SAD: Srbija vlasnik nove zgrade ambasade u Vašingtonu\nTanjug 19. februara 2022. 18:35\nVAŠINGTON – Republika Srbija od danas je vlasnik nove zgrade ambasade na prestižnoj lokaciji u centru Vašingtona.\nNepokretnost je pribavljena u javnu svojinu Srbije za potrebe Ambasade u Vašingtonu, koja sve do sada u vlasništvu nije imala svoje zvanične prostorije i od raspada bivše Jugoslavije dugi niz godina radila u iznajmljenim i nereprezentativnim privremenim poslovnim prostorima.\n„Srbija je danas postala vlasnik nove, prelepe palate Ambasade Srbije u centru Vašingtona, na samo nekoliko stotina metara od Bele kuće. Ovo neorenesansno, istorijsko vašingtonsko zdanje bilo je u vlasništvu nekadašnjeg državnog sekretara SAD Elihjua Ruta, a sada je postalo nova zgrada srpske ambasade“ izjavio je Đurih.\nAmbasador je izrazio posebno zadovoljstvo što naša zemlja konačno ima novi dom posle više decenija boravka u iznajmljenim, neuslovnim prostorima, gde ni srpska zastava nije mogla da se vijori i gde nije bilo adekvatnog ni pristojnog načina da se zemlja reprezentuje.\n„Vizija razvoja Srbije koja polako postaje stvarnost očituje se i ovde, zajedno sa našom željom da stalno unapređujemo odnose sa Sjedinjenim Državama“, ocenio je Đurić i najavio da će nova zgrada biti i značajan centar okupljanja srpske dijaspore i srpske zajednice, i to ne samo u Vašingtonu i okolini, nego i u celoj Americi.\nKako je istakao, ovakvo rešavanje decenijskih problema i novi početak za Srbiju u Vašingtonu moguć je „isključivo zahvaljujući rezultatima koje je Srbija postigla poslednjih nekoliko godina, i pokazuje da kao društvo zajedno zaista možemo sve“.


Bogdanović: Ganića kula primjer odgovornog odnosa države i dobre saradnje sa Islamskom zajednicom | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Bogdanović: Ganića kula primjer odgovornog odnosa države i dobre saradnje sa Islamskom...\nMinistar kulture boravio danas u radnoj posjeti Rožajama\nTom prilikom, Bogdanović i Husović su obišli i simbol Rožaja – Ganića kulu, na kojoj se završava prva faza rekonstrukcije.\nBogdanović je kazao da će Ministarstvo kulture nastaviti da podržava projekte iz oblasti kulturno-umjetničkog stvaralaštva, kao i značajne manifestacije ovog kraja od kojih je najreferentniji festival dječje pjesme „Zlatna pahulja“.\nPredočio je i mogućnosti saradnje kroz apliciranja kod međunarodnih fondova poput Euroimaža i programa „Kreativna Crna Gora“ i „Evropa za građane“. Na sastanku je ocijenjeno i da je neophodno snažiti saradnju između nacionalnih i opštinskih ustanova kulture.\n„U tom kontekstu, saglasni smo da će od velike pomoći biti donošenje Programa razvoja kulture za Rožaje, kojim će na stručan i analitičan način biti definisano stanje kulture u ovoj opštini i donijete konkretne mjere daljeg unapređenja i razvoja kulture u ovom gradu“, naglasio je Bogdanović.\nVatrena stihija uništila dio šuma u Rožajama\nRožaje: Krivične prijave osumnjičenima za falsifikovanje službene isprave\nDirektor škole u Rožajama sumnja da je požar podmetnut


USPVLS: Ko otima dostojanstvo i zagorčava život penzionera? - Penzin\nKada bi se sistemski rešio problem položaja penzionera sa najnižim penzijama, kada bi iznos najniže penzije zakonom bio obezbeđene na pristojnom nivou, penzioneri kojima je četiri godine otiman deo penzije, iako ne bi oprostili, bar bi to lakše prihvatili.\nO bezrazložno lošem položaju poljoprivrednih i drugih penzionera sa najnižom penzijom piše Jovan Tamburić.\nDa je poljoprivreda razvojna šansa Srbije poznato je i njenim najmlađim građanima. Ono što nije poznato većini je da su poljoprivredni penzioneri diskriminisani i da većina nema dovoljno za dostojanstvenu starost.\nČinjenice govore da je poljoprivreda hranila i stvorila uslove za pobede u oslobodilačkim ratovima i razvoj industrije Srbije, pa i bivših republika. Većina rođenih na selu to zaboravlja kada bira, donosi zakone i kroji politiku koja otima dostojanstvo i ne čini podnošljivu starost onima koji su najzaslužniji. Zaboravljaju to i PUPS i udruženja penzionera koji koriste poslovni prostor Fonda PIO bez naknade i troše novac iz Fonda da bi navodno olakšala preživljavanje penzionera.\nZabrinjajavajući su neki podaci u moru nepotrebnih koje u svojim izveštajima prikazuje Fond PIO.\nPoljoprivredni penzioneri – kategorija o kojoj niko ne vodi računa\nOd oko 1.693.000 penzionera u septembru, 172.582 su u kategoriji poljoprivrednih penzionera. Svake godine ovaj broj se smanjuje dok se broj penzionera u drugim kategorijama povećava. Dok statistika prikazuje oko 350.000 poljoprivrednih gazdinstava, u Fondu PIO se prikazuje samo 110.722 osiguranika tj. onih koji uplaćuju doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje. Istovremeno, broj invalidskih i porodičnih penzionera u kategoriji poljoprivrednih je znatno manji nego u drugim kategorijama. Invalidskih 7, 8 odsto u odnosu na 16,2 odsto, a porodičnih 11,7 odsto u odnosu na 22,3 odsto u proseku svih kategorija. Ovi podaci svakako ukazuju da su poljoprivredni penzioneri kategorija o kojoj niko ne vodi računa.\nBedna je i diskriminatorska najniža poljoprivredna penzija koja iznosi 11.891 dinar. Ona se za porodične penzionere smanjuje još i za 30 odsto. Treba znati da je ovaj iznos manji i od visine prihoda na osnovu kojih se stiče pravo na socijalnu pomoć. Najniža penzija u kategoriji zaposlenih i samostalnih delatnosti u isto vreme iznosi 15.113 dinara. Razlog za to je samo što je Zakonom o PIO iz 2011. godine kao osnovica za najnižu penziju poljoprivrednika određeno 9.000 dinara umesto 27 odsto prosečne zarade bez poreza i doprinosa u prethodnoj godini kako je određeno za najnižu penziju u kategorijama zaposlenih i samostalnih delatnosti.\nKada znamo da se novac za najnižu penziju obezbeđuje iz budžeta nije potpuno jasno kome je stalo do diskriminacije i otimanja od onih koji penziju stiču radom koji je uvek duži od osam sati i u svim vremenskim uslovima. Da li se to na ovakav način Srbija bori za sprečavanje odumiranja sela i stvaranje uslova da mladi ostanu da žive i rade u njima? Razmišlja li bahata politika kako na odluku mladih da ostanu na selu utiču prizori izrađenih, bolesnih i siromašnih poljoprivrednih penzionera?\nU isto vreme, birokratija Fonda PIO knjiži dugogodišnje dugove poljoprivrednih penzionera zbog toga što nisu imali da uplate doprinose. Zbog toga im se i ta najniža penzija često dodatno umanjuje.\nIzdvajanje za povećanje najnižih penzija\nNaravno da oni koji donose zakone imaju svest o stepenu ponižavanja penzionera sa najnižom penzijom. Oni mogu usvojiti izmene Zakona o PIO i za najnižu penziju odrediti bar 32 odsto prosečne zarade bez poreza i doprinosa na zarade u prethodnoj godini. U tom slučaju bi najniža penzija u svim kategorijama penzionera iznosila oko 18.000 dinara. Tako određen iznos nije dovoljan za preživljavanje, ali bi bio veći od socijalne pomoći i jednak za sve kategorije penzionera.\nIzmene člana 76. Zakona o PIO kojim bi najniže penzije svih kategorija penzionera bile izjednačene ustavno se ne bi mogle osporiti i njima bi aktuelna vlast pokazala da im je zaista važno preživaljavanje oko 560.000 ili jedne trećine penzionera u Srbiji čije su penzije niže od 18.000 dinara.\nZa ovu visinu najniže penzije, Fondu bi mesečno trebalo oko 2 milijarde i 300 miliona dinara ili oko 27 milijardi dinara godišnje ili oko 0,41 odsto BDP.\nIz Fonda PIO će se uplatiti oko 62 milijardi dinara Fondu zdravstvenog osiguranja 2021. godine. Na ovaj način će trošak Fonda PIO biti uvećan iako taj novac treba planirati finansijskim planom Fonda zdravstvenog osiguranja jer stariji od 65 godina imaju pravo na besplatnu zdravstvenu zaštitu odnosno finansiranje njihove zdravstvene zaštite direktno iz budžeta.\nFiktivnim uvećavanjem budžetskog izdvajanja za penzije vlast praktično smanjuje ukupnu sumu koja se troši na isplatu penzija. I pored utroška ove sume na penzije, ukupan trošak za penzije ne bi prelazio 11 odsto BDP koliko je sa Međunarodnim mnoetarnim fondom dogovoreni limit.\nNovca u Fondu PIO ima, samo je pitanje kako i na šta se troši\nOčigledno da je onima koji žele da beskonačno vladaju važnije da bezbrojnim jednokratnim pomaganjem penzionera stalno podsećaju na svoju dobrotu nego da na pravi način reše problem u okviru mogućnosti države.\nInače kako tumačiti da je novca za jednokratnu pomoć svim penzionerima i isplatu nezakonitog takozvanog uvećanja uz penziju delu penzionera bilo ako to nije bilo za kupovinu glasova pred izbore? A novca ima, samo je pitanje kako se prikuplja u Fond i budžet i na šta se troši.\nDa su jednokratne pomoći penzionerima utrošene na ovakav način, da cena po kilometru autoputa i pruge nije toliko veća nego u drugim državama, da je manje nameštenih tendera, bacanja novca iz helikoptera, spomenika, kojekakvih fontana i razbacivanja po drugim državama, da se obveznici doprinosa ne tolerišu zbog njihovog neplaćanja, bilo bi novca.\nPa još kada bi se imovina oteta u privatizaciji vratila Fondu PIO i kada bi se uvele posebne takse na poljoprivredno zemljište, rude, industrijsko drvo i struju, penzije bi bile veće, poverenje u Fond bi bilo vraćeno a broj osiguranika i visina uplata bi bili povećani… Mladi koji beže sa sela bi videli sigurniju penzionersku budućnost i ostajali ovde, ovako…\nKakva je to budućnost naše dece sa mizernim penzijama? Treba znati da bi tako podeljen novac sigurno bio potrošen u Srbiji.\nNaravno da penzioneri oštećeni neustavnim i nemoralnim smanjenjem penzija od 2014. do 2018. godine to nikada neće oprostiti, ali na ovakav način bi prihvatili poboljšanje položaja penzionera sa najnižim penzijama.\nTags:Jovan Tamburićnajniža penzija u Srbijipenzijapoljoprivredne penzijepoljoprivredni penzioneriUdruženje sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije - USPVLS


