavljaju:\nUprava (menadžersko-administrativni poslovi);\nOJ pilana Maslovare (prorez oblovine) sa sušarama (kapaciteta 150m3 turnus)\nOJ proizvodnja eurobloka Banja Luka\nStovarište rezane građe Banja Luka


Poraz Minesote, dva poena Bjelice, nova pobeda Golden Stejta\nBeta\t 1. februara 2016. 09:35\nKošarkaši Portlanda pobedili su noćas Minesotu sa 96:93 i ostvarili četvrtu uzastopnu pobedu u NBA ligi.\nSi Džej Mekolum i Damjan Lilard predvodili su Portland do pobede sa po 21 poenom, a Mejers Leonard dodao je 13.\nU ekipi Minesote, koja je pretrpela 11. uzastopni poraz na gostujućem terenu, Karl Entoni Tauns bio je najefikasniji sa 21 poenom i 13 skokova što je njegov 25. “dabl dabl” u sezoni. Po 15 poena dodali su Endru Vigins i Riki Rubio.\nSrpski reprezentativac Nemanja Bjelica igrao je nešto više od 12 minuta i postigao je dva poena uz tri skoka.\nMinesota je 13,1 sekundu pre kraja “trojkom” Rubija prišla na 90:92, ali je Mekolum pogodio oba slobodna bacanja kojima je obezbedio pobedu Portlandu, treću u sezoni nad Minesotom.\nKošarkaši Golden Stejta pobedili su na gostujućem terenu Njujork sa 116:95 i ostvarili sedmu uzastopnu pobedu. Klej Tompson postigao je 34 poena u ekipi šampiona NBA lige, a Drejmond Grin dodao je 20 poena, 10 skokova i 10 asistencija, što je njegov deveti “tripl dabl” u sezoni.\nStefen Kari dodao je 13, a Šon Livingston 11 poena.\nU ekipi Njujorka, koja je izgubila peti put u poslednjih šest utakmica, Karmelo Entoni bio je najefikasniji sa 24 poena i 10 skokova.\nŠarlot je pobedio Los Andjeles Lejkerse sa 101:82 i naneo im 10. uzastopni poraz, što je rekord franšize “jezerdžija”. Džimi Batler postigao je 23 poena za Bulse, koji su izgubili četvrti put u poslednjih šest utakmica, odnosno 10. meč u poslednjih 11 duela na gostovanjima.\nLos Andjeles Klipersi pobedili su Čikago sa 120:93 predvodjeni Džamalom Krofordom, koji je postigao 26 poena i ostvarili četvrtu uzastopnu pobedu. Orlando je pobedio Boston sa 119:114 i prekinuo niz od osam poraza, Dalas je pobedio Finiks sa 91:78, a Majami je pobedio Atlantu sa 105:87 i nastavio niz od četiri pobede.


Ana Brnabić: Nezadovoljna sam kako su strani mediji preneli moju izjavu o vojsci - Nova ekonomija\nAna Brnabić: Nezadovoljna sam kako su...\n"Rekla sam da se nadam da Srbija nikada u budućnosti neće morati da upotrebi svoju vojsku, dosta smo ratovali", rekla je Brnabić.\nOna je istakla da je bila neprijatno iznenađena kako su Rojters i AP preneli njenu konferenciju za medije i da je tražila od svog tima da je ponovo pregledaju i da je deset puta pozvala na mir i razum i na razgovor u skladu sa vremenom u kojem živimo.\n"Izvukli su pola moje rečenice i ispalo je da Srbija preti nečim, što je neverovatno i žao mi je, jer se radi o duboko ukornjenoj percepciji", istakla je Brnabić.\nNajviše mi je žao, naglasila je, što u stranim medijima nigde nije videla da je 15 dana zabranjena štampa na srpskom jeziku na teritoriji Kosova.\n"Apelujem na mir, želim da pozovem na mir i razum i na to šta možemo da uradimo za mlade ljude, bez obzira na nacionalnost, da ostanu u regionu i da im pružimo drugačiji perspektivu. Ako nećemo da razgovaramo o mazutu i grejanju, o kiseoniku i lekovima, ako nećemo da pričamo da neko pali keks na nacionalnoj osnovi, hajde molim vas da pričamo o slobodi medija", rekla je Brnabić.\nBrnabić je rekla i da je poslala poruku generalnom sekretaru NATO Jensu Stoltenbergu kako bi mu se zahvalila na direktnoj i nedvosmislenom pozivu na mir i razum.\nKada imate stavove "Kosovo je Srbija i tačka" i "Kosovo je nezavisno i tačka" to nije kompromis. Kompromis je neko rešenje između toga, naglasila je Brnabić.\nSever Kosova da bude velika privredna zona sa s...\nPremijerka izviždana na obeležavanju Dana držav...