Protest meštana Sevca zbog nelegalne gradnje - Kosovo Online\n21. Maj 2022. • 18:30\nU Selu Sevce, opština Štrpce okupio se veliki broj meštana kako bi izrazio nezadovoljstvo zbog nelegalne gradnje.\nŽitelj ovog sela Slaviša Vasiljević ističe da je prodaja parcele izvrešana na ilegalan način.\n"Meštani Sevca gradnju mosta na reci vide kao provokaciju, poučeni pređašnjim iskustvom da već postoji jedno ilegalno naselje na Brezovici. Mi samo želimo da ostane šetalište i da se poštuje zakon", poručio je Vasiljević dodajući da vlasnik parcele nema dozvolu za gradnju.\nPredsednik opštine Štrpce Dalibor Jevtić pridružio se okupljenim meštanima Sevca.\nOn je kazao da na delu imamo klasično kršenje zakona, zbog čega su meštani sa pravom danas ovde okupljeni.\n"Činjenica je da vlasnik parcele nema nikakvu dozvolu, naproti njegov zahtev je odbijen i nema pravo da vrši radove na parceli a sama činjenica da je uzurpirao reku učinio je dodatno krivično delo", kazao je Jevtić.\nOn dodaje da su nadležne službe opštine Štrpce izašle na lice mesta i postavili traku koju je on ukolinio.\n"Opština Štrpce će stojati uz svoje sugrađane, ovde su sada na testu sve one institucije koje se javno zalažu za borbu protiv ilegalne gradnje. Mislim da u trenutku kada jedna institucija, Opština Štrpce, deluje pravnim sredstvima neko želi da na silu sprvede svoje ideje i planove. To je loša porka ne samo za meštane Sevca već za celu opštinu ali i za društvo", rekao je Jevtić.\nJevtć je pozvao nadležne institucije, koji "ćute na dopise", kako je kazao, da reaguju, kako bi sprečili više probleme i tenzija.\n"Danas pred slavu Svetog Nikole neko je odlučio da radi ovo što radi, kao predsednik opštine biću tu sa meštanima da odbranimo ono što je pravda i ono što je pravo ovih ljudi ali i svih građana", zaključio je Jevtić.\nDalibor Jevtić Štrpce nelegalni objekti\nDevenport sa Jevtićem: Opština Štrpce dobar primer multietničnosti na Кosovu\nŠef misije OEBS na Кosovu ambasador Majkl Devenport posetio je danas opštinu Štrpce i tom prilikom se sastao sa predsednikom opštine Daliborom Jevtićem, sa kojim je razgovarao o izazovima sa kojima se opština susreće i načinom na koji OEBS na Кosovu može da pruži svoju pomoć i podršku.\nZaplenjena nelegalna imovina vredna više od 41 milion evra\nIzgradnja auto-puta Priština-Mitrovica i nakon 13 godina još nije završena, građani besni


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Liverpul planira novo proširenje Enfilda\n21. 11. 2019. 17:34 >> 17:35 0\nLiverpul planira novo proširenje Enfilda\nFudbalski klub Liverpul krenuo je naprijed sa planovima vezanim za proširenje kapaciteta stadiona Enfild na oko 60.000 gledalaca. Prvi korak ka ostvarenju tog cilja je poziv koji je upućen lokalnom stanovništvu da prisustvuje javnim raspravama.\nNaime, u Liverpulu se nadaju pozitivnom razvoju u nastojanju da povećaju kapacitet Enfilda sa sadašnjih 54.074 sjedećih mjesta. Stoga su podijelili preko 5.000 letaka u kojima su obavijestili stanovnike da će se konsultacije održati u periodu od 29. novembra do 4. decembra.\nLiverpul je proširenje glavne tribine na Enfildu dovršio 2016. godine, a taj projekat je koštao oko 100 miliona funti (oko 117 miliona eura).\nLjetošnji plan proširenja podrazumijevao je i obnovu terena na Enfildu. Eventualnom realizacijom projekta Liverpul bi dobio dodatnih 4.825 sjedećih mjesta, ali su u avgustu u klubu odlučili da nastavi sa “novim ambicioznijim planovima“, što je dovelo do pokretanja procesa javnih rasprava.\n"Konsultativni događaji osmišljeni su za lokalne stanovnike, kompanije i navijače kako bi saznali više i ponudili svoje povratne informacije o klupskoj viziji za stvaranje većeg Enfilda, koji bi omogućio većem broju navijača da gledaju jedan od najboljih evropskih timova na stadionu svjetske klase", pojasnili su iz Liverpula.\nOsim događaja koji će biti organizovani u navijačkom baru za navijače, info štandovi će biti postavljeni i na utakmicama Liverpula protiv Brajtona 30. novembra i Evertona 4. decembra.


“Cinično je i licemerno da Vučić priča o medijskim slobodama”! – Gerila\nGerila > Politika > “Cinično je i licemerno da Vučić priča o medijskim slobodama”!\nobjavljeno na Jan. 22, 2019 u 2:02 pm\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) ocenili su danas da zvuči “nestvarno, cinično i krajnje licemerno” to što će predsednik Srbije Aleksandar Vučić govoriti na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu na temu “Sloboda medija u kriznim situacijama”.\nPROČITAJTE JOŠ: KRUŠEVAC, UŽICE I POŽAREVAC KREĆU U PROTESTE OVOG PETKA\n“NUNS i NDNV ocenjuju da je nesporno da su bezbednost novinara i medija i medijske slobode u Srbiji u stalnoj, rastućoj krizi, ali da je za to najodgovorniji upravo predsednik Aleksandar Vučić, te da otuda nema nikakvo moralno pravo da na jednom međunarodnom skupu deli savete ili preporuke na temu medijskih sloboda. Poznato je to novinarskim i medijskim organizacijama, novinarima i medijskoj zajednici u Srbiji, ali i međunarodnim organizacijama i institucijama”, navodi se u saopštenju.\nPROČITAJTE JOŠ:FILOZOFSKOM SE PRIDRUŽIO I FAKULTET POLITIČKIH NAUKA: PROFESORI PODRŽALI PROTESTE!\n“Direktorka kancelarije za Balkan organizacije Reporteri bez granica Polin Ades-Mevel posle sastanka je izjavila da su kod predsednika Aleksandra Vučića došli zbog atmosfere koja se pogoršava i da su posebno razgovarali o bezbednosti novinara, nakon napada na Milana Jovanovića. Dodala je: ‘Nismo uvereni da uzima u obzir u najvećoj mogućoj meri ovaj konkretan slučaj'”, dodaje se u saopštenju.\n“Koliko je za to kriva aktuelna Vučićeva vlast pokazuje podatak da je za tri poslednje godine evidentiran 81 slučaj pritisaka, napada, vređanja i diskriminacije novinara od strane javnih funkcionera”, navele su te novinarske organizacije u saopštenju.\nTagovialeksandar vučićdavosmedijimedijski mrakmedijski mrak u srbijinaprednjacisloboda medijasnssrpska napredna strankasuzana vasiljević


Home / Gradska hronika / Mlekarska škola u projektu Erazmus +\nU okviru Fondacije Tempus i programa Evropske unije Erazmus + Mlekarskoj školi sa domom učenika „Dr Obren Pejić“ odobren je projekat pod nazivom „Socijalna integracija kroz jednak pristup stručnom obrazovanju i obuci(VET)“ . Erazmus plus projekat mobilnosti za stručno obrazovanje i obuke (KA102 VET) namenjen je srednjoškolcima iz srednjih stručnih škola kako bi svoja znanja i veštine primenili u međunarodnim razmenama i obukama.\nOsam učenika i dva profesora Mlekarske škole u toku predstojećeg leta provešće dve nedelje u Bugarskoj, u mestu Gabrovo. Učenici Mlekarske škole biće raspoređeni u okviru stručne prakse u najsavremenijim prehrambenim preduzećima. Učenici svih obrazovnih profila Mlekarske škole obuhvaćeni su ovim projektom – prehrambeni tehničari, pekari i prerađivači mleka. Aktivno uključivanje učenika i nastavnika u radni proces velikih i poznatih evropskih kompanija je od neporocenjivog značaja za lični i profesionalni razvoj učenika i zaposlenih.\nOvim projektom još jednom je potvrđen kvalitet i prepoznatljivost Mlekarske škole i van granica Srbije.\nPovezanoerazmus plusistaknutomlekarska školapirot\n← Previous Story Nikad manje đaka u Pirotu, širom zemlje se ukrupnjuju srednje škole zbog manjka đaka\nNext Story → Jagnjetina pod sačem, na ražnju, u “smederevcu”, ovca “na paru”, praznik za sladokusce u subotu


Tanjug 28. februara 2020. 17:23\nBEOGRAD – Privrednici su danas na sastanku sa predsednicom Vlade Srbije Anom Brnabić pozdravili uvođenje olakšica za zapošljavanje povratnika i stranaca od 1. marta i druge mere, ističući da će one biti značajna podrška za kompanije, među kojima su i one koje ulažu u istraživanje i razvoj.\nTakođe su sugerisali i na neke od problema sa kojima se uočavaju u svakodnevnom poslovanju.\nMere za razvoj inovativne privrede na sastanku sa privrednicma predstavila je premijerka Ana Brnabić, a prisustvovao je i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nBrnabić je rekla da su mere koje je donela Vlada Srbije važne za sve i mogu da pomognu svim privrednicima, bez obzira na veličinu njihovog bizinisa.\nOna se danas fokusirala na sedam mera, za koje kaže da su najbitnije i najkonkretnije, a za koje, navodi, privrednici nisu ni znali da su usvojene.\nBrnabić je kazala da je važno da privrednici koriste sve mere, a da će Vlada Srbije nastaviti da radi na unapređenju poslovnog ambijenta.\nGeneralni direktor Hemofarma Ronald Zeliger rekao je da su u toj kompaniji svesni prednosti svih predloženih mera i počastvovani što će olakšice moći da koriste i samim tim više ulažu u istraživanje i razvoj.\nTo će dovesti još kompanija u Srbiju, koje se bave delokrugom istraživanja i doprineti ubrzanju novih kreativnih ideja, istakao je on.\nPojedini privrednici tom prilikom ukazali su na to da su im podsticaji prethodnih godina u velikoj meri pomogli, ali su istakli i probleme oko logistike i carine zbog kojih su prinuđeni da za manje narudžbine čekaju i po četiri, pet dana.\nSavetnik za digitalizaciju u Vladi Srbije Nenad Paunović rekao je da je krajem 2018. godine izmenjen pravilnik zahvaljujući čemu kompanije u Naučno- tehnološkom parku i druge naučne institucije za sredstva za istraživanje i razvoj mogu dobiti odobrenje u roku od 24 sata i da će se razmotriti kako taj mehanizam može da se primeni za dalje potrebe istraživanja i razvoja.\nNenad Stamenković, predstavnik kompanije Tipteh, ukazao je na problem usled kojeg ta kompanija ne može da dobije dozvolu za gradnju odnosno proširenje kapaciteta u Vrčinu.\n„Tu smo kupili objekat i želeli smo da podignemo još jedan sprat, ali se plan u međuvremenu izmenio i deo prostora ispred nas u međuvremenu je postao deo autoputa. Ne možemo da dobijemo dozvolu za gradnju i pozivam vas da dođete i upoznate se sa našim problemom“, rekao je on.\nIstiče da već sada razmišljaju da zbog tog problema razvojni centar premeste u Sarajevo.\n„Nadam se da ipak to možemo da rešimo, taj metar puta, kako bi smo ovde zapošljavali dodatno ljude i ostali u Srbiji“, rekao je Stamenković.\nPremijerka je obećala da će sa svojom timom doći u tu kompaniju i videti šta može da se uradi po tom pitanju.\nNeki od privrednika ukazali su na problem sa plaćanjem toplog obroka u nekim firmama i ocenili da je potrebno dalje smanjenje poreza i doprinosa na zarade.\nPremijerka je kazala da se postepeno već radi na smanjenju poreza, da će se sa time nastaviti i dalje, ali da je važno voditi računa da se time ne ugrozi fiskalna stabilnost.\nNataša Todorović iz kompanije Denex, član Poreskih savetnika Srbije, pohvalila je mere i istakla da su one podsticajne.\nOna je, međutim, navela da pojedini korisnici u praksi imaju problem u vezi sa kašnjenjem u slanju finansijskih izveštaja zbog, kako kaže, tehničkih problema portala APR-a.\nPojedini privrednici predložili su da se pokrene poseban portal na kome bi mogli svakodnevno da postave pitanja, a predsednik PKS Čadež rekao je da u okviru PKS funkcioniše biznis info servis gde se odgovori mogu dobiti za svega nekoliko minuta.\nČadež je nakon predstavljanja mera i razgovora, pozvao privrednike da daju svoje predloge i da koriste sve resurse koje su im na raspolaganju.\nZahvaljujući merama podrške razvoju inovativne privrede možemo računati na transformaciju i da budemo deo 30 najinovativnijih privreda u svetu, poručio je on.\nTakođe je naveo da je cilj današnjeg skupa bio da se vidi kako se može pomoći i podstaći razvoj inovativne privrede.


Zanimljivost dana: Američka automobilska legenda Checker Taxi - Auto Republika\nSigurno ste gledali starije američke filmove u kojima je praktično nemoguće ne primetiti žuti taksi koji se probija ulicama Njujorka i ostalih metropola. Dok je u poslednjih tridesetak godina takva uloga uglavnom pripala popularnom modelu Ford Crown Victoria, pre njega je postojala mala firma iz grada Kalamazu (američka savezna država Mičigen). Možda takav automobil nećete prepoznati po imenu, ali svi sigurno znaju šta je Checker Taxi. Ovo je kratka priča o najvećem proizvođaču taksi vozila u Americi.\nIako su taksi vozila postojala još od samog nastanka automobila, njihova popularnost u Americi je naglo porasla tokom ranih dvadesetih godina prošlog veka. Veliki gradovi kao što su Los Anđeles, Čikago i Njujork su shvatili da postoji potrebu za biznisom koji bi se sastojao u tome da vozač pokupi mušteriju na železničkoj stanici, na primer, a zatim je prevezao na željenu lokaciju.\nVećinski deo tržišta je kontrolisala firma Yellow Cab, a 1922. godine je osnovan i Checker od strane ruskog imigranta Morisa Markina. On nije bio prvi osnivač kompanije, ali je postao njen vlasnik spomenute godine nakon spajanja privatnog biznisa sa još nekoliko posrnulih proizvođača.\nChecker je proizveo svoj prvi taksi automobil dve godine kasnije, a Markinen je zahtevao od vozača da svakodnevno nose odela i mušterijama otvaraju i zatvaraju vrata. Biznis je funkcionisao odlično pa je Markin čak uspeo da kupi Yellow Cab. Ipak, kompanija je dobila konkurenciju u firmi Terminal Taxi, čiji je vlasnik bio veliki General Motors.\nDva rivala su se služila prljavim taktikama da bi preuzele kupce jedna drugoj, pa je morao da interveniše i grad Njujork. Uvedeni su takozvani “medaljoni“ koji bi bili izdati taksi vozačima. Na taj način Njujork je bio u stanju da kontroliše koliko vozila svaka firma ima na ulicama.\nSve do kasnih pedesetih godina Checker se nije izdvajao u moru rivala, ali je 1959. godine stigao taksi model po kojem će ostati upamćen. Do navedenog perioda, Checker je koristio mehaniku kompanije Continental, a ona se uglavnom orijentisala na komercijalna vozila. To znači da su agregati bili izuzetno lenji, a u slučaju linijskog šestaka u taksiju je postojao i problem sa pregrejavanjem.\nDo navedenog perioda Continental je bankrotirao, a Checker sklapa ugovor sa General Motorsom oko kupovine Chevroletove mehanike. Ovaj potez nije bio iznenađenje pošto je najveći američki proizvođač imao udeo u jednoj od fabrika još od tridesetih godina.\nVećina isporučenih primeraka je stizala motorom zapremine 250 kubnih inča (4,1 litre) i sa 155 konjskih snaga, a on se pokazao izuzetno kvalitetnim i otpornim na sve izazove. Taxi se takođe mogao naručiti i sa nekoliko V8 opcija, od čega je najmoćnija razvijala 300 “konja“ iz zapremine 350 kubnih inča (5,7 litara).\nIako je u ponudi bio i trostepeni manuelni menjač, većina kupaca se odlučila za “automatik“ sa istim brojem stepena prenosa. Zanimljivo je da Taxi nije bio jedini model kompanije, pa je Checker ponudio i specijalnu limuzinu poznatu kao Aerobus. Ona se mogla naručiti sa čak devet vrata i 15 sedišta, a uglavnom se koristila na aerodromima (fotografija iznad).\nPoslednja generacija Taxija (pod kodnom oznakom A11) će se proizvoditi sve do 1982. godine bez većih imena. Možda najlakši način za prepoznavanje kasnijih modela leži u dužim branicima, implementiranim da bi se zadovoljili bezbednosni standardi. Firmama se dopadao poveći prostor Checkera kao i relativno pouzdana mehanika sa kojom se mogao da pređe visoke kilometraže uz regularno održavanje. Automobil je takođe proizveden u velikom broju primeraka, pa nije bilo teško pronaći delove na otpadima.\ntags: američki žuti taksi Ford Crown Victoria general motors izdvojeno Yellow Cab\nprevious Najprodavaniji VW-ov proizvod je i dalje "Njeno veličanstvo kobasica"\nnext Pre 30 godina rođen je Renault Clio Mk1


24 HICA IZ AUTOMATSKE PUŠKE Iza brutalne egzekucije Crnogorca u Novom Sadu krije se FILMSKA KRIMI-PRIČA - Naslov\nCrnogorac Željko Bulatović (55) koji je ubijen je u ponedeljak uveče u Novom Sadu bio je žrtva osvete, nezvanično saznaje „Blic“ iz izvora bliskih istrazi. Bulatovićevu likvidaciju istražitelji dovode u vezu sa ubistvom Miroslava Lazarevića (32) u Istočnom Sarajevu koje se dogodilo pre tri godine a za koje su osumnjičeni sin ubijenog Željka, Aleksandar Bulatović (33) i njegov prijatelj Saša Vidović (37).\nKako je „Blic“ izveštavao, Okružni sud u Banjaluci za ovaj zločin proglasio je osumnjičene krivim i Vidoviću odredio kaznu zatvora u trajanju od 20 godina, a Bulatoviću od 19 godina ali je ovu presudu ukinuo Vrhovni sud RS i vratio slučaj na novo suđenje.\nRepubličko tužilaštvo RS njih dvojicu tereti da su pripremili i organizovali ubistvo Lazarevića koga su prema navodima optužnice osumnjičeni presreli dok se vozio „golfom 7“ kroz Beogradsku ulicu sa ukradenim džipom BMW X5 i prema njemu ispalili 24 hica iz automatske puške kalibra 7,62 milimetra.\nPodestimo, Željko Bulatović ubijen je u Ulici Bate Brkića ispred broja sedam gde je živeo u iznajmljenom stanu u koji se doselio pre nepunih šest meseci. Komšije kažu da ga nisu poznavale ali da je bio uvek srdačan u prolazu kada su ga sretali te da su ga zapamtili po „ijekavici“ kojom je govorio a koja nije svojstvena za Novosađane.


Ove godine bez akcije “Za zeleniji Beograd” - Bolja Zemlja\nAkcija “Za zeleniji Beograd” ove godine neće biti održana na način kako je to rađeno u poslednjih 17 godina.\nTradicionalno i jedinstveno takmičenje “Za zeleniji Beograd” ove godine neće biti održano zbog situacije koja je nastala zbog proglašenja pandemije virusa COVID-19 i aktuelnih mera predostrožnosti.\nJavno komunalno preduzeće “Zelenilo-Beograd” poziva sve sugrađane koji su tokom izolacije vredno uređivali svoj životni i poslovni prostor, balkone, dvorišta i površine ispred zgrade da šalju fotografije svojih umetničkih dela na mejl adresu info@zelenilo.rs.\nIz ovog preduzeća kažu da će sve fotografije objavljivati na fejsbuk stranici.\n“Zelenilo-Beograd” podseća sve građane da ih mogu pozvati ukoliko imaju pitanja vezana za negu biljaka ili im je potreban stručan savet oko uređenja dvorišta.\nPrethodni tekstŠumadijski sajam poljoprivrede ove godine u septembru\nSledeći tekstKajsija – Šta sve treba da znate ako planirate da gajite ovo voće


Kao da živimo u kakvom hologramu nedavne prošlosti koji će verovatno biti i naša "svetla" budućnost, kaže Vule Žurić, pisac nagrađene knjige "Pomor i strah" (Laguna). Popularni pisac Vule Žurić je (i) ovom svojom knjigom gotovo odmah po objavljivanju privukao pažnju čitalačke ...\nKnjiževniku Vuletu Žuriću uručena je nagrada, "Zlatni suncokret" za roman "Pomor i strah". Priznanje se dodeljuje za najbolje ostvarenje na srpskom jeziku objavljeno u prethodnoj ...\nPiscu Vuletu Žuriću danas je u restoranu "Tri šešira" uručena nagrada "Zlatni suncokret" fabrike "Vital" iz Vrbasa za roman "Pomor i strah", u izdanju "Lagune". Žiri u sastavu: Vladimir Gvozden (predsednik), Dragan Jovanović Danilov i Dragan Babić, u Žurićevom romanu je ...\nRoman "Pomor i strah" pripoveda o godinama kuge u Sremu, krajem 18. veka Piscu Vuletu Žuriću danas je u uručena nagrada "Zlatni suncokret" za roman "Pomor i strah". Žiri u sastavu: Vladimir Gvozden (predsednik), Dragan Jovanović Danilov i Dragan Babić, u Žurićevom romanu je ...\nVule Žurić, dobitnik "Zlatnog suncokreta": Sačuvajmo jezik od svakog pomora\nVitalova književna nagrada "Zlatni suncokret" ove godine pripala je književniku Vuletu Žuriću, za roman "Pomor i strah", objavljen 2018. U obrazloženju žirija se kaže između ostalog da se pisac Žurić vešto koristi različitim ravnima i tipovima pripovedanja.