Skok cena nafte, očekuje se dalji pad dolara\nCene nafte na svetskom tržištu danas su u porastu nakon iznenadnog pada američkih zaliha sirove nafte, ali preovladava zabrinutost oko potražnje za energentima usled rekordnog broja zaraženih virusom korona u pojedinim državama SAD.\nU Londonu je cena sirove nafte "brent" iz Severnog mora veća za 54 centa ili 1,3 odsto i iznosi 43.76 dolara po barelu.\nU Njujorku je cena svetle sirove nafte porasla za 42 centa ili jedan odsto i sada je 41,46 dolara po barelu.\nZalihe sirove nafte u SAD manje su za 6,8 miliona barela, a analitičari su očekivali povećanje od 357 hiljada barela.\n"Povećanje od 6,8 miliona barela u normalnim okolnostima dovelo bi do većeg rasta cene, ali zabrinutost zbog novog zasićenja tržišta to ograničava", naglasio je analitičar tržišta iz firme "Ristad enerdži" (Rystad Energy) Bjornar Tonhaugen.\nNerealne nade u 'V' oporavak\n"U međuvremenu, neznatno porasla je vrednost akcija na evropskim berzama, ali investitori su oprezni zbog širenja pandemije korona virusa iščekujući ishod sastanka američkih Federalnih rezervi (Fed), javlja Rojters.\nDeonice na Volstritu su pale u utorak a negativan sentiment je vladao u sredu i na azijskim berzama.\n“Zbog ponovnog rasta broja zaraženih korona virusom sve više se uviđa da su nerealne nade u brzi ekonomski oporavak (V),” ističe Majkl Hjuson (Michael Hewson) analitičar iz kompanije “CMC Markets UK”.\nSvetski avioprevoznici su revidirali u utorak svoja predviđanja o svom ekonomskom oporavku, navodeći da se tek 2024. može očekivati povratak broja putnika na period pre krize. U prethodnoj analizi, procenjivalo se da će to uspeti 2023.\nDolar se blago oporavio nakon pada na najniži nivo u poslednje dve godine, a zlato je neznatno izgubilo vrednost za 0,2 odsto pa se sada prodaje za 1,954.33 za uncu.\n“Investitorima treba da bude jasno da virus neće sam po sebi nestati,” kazao je Dejvid Rajli (David Riley) glavni strateg za investicije u “BlueBay Asset Management”.\n“To je nešto što će uticati na ponašanje, na ekonomske aktivisti do kraja ove i u velikom delu sledeće godine,” dodao je Rajli.\nInvestitori iščekuju odluke sa dvodnevnog zasedanja koje je počelo u sredu. Procenjuje se da bi Fed mogao biti fleksibilniji prema rastu inflacije, što bi između ostalog dovelo do daljenjeg pada dolara, prenosi Rojters.\nInvestitori se takođe fokusiraju na Kongres SAD i Belu kuću koje se spore oko novih mera koje bi trebalo da zamene benefite za nezaposlene tokom pandemije, koje ističu u petak.\nRajli smatra da na tržištu postoji konsesualno uverenje da će predloženi paket od hiljadu milijardi dolara biti usvojen.


višnje : Južne vesti\nPorasla otkupna cena višnje\n14:59, 22. 6. 2015.\nOtkupna cena višnje u prokupačkoj opštini od jutros je od 70 do 75 dinara po kilogramu, dok berači uzimaju 20 dinara po kilogramu. Slična je situacija i u Merošini gde proizvođači očekuju i cenu od 80 dinara do večeras.\nCena višnje 50 dinara, proizvođači nezadovoljni\n14:10, 17. 6. 2015.\nIako na teritoriji Opštine Prokuplje još nije započeo otkup višnje, prva ponuđena cena je 50 dinara. Slično je i u ostalim krajevima na jugu Srbije, ali proizvođači očekuju bolju ponudu otkupljivača.\nVišnja slabo rodila, cena i dalje nepoznata\n10:55, 15. 6. 2015.\nRod višnje u merošinskom kraju je prepolovljen u odnosu na prošlogodišnji, a kako kažu u Udruženju višnjara, otkupljivači još nisu ponudili otkupnu cenu.