ZABRANE SRBIMA UOČI VIDOVDANA: Skandalozan pritisak Prištine na SPC i vernike koji bi da posete KiM | Novosti.rs\nUoči praznika najbitnijeg za srpski narod na Kosmetu ali i u čitavoj zemlji, na administrativnom prelazu Jarinje kosovska policija u subotu ujutro zabranila je ulazak autobusima punim vernika koji su hteli da obiđu svoje svetinje. Prema rečima direktora Kancelarije za KiM Petra Petkovića, u jednom autobusu bili su alpinisti koji su se uputili ka Šar-planini.\n- Nastavlja se niz incidenata i provokacija koje dolaze iz Prištine, a pojačavaju se kako se bliži nastavak dijaloga u Briselu - pojasnio je Petković, naglasivši da je zabrana ulaska na KiM suprotna sporazumu o slobodi kretanja.\nGrupa hodočasnika okupljena oko Humanitarne organizacije "Stub svetog kralja Stefana" iz Novog Sada zbog prethodnih incidenata privremeno je odustala od dolaska.\n- Ako je u pitanju namera prištinskih vlasti da nas obeshrabri da posetimo i pomognemo našem narodu na KiM, poruka je da nećemo odustati - kaže nam Nina Stojanović, predsednica ove organizacije, uz napomenu da će se preko pravnog tima obratiti svim ambasadama u našoj zemlji, međunarodnim predstavnicima na KiM, Evropskom parlamentu.\nI dok su prištinskim vlastima usta puna uveravanja o zaštiti verske i kulturne baštine SPC, na Kosmetu ne jenjavaju napadi na srpske crkve, a ponovo je oskrnavljen i Hram Hrista Spasa. Posle grafita "Isus mrzi Srbe" ispisanog u četvrtak posle liturgije, na vratima crkve u Prištini ispisani su novi grafiti. Osim natpisa "Simbol šovinizma postaje svetinja blagoslovom Aljbina Kurtija" na vrata je stavljena i fotografija bivšeg predsednika SRJ Slobodana Miloševića uz poruku "Ne nasledstvu zločinaca", "Prestanite da postičete mržnju" i drugi.\n- Sve češći i intenzivniji pokušaji negiranja verskih i imovinskih prava, identiteta i ustavom zagarantovanog imena Srpske pravoslavne crkve, tužan su pokazatelj ozbiljnog pogoršanja opšteg stanja na Kosmetu i dodatno podsticanje verske i etničke mržnje prema pravoslavnima - istakla je eparhija raško-prizrenska.\nNavode da na praznik Hristovog Vaznesenja u crkvi u Prištini episkop Teodosije nije održao politički skup, već služio svetu liturgiju na kojoj je pozvao na mir i toleranciju u ovom još nezavršenom hramu koji je godinama na meti albanskih ekstremista. Iz eparhije opominju da su hram nekažnjeno palili, skrnavili, napadali, pretvarali u javni toalet i deponiju smeća, što je sramota posebno grada Prištine i Univerziteta, čiji zvaničnici redovno traže uklanjanje ovog hrama, dok se političari takmiče u jeziku mržnje i uvredama na račun SPC.\nKOSOVSKI ALBANCI OPET O TUŽBI\nPREMIJER privremenih institucija Aljbin Kurti ponovio je u subotu u selu Poklek kod Glogovca, gde Priština obeležava dan kada su pre 22 godine na KiM ušle NATO snage, da Kosovo treba da podnese tužbu protiv Srbije za genocid.\nPrema njegovim rečima, Srbijom i dalje upravljaju ljudi koji su bili ministri i visoki zvaničnici u vreme kada su, kako se izrazio, "vršeni i naređivani masakri". Kurti je rekao da oni danas više "ne mogu da dođu da nas napadnu i ubiju", ali da se drže "svojih snova".\nEVROPSKA UNIJA NE SME DA ĆUTI\nDIREKTOR Kancelarije za KiM opominje da EU kao garant potpisanih sporazuma i posrednik u dijalogu ne sme ostati nema na ovakve poteze Prištine i očekuje jasnu reakciju.\n- Skandaloznom politikom zabrana i barijera Priština po ko zna koji put demonstrira svoje anticivilizacijsko opredeljenje i jasno stavlja do znanja da se protivi svemu srpskom - ističe Petar Petković.


Siniša Mali objavio podatak: Preko tri miliona prijavljenih za državnu pomoć! - mediji.net\nSiniša Mali objavio podatak: Preko tri miliona prijavljenih za državnu pomoć!\nSiniša Mali, ministar finansija, objavio je najnoviji podatak o broju prijavljenih za državnu pomoć od 60 odnosno 110 evra.\nMali je na Instagramu podelio odličnu vest.\n"Ovog jutra smo prešli broj od tri miliona prijavljenih za novčanu pomoć u iznosu od 30+30 evra. Do 10h se prijavilo 3.002.159 gradjana. Prijavite se putem portala Uprave za trezor na idp.trezor.gov.rs, a od sutra i telefonski putem kontakt centra."\nOn je to rekao na godišnjoj konferenciji „Stanje Unije“ u Firenci, prenosi Ekonomija onlajn.Rama je dodao da je učešće Francuske i Nemačke u ovom procesu veoma značajno.On je naveo da se mora učiniti sve kako bi se došlo do šengenskog prostora u kome se primenjuju evropske slobode, slobodno kretanje...


Na pitanje novinara EURACTIV.com, iz službe za komunikacije EP odgovorili su da taj članak nije bio u skladu sa njihovim „uređivačkim smernicama“.\nRSF je u maju objavio godišnji izveštaj o medijskim slobodama, prema kojem je Grčka na poslednjem mestu u EU.\nIzveštaj RSF je izazvao oštre reakcije u Atini. Vladajuća partija Nova demokratija, članica Evropske narodne partije (EPP), dovela je u pitanje njegovu valjanost, dok su neki konzervativni poslanici opisali tu organizaciju kao „beznačajnu“ i „levičarsku“.\nS obzirom na blisku saradnju sa RSF, Evropski parlament je objavio njihov izveštaj na svom vebsajtu i Tviteru.\nNekoliko dana kasnije, međutim, post je iznenada povučen sa društvenih medija.\nEURACTIV je povodom toga kontaktirao kancelariju predsednice EP Roberte Mecole, koja je takođe iz EPP. Iz njene kancelarije su uputili novinare na službu EP za komunikacije, odbijajući da odgovore da li je Mecola upoznata sa tim slučajem.\n„Onlajn članak o izveštaju Reportera bez granica o slobodi medija u svetu povučen je sa vebsajta jer nije bio u skladu sa uređivačkim smernicama službi za komunikacije Parlamenta. Prema tim smernicama, u uređivačkim proizvodima treba uvek pominjati jasnu vezu sa aktivnostima i agendom Parlamenta, što ovde nije bio slučaj“, saopšteno je iz kancelarije portparola Evropskog parlamenta Haumija Duča Giljota.\n„Parlament pridaje veliku važnost slobodi medija kao jednom od temelja demokratije“, dodaje se u saopštenju i podseća da je EP na Svetski dan slobode štampe organizovao debatu na plenarnom zasedanju sa Evropskom komisijom o tome kako se boriti protiv pretnji novinarima i ojačati slobodu štampe.\nEP je takođe, dodaje se, ustanovio nagradu Dafne Karuana Galicija kao podršku nezavisnom novinarstu i slobodi medija.\nEURACTIV navodi da je kancelarija Giljota praktično lagala, jer se u prvobitnoj objavi govori i o aktivnostima EP u oblasti slobode medija, pod naslovom „Kako EP podržava novinare“.\n„Evropski parlament je više puta javno govorio u korist slobode štampe i pluralizma u EU i šire. Parlament je u novembru 2021. usvojio rezoluciju u cilju jačanja medijskih sloboda i pluralizma u EU, tražeći nova pravila za zaštitu novinara. Komisija je 27. aprila 2022. predložila nove mere za poboljšanje zaštite novinara i branilaca ljudskih prava od zloupotrebe sudskih sporova. Takođe će do jeseni 2022. predstaviti Evropski zakon o slobodi medija“, navedeno je u toj objavi.\nIpak, nije jasno ko je naredio brisanje posta, navodi EURACTIV, dodajući da, na kraju krajeva , to nije ni važno.\n„Napori Mecole da zaštiti poslednju jaku vladu EPP u Evropi delimično se mogu razumeti. Ono što se ne može razumeti i tolerisati su laži institucije EU koja se plaća novcem poreskih obveznika EU, koji se suočavaju s poskupljenjima širom bloka“, piše EURACTIV.\nParlament EU nije u vlasništvu nijedne političke partije, navodi briselski portal i dodaje da se za izgradnju konsenzusa građana oko projekta EU mora govoriti istina.\n„Poslednje, ali ne najmanje važno, jedan savet njenim savetnicima za komunikacije. Takvim potezima samo postižu veću vidljivost teme koju pokušavaju da zakopaju“, navodi se u komentaru briselskog portala.\nEvropski parlament Reporteri bez granica\n← Adamu Santovcu nagrada „Edvin Dajmond“ za dokumentarni film „Ana je tu“\nKraj jedne ere sportskog komentarisanja (VIDEO) →


Preuzimaju Komercijalnu u septembru: NLB podneo zahtev Narodnoj banci Srbije | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 16.07.2020 / 17:48\nU naredna dva meseca trebalo bi da NBS donese rešenje kojim daje saglasnost za preuzimanje, a NLB će do usvajanja prvih narednih godišnjih finansijskih izveštaja, odnosno revidiranih finansijskih izveštaja, morati da peuzme vlasništvo ili saglasnost prestaje da važi, pišu "Večernje novosti".\nKako u NBS kažu, NLB grupa je podnela zahtev za sticanje direktnog vlasništva, koje će joj omogućiti više od 50 odsto glasačkih prava u Komercijalnoj banci. Objašnjavaju, za "Novosti", da je u toku obrada ovog zahteva i dostavljene dokumentacije.\n"Svaka promena vlasništva u banci sa sedištem u Srbiji, koja bi omogućila sticanje od pet odsto i više glasačkih prava u toj banci, podleže pribavljanju prethodne saglasnosti Narodne banke Srbije", kažu u NBS.\n"Nakon toga, ocenjuje se ispunjenost propisanih uslova koji se odnose na finansijsko stanje, poslovnu reputaciju i strateške ciljeve potencijalnog sticaoca vlasništva u banci, kao i procenu ispunjenosti svih propisanih uslova u skladu sa Zakonom o bankama, propisima NBS donetim na osnovu tog zakona, internim aktima, procedurama NBS, što predstavlja pravni okvir za odlučivanje o podnetom zahtevu", objašnjavaju u NBS.\n"Određuje se i rok u kome podnosilac zahteva može steći vlasništvo za koje je data saglasnost, i to za pravna lica najkasnije do usvajanja prvih narednih godišnjih finansijskih izveštaja, odnosno revidiranih finansijskih izveštaja", objašnjavaju u NBS\nAko podnosilac zahteva ne stekne vlasništvo u tom roku, data saglasnost prestaje da važi.\nDogovor o prodaji Komercijalne NLB banci je postignut krajem februara. NLB se obavezao da kontrolni paket od 83,2 odsto akcija u vlasništvu države plati 387 miliona evra, odnosno 27,65 evra po akciji. Do završetka transakcije Srbija će prihodovati i više od 450 miliona evra, jer će prihod steći i od kamate po stopi od dva odsto godišnje za period od 1. januara 2020. koje je NLB u obavezi da isplati.\nTagovi: Komercijalna banka, Nova ljuabljanska banka, Narodna banka Srbije


Denis Zvizdić: Vratiti Sarajevo u teritorijalni okvir prije 1991. godine – Informer\nDenis Zvizdić: Vratiti Sarajevo u teritorijalni okvir prije 1991. godine\nNovoizabrani predsjednik Kantonalnog odbora Stranke demokratske akcije (SDA) Sarajevo Denis Zvizdić rekao je danas na konferenciji za novinare u Sarajevu da će insistirati na jedinstvu kantonalnog rukovodstva i radu u skladu sa Statutom stranke.\n“Naši ministri u Vladi KS-a i zastupnici u kantonalnoj skupštini će davati puni doprinos u realizaciji planova institucija ovog kantona da bi on bio mjesto ugodnog življenja i unosnog poslovanja“, kazao je Zvizdić.\nPotcrtao je i da će raditi na tome da se Sarajevo kao glavni grad u potpunosti etablira u tom kapacitetu i u teritorijalnom okviru koji je obuhvatao i prije 1991.\n“To znači da ćemo insistirati na donošenju zakona o glavnom gradu kao mjestu u kojem su smještene sve najvažnije domaće i međunarodne institucije jer Sarajevo predstavlja lice Bosne i Hercegovine”, ističe Zvizdić.\nNa konferenciji su predstavljeni i potpredsjednici Kantonalnog odbora SDA Sarajevo Amina Ćenanović, Huso Ćesir, Mahir Dević i Ivica Šarić.\nAhmet Davutoğlu: Ne želimo da na našoj granici imamo drugo Sarajevo! To možete zaboraviti!\nDodik: Medijska satanizacija Sarajeva na svakoga ko govori istinu o ratu


Mladen Ilić paketićima obradovao desetoro mališana iz porodice Savanović\nNovogodišnja radost stigla je u Barlovce kod Banjaluke. Predsjednik banjalučke gradske skupštine, Mladen Ilić, novogodišnjim paketićima je obradovao desetoro mališana iz porodice Savanović.\n"Iznenađen sam današnjom posjetom, pozitivno iznenađen, obradovali ste djecu, hvala. A kako živimo? Živimo, što kaže - dobro, od rada i svojih ruku. Inače, po zanimanju sam mesar, pa radim svoju struku", rekao je Željko Savanović, otac desetoro djece.\nSva Željkova djeca - od 18 do četiri godine, dobila su poklone povodom pravoslavne Nove godine. Prvi čovjek gradske skupštine se nada se da će uskoro opet u posjetu kod Savanovića, i poručuje - ovakve porodice moramo da čuvamo.\n"Ovo je bogatstvo Banjaluke, bogatstvo Republike Srpske, ovakvim ljudima sigurno treba da se skine kapa za sve kroz šta prolaze, i naravno da pokušamo da im olakšamo njihov život svakodnevni što više možemo", istakao je Mladen Ilić, predsjednik Skupštine Grada Banja Luka.\nIlić je danas obišao četiri višečlane porodice u okolini Banjaluke, i podijelio paketiće najmlađima. Poručio je da će se truditi da ovakvim porodicama uvijek bude na rasploaganju.\nMladen Ilić novogodišnji paketići porodica Savanović\nMladen Ilić iz SNSD-a izabran za predsjednika Skupštine grada Bajnaluka\nMladen Ilić: SNSD u Banjaluci očekuju promjene, došlo je do smjene generacija


Rodžer Stoun obraća se novinarima po izlasku iz sudnice, 25. januar 2019.\nDugogodišnji prijatelj i savetnik predsednika Donalda Trampa, Rodžer Stoun, rekao je u nedelju da bi razmotrio mogućnost saradnje sa specijalnim tužiocem Robertom Malerom, koji istražuje mešanje Rusije u američke izbore.\nStoun, protiv kojeg je Maler u petak podigao optužnicu za laganje i uticaj na svedoke u vezi sa Trampovom kampanjom, rekao je televiziji ABC da bi o obimu saradnje sa Malerovom istragom "morao da odluči nakon što njegovi advokate održe određene razgovore".\nDodao je i da bi "svedočio pošteno, ako bi znao da su drugi ljudi u kampanji uradili nešto nezakonito", ali da sada ne zna nikoga ko je odgovoran za tako nešto\nStoun je uhapšen u svom domu na Floridi, a pušten je na slobodu uz kauciju od četvrt miliona dolara. Posle hapšenja je poručio da će se izjasniti da nije kriv i da veruje da je reč o politički motivisanoj istrazi.\nTrampov dugogodišnji saradnik je naglasio i da neće svedočiti protiv predsednika.\nU nedelju je rekao televiziji ABC da ako bi sarađivao sa Malerom, da "bi svedočio pošteno o bilo čemu, uključujući i o komunikaciji sa predsednikom".\n"Istina je da smo razgovarali telefonom, ali je ta komunikacija bila politička i dobroćudna, i svakako nije bilo zavere sa Rusijom", tvrdio je Stoun i dodao da sa Trampom nikada nije razgovarao o saradnji sa Rusijom.\n"Sve što sam uradio je ustavom zašitćena sloboda govora. U to sam bio angažovan - to se zove politka", istakao je Rodžer Stoun.\nStoun je šesti Trampov saradnik optužen za krivična dela u Malerovoj istrazi.


Datum objave: 08.11.2018 13:33 | Autor: mod\nGeneralna direktorica Direktorata za materijalne resurse u Ministarstvu obrane, Alma Ljuljanaj Jovićević sastala se danas sa delegacijom Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS) i predstavnicima partnerskih država, Austrije, SR Njemačke i Švajcarske, na čelu sa Lukom Buhinom, projektnim menadžerom u OEBS-ovom Centru za prevenciju konflikata.\nTom prilikom, razgovarano je o nacrtu Master plana za naoružanje i ubojna sredstva i njihovo sigurno skladištenje u Ministarstvu odbrane i Vojsci Crne Gore za period od 2018. do 2025. godine.\nLjuljanaj je istakla da je jedan od prioriteta Ministarstva odbrane i Vojske Crne Gore sigurno skladištenje ubojnih sredstava, uključujući i ostale aspekte koji se tiču naoružanja i municije. Prije svega, naglasila je značaj kvalitetnog procesa nabavke, unapređenja sistema održavanja ovih sredstava, kao i neutralizacije municije sa nestabilnim barutom i sredstava koja su u višku. Takođe, od najvećeg značaja je i obezbjeđenje kvalitetnog stručnog kadra, kao i obuka i edukacija ljudstva u ovoj oblasti.\nBuhin je istakao da će OEBS sa partnerskim državama podržati Crnu Goru i njene napore na putu ojačavanja svoje bezbjednosti i naglasio spremnost za nastavak pružanja podrške Crnoj Gori na unapređenju odbrambenog sektora.\nDirektorat za materijalne resurse izradio je nacrt Master plana za naoružanje, ubojna sredstva i njihovo sigurno skladištenje za naredni srednjoročni period. Imajući u vidu značaj i sveobuhvatnost Master plana, današnjem sastanku su prisustvovali i predstavnici drugih organizacionih jedinica Ministarstva odbrane i Generalštaba.


JKP Vodovod i kanlizacija - Blic Online\nOSAM STANOVA NA MIRIJEVU UGROŽENO VODOM "NIOTKUDA" Stanari strahuju da im voda ne potkopa temelj zgrade\nRanije najavljeni radovi koje je trebalo da izvodi JKP "Vodovod i kanalizacija" na Zelenom vencu su odloženi, a autobuske linije koje ovde saobraćaju idu po planiranom redu vožnje.\nSTIŽE DODATNA UPLATNICA "INFOSTANA" Korekcije računa, srećom, samo za 500 domaćinstava\nZa sve one koje je juče zabrinula vest na sajtu "Infostana", u kojoj se građani obaveštavaju da će, pored mesečnog računa dobiti i uplatnicu za "korekciju zaduženja iz prethodnog perioda", PR JKP "Infostan" Milica Pavlović kaže da nema mesta panici.\nBEZ VODE Preko dana Vračar, tokom noći Savski venac i Voždovac\nPotrošači sa dela opštine Vračar danas će od 9 do 16 sati biti bez vode, usled planiranih radova na vodovodnoj mreži.\nSUVE ČESME Deo centra Beograda u sredu bez vode\nStanovnici dela centra Beograda ostaće u sredu, 15. juna, bez vode zbog planiranih radova na vodovodnoj mreži na opštini Vračar, saopšteno je danas iz "Beogradskog vodovoda i kanalizacije".\nPALILULA već BEZ VODE, a uskoro i druga naselja Krenuli radovi na "Makišu"\nRadovi na proizvodnom pogonu za vodu "Makiš" počeli su na vreme, jutros u 7 sati i građani se vodom snabdevaju iz rezervoara, rekao je agenciji Beta portparol "Beogradskog vodovoda i kanalizacije" Vladimir Šobot.\nPRIPREMITE SE Novi Beograd, Surčin i Zemun mogli bi da budu bez vode 18 SATI\nZbog radova na proizvodnom pogonu "Bežanija", u opštini Surčin i na perifernim delovima Novog Beograda i Zemuna doći će do poremećaja u vodosnabdevanju na 18 sati, koje će trajati od večeras do subote.\nU utorak bez vode stanari u Ulici vojvode Stepe na Voždovcu\nZbog planiranih radova na vodovodnoj mreži na opštini Voždovac u utorak, 18. decembra, od 8.30 do 14 sati bez vode će ostati potrošači u Ulici vojvode Stepe (neparna strana), između ulica Ljube Vučkovića i Save Maškovića, saopštavaju iz JKP „Vodovod i kanalizacija”.


Govoreći o godini na izmaku, Krulj je za portal BKTV Njuz rekao da je Srbija u 2014. imala dodatnu nevolju - katastrofalne majske poplave koje su nanele ogromne štete našoj zemlji, koje su prema nekim procenama nanele direktnu štetu preko 1,5 milijardi evra, dok je posredna šteta znatno veća.\n"I pored činjenice da su nam prijateljske zemlje, i sa zapada i sa istoka, pomogle čak i više nego što je to običaj u takvim situacijama, najveći teret obnove porušenih kuća, infrastrukture i privrednih objekata pao je na državu, odnosno na budžet, što je definitivno imalo značajan uticaj i na ekonomsku politiku države, ali i na pad BDP-a u ovoj godini, jer se procenjuje da će biti oko minus dva odsto", podsetio je Krulj.\nIznoseći svoja očekivanja od 2015. godine, u ekonomskom smislu, Krulj je reako da će i 2015. godina biti godina iskušenja, ali očekuje da će u novoj godini početi da se osećaju i prvi pozitivni efekti ekonomskih reformi koje je preduzela Vlada Srbije.\n"Treba očekivati da počnu da se realizuju neke od velikih najavljenih investicija, poput 'brze pruge' Beograd - Budimpešta, zatim projekat 'Beograd na vodi' i da većina značajnih preduzeća koja su do sada bila u restrukturiranju dobije nove strateške partnere", kazao je Krulj.\nNove investitore Krulj očekuje iz EU - Francuske, Nemačke, Italije, Austrije, kao i iz Kine, Emirata, Rusije...\n"Mislim da će u prvim mesecima nove godine Železara Smederevo dobiti novog strateškog partnera, što može biti veoma značajan razvojni impuls našoj industriji i izvozu", smatra on.\nTo neće biti moguće bez upornog sprovođenja mera fiskalne konsolidacije i očuvanja stabilnosti budžeta i zaustavljanja rasta javnog duga, rekao je Krulj i napomenuo da se paralelno mora rešavati problem pronalaženja alternativnog rešenja za snabdevanje gasom posle odustajanja Rusije od gradnje Južnog toka, ali će taj problem morati da se rešava uporedo sa načinom na koji će taj problem rešavati EU.\nPrema njegovim rečima, i u procesu evropskih integracija očekuje nas dinamična godina, s obzirom da treba očekivati otvaranje niza značajnih poglavlja u pregovorima sa EU, što će biti ozbiljan zadatak i za naše ekonomske vlasti, ali i za novu Evropsku komisiju.\n"U svakom slučaju, srpska ekonomska priča u 2015. godini biće dinamična, ali teška, sa prvim pravim pozitivnim rezultatima ekonomskih reformi. Reforme će biti teške, ali mislim da je i građanima jasno da su one neophodne i da samo sa korenitim reformama Srbija može da izađe iz krize, da se uključi u EU u doglednom periodu i da postane zemlja koja ima razvijenu ekonomiju", zaključio je Krulj.