BEOTURA: Srednjoškolci pokrenuli sajt i aplikaciju koji predstavljaju dragocenu arhivu Beograda - LookerWeekly.com magazin\n· 08/07/2020 ·2 min read\nAko još uvek ne znate ko je naš Mikelanđelo, gde se nalazila prelepa sinagoga u mavarskom stilu, kako je Andrea Kornar svojim kapijama spajao sukobljena carstva, gde se i danas nalazi turska teritorija na Kalemegdanu, otkud derviši u Beogradu, kako i gde se čuva blago jugoslovenske međuratne i posleratne umetnosti muzejske vrednosti, i mnogo drugih pozdanih informacija nepozanatih široj javnosti, proverite na sajtu BEOTURA.\nSve ovo otkriva vam grupa beogradskih srednjoškolaca koji su imali ekskluzivno pravo da zavire u prestižne i reprezentativne objekte Beograda.\nPod mentorstvom svojih profesorki iz XIV beogradske gimnazije, srednjoškolci su pokrenuli sajt i aplikaciju koji predstavljaju dragocenu arhivu pozdanih i relavantnih informacije vezanih za Beograd razvrctanih po tematskim celinama: Srednjevekovni Beograd, Osmanski Beograd, Jevrejski Beograd, Kraljevski Beograd (Beograd u vreme Obrenovića i Karađarđevića) i Socijalistički Beograd.\nPosebnu vrednost čine spektakularne fotografije, dela mladih entuzijasta, koji svojim znalačkim kadrovima (snimanim čak i iz drona) ne zaostaju za profesionalnim fotografijama Beograda.\nProjekat je realizovala organizacija Edukacija za 21. vek uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. U periodu od decembra 2019. godine do juna 2020.godine beogradski srednjoškolci su istraživali skrivene i javnosti manje poznate dragulje kulturno umetničkog nasleđa Beograda.\nUskoro će biti pokrenuta i aplikacija koju će moći da koriste svi ljubitelji Beograda kao kulturno-umetnički vodič.\nIzuzetne fotografije koje su učenici snimili, pouzdane informacije, i savremenim rečnikom napisani tekstovi o nepoznatim i javnosti teško dostupnim objektima beogradskog nasleđa iz različitih perioda predstavljaće pravi dragulj za sve one koji vole Beograd, koji su zainteresovani su za njegovu istoriju ili tek treba da je upoznaju, a nemaju priliku da sve ove objekte lično posete i vide.\nIstorija Beograda sagledana je iz različitih perioda i kulturnog nasleđa različitih naroda, pa su tako zastupljeni objekti srpskog srednjovekovnog Beograda, osmanskog Beograda, a velika pažnja posvećena je i istoriji Jevreja u Beogradu i njihovom kulturno umetničkom doprinosu.\nNa sajtu se tako mogu naći istorijski pouzdani podaci o 28 objekata i ambijentalnih celina Beograda.\nOno što je posebna vrednost njihovog projekta je arhiviranje ličnih priča Beograđana koji su nepravedno zaboravljeni, a koji su svojim delima doprineli bogatoj i uzbudljivoj istoriji ovog grada.\nVeliki entuzijazam i energija mladih ljudi dodatno impresioniraju kada se pogleda izgled sajta koji su sami dizajnirali, osmislili i postavili.\nAmbicije ovih srednjoškolaca nije zaustavila ni pandemija, koja je delimično onemogućila zajedničke obilaske, ali nije prekinula rad, motivaciju i velike planove.\nSvi se slažu da su u realizaciji projekta postojali veći i manji izazovi, ali rezultat koji smo postigli nas inspiriše da i dalje nastavimo istraživanje i predstavljanje Beograda građanima Srbije, regiona i sveta i pokažemo bogato nasleđe jednog od najvažnijih i istorijom najbogatijih gradova Evrope.\nAutorke i koordinatorke projekta su Lidija Županić Šuica i Maja Keskinov.


upoyorava Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "upoyorava"\nNapominju da je vrednost bitkoina i drugih virtuelnih valuta veoma promenljiva, te da bez obzira na trenutni veliki porast vrednosti bitkoina, kretanje njegove vrednosti nije moguće predvideti. Dodaju da u skladu s tim, tako velike oscilacije mogu jednom da prouzrokuju i velike finansijske gubitke gradjanima.\nU odgovoru Tanjugu iz Narodne banke Srbije se navodi da virtuelne valute nemaju status valute, niti zakonskog sredstva plaćanja, to je u Srbiji dinar.\nBitkoin u Srbiji ni na koji način ne utiče na monetarnu i finansijsku stabilnost\n„Kada govorimo o bitkoinu i drugim virtuelnim valutama govorimo o vrsti digitalne imovine, a ne o valutama ili zakonskim sredstvima plaćanja“, preciziraju u NBS.\nS tim u vezi, ističu da su određeni mehanizmi zaštite finansijskog sektora predviđeni i novim Zakonom o digitalnoj imovini. Njime je predviđeno da finansijske institucije pod nadzorom NBS ne mogu imati digitalnu imovinu niti pružati usluge povezane s njom a što je veoma važno ne mogu prihvatati digitalnu imovinu kao sredstvo obezbeđenja.\nObjašnjavaju da ulaganje u bitkoin vie predstavlja vrstu investicije nego štednje i da građani treba da budu svesni da svaka investicija može dovesti do dobitaka, ali i gubitaka.\nIz Narodne banke takodje ukazuje da nadležni organi javne vlasti ne garantuju za vrednost digitalne imovine i ne snose odgovornost za eventualnu štetu koju bi oni koji ih imaju doživeli.