Objavljeno: 07:37, 3. маја 2013.\nSeka Kuzmanović, direktor „Elektrokrajine“, izjavila je da je preduzeće u prvom kvartalu ostvarilo bruto dobit od oko 3,47 miliona KM, što je višestruko više u odnosu na cijelu prošlu godinu u kojoj je profit iznosio 126.000 KM.\nNovčano ostvarenje fakturisane električne energije u nivou je usvojenog plana, a ispod je u kategorijama potrošnje na naponu od 35 i 110 kilovata, kao i za domaćinstva i javnu rasvjetu. Prema riječima Kuzmanovićeve, najveće ostvarenje fakturisane električne energije, uz povećanje od dva odsto iznad plana, bilo je u kategoriji „ostala potrošnja“, kao rezultat sprečavanja neovlaštene potrošnje u kafićima i restoranima.\n„Ukupni distributivni gubici u prvom tromjesečju ove godine iznosili su 21,25 odsto i znatno su smanjeni u odnosu na isti period 2012. kada su bili 24,93 odsto. To je uticalo i na povećanje fakturisane realizacije za oko 2,25 miliona KM u odnosu na prošlu godinu, s obzirom na to da su aktivnosti radnih jedinica više bile usmjerene na otkrivanje neovlaštene potrošnje i uređenje mjernog mjesta“, naglasila je Seka Kuzmanović.\nBanjalučko Okružno tužilaštvo i MUP RS pokrenuli su akciju na otkrivanju krivičnih djela krađe struje kodnog naziva „Tesla“. Akcija je rezultirala sa 11 radnika koji su suspendovani i protiv kojih se vodi disciplinski postupak, dok Okružno tužilaštvo paralelno vodi istragu. Nezavisne novine


Porodica Bitići: Aleksandar Vučić štiti ubice - Suočavanje - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Suočavanje » Porodica Bitići: Aleksandar Vučić štiti ubice\nPovodom još jedne godišnjice bez pravde za njihovu ubijenu braću\n2Piše: Snežana Čongradin 10. jula 2020. 09.21\nNaša porodica je pre 21 godine pretrpela najveće gubitke, istakli su u saopštenju Fatos i Ilir Bitići, kada joj je, kako kažu, srpska vlada oduzela Ilija, Agrona i Mehmeta Bitićija. Podsetili su da predsednik Srbije „više od šest godina obećava američkoj vladi i porodici Bitići da će rešiti slučaj“.\nU saopštenju se naglašava i da se Vučić „privatno odrekao Gorana Radosavljevića“, a da je odgovoran i Vlastimir Đorđević, bivši visoki zvaničnik srpske policije, koji je pred Haškim tribunalom osuđen na 18 godina zatvora za ratne i zločine protiv čovečnosti nad kosovskim Albancima 1998. i 1999. godine.\nPodsetimo, američki državljani braća Mehmet, Agron i Ilir Bitići uhapšeni su 1999. godine na ulasku u Srbiju zbog nelegalnog prelaska granice.\nPosle odsluženja kazne pušteni su iz zatvora, a potom ubijeni u Petrovom selu. Njihova tela su pronađena 2001. u masovnoj grobnici u tom mestu, u bazi jedinice pod komandom Gorana Radosavljevića Gurija.\n„Patnja naše porodice nije jedina patnja koju on ignoriše. Predsednik Vučić štiti i veliča mnoge druge ratne zločince. Svet, uključujući i Trampovu administraciju, zna da je to tačno“, zaključuje se u saopštenju porodice Bitići.\nU međuvremenu, Ambasada SAD je ponovila ono što godinama saopštava – da je pravda za porodicu Bitići jedan od prioriteta u odnosima sa Srbijom.\n„Iako je prošla 21 godina, malo je napretka ka efikasnoj i temeljnoj istrazi ubistva ovih američkih državljana koje je usledilo nakon njihovog hapšenja i prepuštanja specijalnim jedinicama MUP Srbije 1999. godine“, navela je Ambasada u saopštenju za javnost, povodom godišnjice ubistva 8. jula.\nDodaje se da SAD neće zaboraviti njihovu smrt, niti odustati od borbe za pravdu.\n„Ponavljamo poziv vlastima u Srbiji, koje godinama obećavaju pomoć u ovom slučaju, da se slučaj najzad reši. Pravda za porodicu braće Bitići je i dalje jedan od prioriteta naših bilateralnih odnosa sa Srbijom“, navodi se u saopštenju Američke ambasade.\nVećina građana Srbije, međutim, ne misli da je streljanje braće Bitići ratni zločin, jer su oni bili pripadnici OVK, što je jasan odraz manipulacije kojom se služi ovdašnja politička elita kako bi kreirala odnos društva prema ratno zločinačkoj politici, čiji je i sama bila deo. Kako je pre par godina rekao predsednik Aleksandar Vučić, pod udarom jačeg pritiska SAD da procesuira, između ostalih i visokog funkcionera SNS – Gurija, braća Bitići su ubijeni jer su hteli da pomognu jednoj srpskoj porodici da pređe granicu sa Kosovom nakon bombardovanja, kada su ih uhvatili pripadnici srpskih policijskih snaga i streljali.\nI to je jedini korak koji je on svih ovih godina na vlasti načinio, u kontekstu približavanja istine građanima Srbije, bez ikakvih posledica u smislu zadovoljenja pravde za porodicu žrtava.\nAleksandar Vučić, Braća Bitići, ubiceBeograd\n10. jula 2020. u 17.28\nAko nisu ubice, šta bi mogli da budu ova „vrla“ braća? Verovatno su neki prirodnjaci iz SAD, koji su, u jeku rata na teritoriji Srbije, došli da prikupljaju retko bilje za svoje herbarijume?! Gospodji Čongradin bi bilo bolje, naravno, kada bi mogla da obuzda svoju histeričnu mržnju prema Srbiji i Srbima, da se zainteresuje za učinke „Atlantskih brigada“, čiji su članovi bila ova braća. Da se pozabavi ovim fenomenom, da ispita ko ih je organizaovao i naoružavao na teritoriji SAD, sa kojim su ciljem slati u Srbiju i, koliko su „podviga“ ostvarili, za vreme svoje „humanitarne“ delatnosti na Kosovu i Metohiji, u šta svaki Srbin sa Kosova i Metohije nema nikakvih sumnji. Čini mi se da i porodica Bitiqy spada u one tipične Albance, koji smatraju da su „održavanjem“ odnosno vekovnim vršenjem zločina nad srpskim stanovništvom stekli zakonsko pravo da nekažnjeno vrše zločine. Da se ne lažemo, i danas je na Kosovu i Metohiji, medju 90% Albanaca, veliki podvig ubiti ili, makar, silovati „Škiju“. Ova porodica je poslala svoje „sokole“ da biju ali, nikako nisu računali da „batina ima dva kraja“.\nDošli momci da beru maline, al ne stigoše da ispune normu.


Ultra luksuzni Samsung Galaxy S8 i S8+ - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2016...\nUltra luksuzni Samsung Galaxy S8 i S8+\nSamsung je upravo predstavio svoje najnovije Galaxy S8 i S8+ modele, oborivši sve rekorde popularnosti...\nKako kažu iz ove kompanije, lansiranje ovih modela bilo je najuspešnije lansiranje ikada. Naravno, to nije iznenađujuće kada uzmemo u obzir šta sve ovi modeli nude, učinivši da svi drugi pametni telefoni izgledaju zastarelo i dosadno. Ali, da li želite da posedujete ekskluzivnu verzuju ovih modela? Naravno, to je moguće.\nKompanija iz Ujedinjenog Kraljevstva koja se bavi luksuznim prilagođavanjem mobilnih telefona, Trly Exquisite, upravo je objavila predstavljanje dva prva pozlaćena modela Samsung Galaxy S8 i S8+.\nTruly Exquisite kompanija nije nova u ovom segmentu tržišta, a bila je prva koja je ponudila luksuzne varijacije Samsung Galaxy S7 i S7 Edge, koji su bili obloženi luksuzni dragocenim metalima. Oba nova Samsung modela predstavljena su sa tri opcije za njihove aluminijumske ramove – 24K zlato, 24K platina ili 18K roze zlato.\nGalaxy S8 dorađen 24K zlatom je najjeftiniji iz ove ponude i nosi cenu od oko 2900 €. Verzija od platine je nešto skuplja i košta oko 3.000 €, dok verzija od roze zlata košta 2.900 €. Galaxy S8+ varijante u svim verzijama koštaju oko 100 € više.\nU cenu je uključeno 750 evra dodataka uključujući Samsung Gear VR i bežično punjenje, zajedno sa 24K zlatnom rezervnom baterijom i luksuznom kožnom futrolom. Ceo paket će do vas doći u prefinjenoj drvenoj kutiji, koja je sama po sebi veoma luksuzna.\nOva kompanija već sada prima narudžbine za ove telefone, koji će u Evropi biti dostupni za kupovinu od 28.aprila, kada ih kompanija Samsung zvanično prikaže.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Novi Nikon sa Swarovski kristalima


Srbin rekorder Arizone - Sportske.net\nSrbin rekorder Arizone\nJedna od retkih pozitivnih priča u Arizoni prethodnih nedelja jeste srpski centar Dušan Ristić.\nHaočitno je bilo prethodnih nedelja u Arizoni kada posmatramo košarkaška dešavanja.\nU ekipi Vajldketsa za koje igra i naš Ristić (22) došlo je do skandala kada je trener Šon Miler plaćao koledž igrača, a Alonzo Trir, jedan od najboljih košarkaša ovog tima, koristio nedozvoljena sredstva.\nIpak, naš Dušan je bio jedan od lepših priča u Arizoni.\nOn je u pobedi Vajldketsa protiv Stenforda 75:67 bio najefikasniji sa 21 poenom, a ta pobeda bila mu je 111. u karijeri u Arizoni, čime je pretekao Meta Muelbaka i Kaleba Tarčevskog.\n"Ovo mi mnogo znači. Ovo je rezultat vrednog rada, rezultat je neke kulture, igranja sa starijima. Ovo je nešto što će ostati u zauvek u mom životu, veoma sam srećan zbog toga", rekao je 22-godišnji centar.


Del: Država Kosovo je na pravom putu\nAmbasador SAD u Prištini Kristofer Del izjavio je da Kosovu, kao demokratskoj državi, predstoji ispunjenje uslova za ulazak u EU i NATO. Del je naglasio da prioritet u radu institucija mora biti demokratija, stabilizacija i ekonomski razvoj.\nNakon realizacije nezavisnosti Kosovo treba da radi kako bi postalo član EU i NATO-a, rekao je danas američki ambadsaor u Prištini Kristofer Del.\nGovoreći na konferenciji Atlantskog kluba, ambasador Del je podsetio na reči pokojnog predsednika Kosova Ibrahima Rugove koji je tokom’90-ih godina rekao da će Kosovo biti nezavisna i suverena država.\nOvakve izjave su, kaže Del, u diplomatskim krugovima delovale kao nestvarne, provokacija ili samo kao san. Ali snovi su postali realnost, kazao je Del i pozvao institucije da rade na realizaciji drugog važnog cilja a to je integracija u EU i NATO.\n“Republika Kosovo kao demokratska, prosperitetna i multietnička država, u kojoj su svi jednaki pred zakonom, dobiće svoje mesto u Evropi i postaće ravnopravni član Severoatlantske alijanse”, rekao je Del.\nAli on je dodao pre svega potrebno je dostići određene standarde.\n“Izgradnja državnih institucija, zatim integracija zajednica i njihova zaštita, ekonomski razvoj, te vladavina zakona treba da prethode evropskoj integraciji”, kazao je.\nDel je ovakve ocene izneo na konferencijji Arlantskog kluba, kojoj su prisustvovali i predsednik tog Kluba za Kosovo Agim Čeku, te bivši ministar inostranih poslova Bugarske Solomon Pasi, kao i mnogi drugi politički predstavnici.\nSolomon Pasi je ocenio da Kosovo ima dobre šanse na putu ka EU, te da Kosovo i Srbija sada idu paralelnim integracionim putevima, s tim da Beograd više ne može da smeta Prištini ka tim ciljevima.\nAgim Čeku se osvrnuo na razvoj Bezbednosnih snaga Kosova, uz ocenu da je učinjen prvi korak ka pristupanju Partnerstvu za mir a zatim i NATO-u. Upravo je mogućnost da BSK postanu vojska, bilo posebno pitanje na debate. O tome je Del kazao.\n“Vi ste se složili i preuzeli obavezu da formirate BSK. Kao svako dete pre nego sto naucicte da trčite morate naučiti da hodate. Zato se koncentrišite na stvaranje efikasnih BSK, a pitanje vojske ostavite za kasnije”, kazao je ambasador.\nOn je potencirao da svaki standard pre ulaska u evro-atlantske strukture obuhvata razvoj demokratije, očuvanje stabilnosti te mirno okruženje radi privlačenja investicija i ekonomskog razvoja. Zaključeno je da Kosovo i ceo Zapadni Balkan mogu da ponude više kako bi ih Evropa primila u svoje strukture.


OBORIO JE MITROVIĆA NA MUNDIJALU, A SADA ĆE IGRATI SA NJIM Krivac za "NEPOSTOJEĆI PENAL" stigao u Njukasl /FOTO/\nŠvajcarski reprezentativac Fabijan Šer novi je fudbaler Njukasla posle transfera iz Deportivo La Korunje za četiri miliona evra.\nOn je potpisao trogodišnji ugovor i to nakon što je sa Deportivom ispao iz Primere, a "svrake" iskoristile opciju da ga za sniženo obeštećenje otkupi.\nReprezentativac Švajcarske je postao saigrač srpskog napadača Aleksandra Mitrovića, sa kojim je vodio velike duele na Mundijalu u duelu Švajcarske i Srbije (2:1).\nUpravo je, zajedno sa Štefanom Lihštajnerom, u jednom od duela koji je obeležio meč u Kalinjingradu vukao Mitrovića, ali nemački sudija Feliks Brih nije vidio čist penal.\nOstaje pitanje koliko će se Mitrović zadržati u Njukaslu, s obzirom na status i veliko interesovanje klubova, pre svih Fulama, gde je proveo na pozajmici prošlu polusezonu.


“VELIKA ČAST” Kokoškov: Nisam sanjao da radim u NBA, nego da vodim Srbiju | Ekspres.net\nNovi selektor košarkaške reprezentacije Srbije Igor Kokoškov, koji radi kao pomoćni trener Sakramenta, izjavio je da nikada nije sanjao da radi u NBA ligi, nego da vodi svoju zemlju.\n“Čast je da predstavljate svoju zemlju, školu košarke iz koje dolazite. Kada sam krenuo sa trenerskim poslom, nikada nisam sanjao da ću biti u NBA, nego da budem selektor reprezentacije“, rekao je Kokoškov za klupski TV kanal.\nPovezane vesti – Kokoškov je najbolje rešenje za predstojeće izazove\nOn je dodao da je, uprkos tome što radi u Americi, veoma dobro upućen u evropsku košarku.\n“Otišao sam iz Srbije pre 20 godina, jednu godinu proveo na koledžu, a 19 u NBA. Nikad se nisam distancirao od evropske košarke, trenirao sam i različite reprezentacije u prethodnih 10 godina. Sada sam trener svoje države, što je malo drugačije od svega“, poručio je Kokoškov, koji je na prethodnom Evropskom šampionatu osvojio zlato kao selektor Slovenije.\nTags evropski šampionatIgor KokoškovkošarkaNBAsrbija\nPONOVO BEZ NBA ZVEZDE: Jokić ipak ne igra protiv Grčke?! Boban Marjanović: Ljudi su me često osporavali, govorili su kako nisam za košarku Igor Kokoškov dobio otkaz u NBA SRPSKI KINGSI: Kokoškov kod Divca, Bjelice i Bogdanovića


2017. – dominacija tenisa i iznenađenje na dva točka\nIzvor: B92,Lokalne novine | Obrenovac, 20.12.2017.\nNajpupularniji internet pretraživač Gugl (Google) objavio je listu najtraženijih sportskih događaja u 2017, a na njoj dominira tenis\nNa listi su mahom globalna takmičenja, a osim tenisa zastupljeni su i fudbal, košarka, bejzbol, američki fudbal, boks i za neke nekočekivano biciklizam.\nNa desetom mestu je UEFA Liga šampiona koja je ove godine kulminirala finalom između Real Madrida i Juventusa u Kardifu, gde je zablistao Kristijano Ronaldo sa dva gola.\nNa devetoj poziciji je NBA plej-of, iako je za razliku od LŠ trajao manje od dva meseca, a koji je okončan trećim uzastopnim finalom između Golden Stejta i Klivlenda, a koje je pripalo Voriorsima.\nPomalo neočekivano ispred ova dva takmičenja, a pre svega ispred LŠ, našao se FIFA Kup konfederacija u Rusiji. Takmičenje više revijalnog karaktera koje prethodni Mundijalu je osvojila Nemačka, u napetom finalu sa Čileom.\nU godini u kojoj je teniska sezona predstavljala svojevrsni "deža vi" (Deja vu), zbog šampionskog povratka Rodžera Federera i Rafaela Nadala, na sedmoj poziciji se našao poslednji od četiri teniska Grend slema – US Open, koji je u muškoj konkurenciji treći put u karijeri osvojio Španac, dok je u ženskoj viđeno sveameričko finale i pobeda Sloun Stivens nad Medison Kiz.\nPoziciju iznad je Australijan open, koji je najavio pomenutu dominaciju dvojice veterana, pobedom Federera za 18. GS krunu, uz još jedno američko, štaviše vilijamsovsko finale kod žena između sestara Serene i Venus, koje je pripalo trudnoj mlađoj sestri.\nIspred ova dva GS našla se Svetska serija, finale bejzbol MLB šampionata u kojem su prvu titulu u istoriji slavili Hjuston Astrosi, slomivši Los Anđeles Dodžerse u sedam mečeva.\nNajveće iznenađenje u moru ovih planetarno dominantnih sportova je četvrta pozicija najveće biciklističke trke na svetu – Tur d'Fransa. Posle oko 3.500 kilometara kroz Francusku i Nemačku, preko Alpa i Pirineja, iako bez ijedne etapne pobede, četvrti put u poslednjih pet godina trofej je podigao Britanac Kris Frum, koji je u centru pažnje i na kraju godine zbog optužbi za doping.\nNa najnižem stepeniku "pobedničkog postolja" našla se "borba svih borbi", dugoočekivani okršaj svetskih šampiona u boksu i ultimejt fajtu, duel Flojd Mejveder – Konor Mekgregor u Las Vegasu. Posle deset rundi borbe koja se ispostavila kao običan marketinški trik pobedu je slavio Mejveder, tehničkim nokautom za skor 50-0 u karijeri. Što je još važnije, obojica su svoje bankovne račune uvećala za nekoliko stotina miliona dolara.\nNa drugom mestu našao se već godinama najgledaniji sportski događaj sveta – Superboul. Pedeset prvo izdanje finala NFL (američki fudbal) je bilo jedno od najboljih u istoriji ovog sporta, u kojem su Nju Ingland Petriotsi predvođeni Tomom Brejdijem preokrenuli deficit od 25 poena protiv Altanta Falkonsa za petu titulu.\n"Šampion" gugla 2017. godine u svetu sporta bio je najprestižniji tenisku turnir Vimbldon. Nije ni čudo s obzirom da je Rodžer Federer postao i zvanično besmrtan kao prvi igrač koji je osam puta podigao šampionski trofej na terenima Ol Ingland Klaba. U ženskoj konkurenciji drugu titulu je osvojila Španjolka Garbinje Mugurusa.\nNajtraženiji sportski događaji na Guglu u 2017:\n1. Vimbldon (tenis)\n2. Superboul (američki fudbal)\n3. Mejveder – Mekgregor (boks)\n4. Tur d'Frans (biciklizam)\n5. Svetska serija (bejzbol)\n6. Australijan open (tenis)\n7. US open (tenis)\n8. Kup konfederacija (fudbal)\n9. NBA plej-of (košarkaš)\n10. Liga šampiona (fudbal)


Predstavljen Poseban izveštaj Zaštitnika građana o savetima za međunacionalne odnose : Inkluzija\nSaveti za međunacionalne odnose u velikom broju lokalnih samouprava nisu formirani, a tamo i gde jesu uglavnom se ne sastaju, upozoreno je 8. septembra na skupu o toj problematici. Na predstavljanju Posebnog izveštaja Zaštitnika građana o savetima za međunacionalne odnose ombudsmana Zorana Pašalića najavljene su i izmene i dopune zakonskog okvira za tu oblast.\nOmbusman Pašalić je rekao da su samo u 53 lokalne samouprave osnovani saveti, a da u 2016. godini 40 nije održalo ni jednu sednicu.\nNaveo je i da je samo jedan savet u toj godini održao više od četiri sednice.\nUkazao je i da se saveti sastaju uglavnom jednom godišnje, a da reaguju jedino kada je u pitanju neki međunacionalni incidenti.\nPašalić se založio i za izmene Zakona o lokalnim samupravama kako bi, kako je objasnio, precizirale odredbe u vezi osnivanja i rada tih saveta.\nNa skupu su predstavnici resornih ministarstava ukazali da ti saveti nisu zaživeli u dovoljnoj meri i najavili promene zakonskog okvira.\n“Očekujemo da će Izmene i dopune Nacrta Zakona o lokalnim samouprava, u kojima se preciziraju odredbe u vezi Saveta za međunacionalne odnose ovih dana biti utvrđene na Vladi”, rekla je pomoćnik ministra državne uprave i lokalne samouprave Ivana Antić.\nOna je rekla i da je većina preporuka Zaštitnika građana o Savetima za međunacionalne odnose uključen u Nacrt tog zakona i da je kako je navela “važno da idu u istom pravcu” sa stavovima ministarstva.\nMinistarka pravde Nela Kuburović je naglasila značaj rada tih saveta sa aspekta ostvarivanja svih garantovnih prava nacionanih manjina, ali i nastavka evropskog pta Srbije.\nIzrazila je spremnost za jačanjem saradnje resornog ministarstva na tim pitanjima sa nezavisnim institucijama, civilnim društvom i lokalnim samupravama.\nDirektorka Kancelarije Vlade Srbije za ljudska i manjinska prava Suzana Paunović je rekla da Srbija ima dobar zakonski okvir o ostvarivanju prava nacionanih manjina, ali da Saveti nisu zaživeli potpuno u praksi.\nNavela je i da je u prvom kvartalu 2017. godine ta kancelarija dobila izveštaje sedam Saveta, a u drugom kvartalu iste godine njih 12.\n“To je otprilike realna slika na terenu”, rekla je Suzana Paunović.\nIzveštaj je sačinjen uz podršku Misije OEBS-a u Srbiji čiji predstavnik Jan Luneberg je ukazao na značaj ostvarivanja prava nacionalnih manjina.


Američki mediji tvrde: Iza ubistva iranskog naučnika stoji Izrael - Sputnjik Srbija\n18:12 13 April 2021\n08:35 28.11.2020 (osveženo 09:23 28.11.2020) Preuzmite kraći link\nPredstavnici američkih obaveštajnih službi tvrde da je Izrael odgovoran za ubistvo iranskog nuklearnog fizičara Mohsena Fahrizadea, prenosi list „Njujork tajms“.\n„Jedan američki zvaničnik, kao i dvojica drugih pripadnika obaveštajnih službi tvrde da Izrael stoji iza ubistva iranskog naučnika“, precizira list.\n„Njujork tajms“, međutim, navodi i da je za sada nejasno da li je Amerika mogla unapred da zna za napad na iranskog naučnika budući da su Izrael i Amerika jedni od najbližih saveznika.\nList takođe navodi i da su Bela kuća i Centralna obaveštajna agencija (CIA) odbile da komentarišu ove navode.\nPodsetimo, u Iranu je juče ubijen nuklearni fizičar Mohsen Fahrizade – šef Organizacije za istraživanja i inovacije pri Ministarstvu odbrane Irana.\nubistvo, naučnik, SAD\n18:11 Selaković u nastavku sednice SB UN : Ponižavajuće stanje srpske baštine na KiM\n18:00 Dodik: Radiću na mirnom razlazu BiH\n17:50 Bajden pozvao Putina i predložio mu sastanak na teritoriji treće države


Šala ne zna za godine | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Šala ne zna za godine\nŠala ne zna za godine\nVIDEO K9: Kulturno-zabavna aktivnost pod nazivom "Šala ne zna za godine", u okviru manifestacije "Dečja nedelja", jednim delom realizovana je i u novosadskom Gerontološkom centru. Naši najstariji sugrađani danas su uživali u igri, pesmi i šaljivom kvizu, koje su mališani za njih priredili u domu Oaza na Limanu.\nOd 1. oktobra, Međunarodnog dana starijih osoba, pa tokom celog ovog meseca, Gerontološki centar za svoje korisnike organizuje niz dešavanja kroz manifestaciju “Sunčana jesen života”.\nS obzirom da je ova godina proglašena Godinom međugeneracijske saradnje, manifestacija “Dečja nedelja” je odlična prilika za saradnju ovog centra sa mladima.\n“Mi u Gerontološkom centru smo prepoznali tu potrebu kod naših korisnika i mi to tako podržavamo. Nije ovo prvi put da nam gostuju deca, da zajedno sarađuju, da kažem. Oni su prošle godine zajedno kitili jelku s korisnicima naših domova, takođe, klubovi za starija i odrasla lica su napravili pilot projekat pod imenom “Star”, gde zajedno deca iz osnovnih škola i korisnici klubova takmiče se u raznim sportovima”, rekla je Ružica Vukić Rajić, iz Gerontološkog centra.\nAktivnost “Šala ne zna za godine” priredili su mališani za svoje starije sugrađane, korisnike Gerontološkog centra na Limanu, u okviru Dečje nedelje koja je počela u ponedeljak, 2. oktobra i trajaće do nedelje u podne. Saradnja mladih i starijih tokom Dečje nedelje je tradicionalna, a ove godine se realizuje na malo drugačiji način.\n“Budući da je tema “Gradimo mostove među generacijama na radost svakog deteta”, pored redovnog programa koji smo im organizovali, tu je animatorka koja će pokušati da ih zabavi, da napravi neku vrstu takmičenja između starih i dece i nadamo se da će svi biti zadovoljni i da će biti veselo i da ćemo ovaj dan pamtiti”, navela je Ljiljana Maširević, koordinatorka programa.\nS obzirom da je populacija u našem gradu takva da je skroo 15 odsto mlađih od 15 godina, a skoro 20odsto starijih od 65 godina, Grad Novi Sad finansijski i na svaki drugi način podržava ovakve manifestacije koje doprinose kvalitetu života kako starijih, tako i najmlađih sugrađana.\n“Ovde je pravo mesto da se ostvari glavni moto manifestacije “Gradimo mostove među generacijama na radost svakog deteta”, jer se ovde ta saradnja može i praktično videti, ali, na kraju krajeva, svi događaji su vezani za saradnju stare i mlađe generacije”, naveo je Tihomir Nikolić, član Gradskog veća za socijalnu i dečju zaštitu.\nDo kraja meseca tokom Sunčane jeseni života, u Gerontološkom centru će gostovati i deca iz vrtića Kalimero, osnovnih škola “Jovan Dučić” i “Svetozar Toza Marković”, kao i dečja grupa KIC Mladost iz Futoga.\ngerontološki centar oaza\nPrethodni tekstManje ribolovaca, a manje i ribe\nSledeći tekstSvetski dan učitelja – učitelji su odmah posle roditelja


AliExpress otvara prvi logistički centar u regionu Centralne i Istočne Evrope - Pluton Logistics\nVodeća kineska platforma za e-trgovinu AliExpress otvoriće početkom novembra svoj prvi nezavisni logistički centar u regionu Centralne i Istočne Evrope. Ovaj hab, smešten nedaleko od Lođa u Poljskoj, prostiraće se na površini od 10.000 kvadratnih metara, što ga čini najvećom infastrukturnom investicijom kineskog giganta u ovoj regiji.\nKako piše Budapest Business Journal, porudžbine koje se šalju iz ovog haba, širom Poljske biće poslate u garantovanom roku od 3 dana, dok će do većih gradova biti moguće i isporuke „danas za sutra“. Lokacija će biti od velike koristi i za opsluživanje okolnih tržišta kao što su Češka, Austrija, Slovačka i Nemačka. Očekuje se da će novi centar biti operativan do 11. novembra, kada se proslavlja Dan samaca, jedan od najvećih „šoping praznika“ u kineskim e-prodavnicama.\nOvo logističko rešenje nastalo je u saradnji sa kompanijom Cainiao – logističkim ogrankom Alibaba Grupe. Ono predstavlja samo deo planova kojima kompanija želi da učvrsti poziciju i skrati rokove isporuke u evropske zemlje, pre svega imajući u vidu da je tokom 2020. zabeležen značajan rast na evropskim tržištima. U okviru tog partnerstva, između ostalog, u Kini je uspostavljeno pet selekcionih skladišta za prodavce, što će uz devet novih automatizovanih centara za sortiranje i rast broja čarter letova, skratiti vreme isporuke, piše ecommercenews.eu.\n← Na rekama u Srbiji više tereta nego prošle godine\nKako globalne ekonomske prilike utiču na oporavak transportno-logističke industrije →


27.10.2021 / 15:01 Crna hronika - Akcija FUP-a\nOsoba inicijala Đ.M. (1982.) lišena je slobode nakon što je pretresom objekata koje koristi na području Kantona Sarajevo pronađeno oko kilogram materije koja asocira na opojnu drogu amfetamin, saopćila je Federalna uprava policije.\nTa osoba je bila na izdržavanju kućnog zatvora s elektronskim nadzorom, a sumnjiči se za nedozvoljenu proizvodnju i stavljanje u promet opojnih droga iz člana 238., stav. 1., Krivičnog zakona Federacije Bosne i Hercegovine.\n- Postupajući po naredbi Općinskog suda u Sarajevu, pripadnici Federalne uprave policije su izvršili pretres pokretnih i nepokretnih stvari koja spomenuto lice koristi te su tom prilikom pronađeni oko jedan kilogram materije koja svojim izgledom asocira na opojnu drogu amfetamin, kao i drugi dokazi koji će se koristiti u postupku. Osoba lišena slobode će nakon kriminalističke obrade u službenim prostorijama Federalne uprave policije, u zakonskom roku biti predata u nadležnost Tužilaštvu Kantona Sarajevo uz Izvještaj o počinjenom krivičnom djelu - citat je iz saopćenja.\nPolicija Federalne uprave nastavlja rad u ovom predmetu.


Nalovna strana za utorak 23. maj 2017. godine\nBeta 23. maja 2017. 07:45\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama od utorka, 23. maja, pišu da će nekadašnji ministar odbrane Bratislav Gašić koji je smenjen nakon što je uvredio novinarku, biti na čelu Bezbednosno informativne agencije (BIA) i o tome ko su kandidati za premijera Srbije.\nALO – „Gašić će da sredi stanje u BIA“, list piše o potvrdi da će nekadašnji ministar odbrane Bratislav Gašić postati šef BIA. „Erdogan: Hvala Srbima“, list piše da je predsednik Turske zahvalio ministru spoljnih poslova Srbije Ivici Dačiću na doprinosu srpskih košarkaša na osvajanju šampionske titule kluba Fenerbahče. „Šapić ruši i Tomine vikendice“, list piše da je počelo sredjivanje Novog Beograda.\nBLIC – Pod naslovom „Šef BIA je ponuda koja se ne odbija“ za list govori funkcioner Srpske napredne stranke Bratislav Gašić. „Nikolićeva crkva će biti ženski manastir“, o završetku radova na crkvi u Bajčetini koja je zadužbina porodice Nikolić.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Beli do ‘bronze’ za 2,4 miliona dinara“, o troškovima za izbornu kampanju, koje su prijavili predsednički kandidati. „Novi fijat 500l od jula na drumu“ o tome da uskoro počinje proizvodnja novog automobila. „Vučić vratio u igru Vučevića i Selakovića“, list piše o tome ko sve ima šanse da postane premijer Srbije.\nDANAS – „U programu javnog servisa cenzura i ignorisanje vesti“, povodom protesta Podrži RTV u Novom Sadu. „Povratak Gašića znak Vučićeve osionosti“, naslov pod kojim list prenosi komentare na vest da je Bratislav Gašić novi čelnik BIA. „Ministar policije preti – gradjani dodjite“, o najavi skupa Srpske napredne stranke na dan kada Vučić bude preuzimao predsedničku funkciju. „Janković mora da menja ime pokreta“, list piše da je naziv Slobodni gradjani Srbije ranije registrovan.\nINFORMER – „Aleksandar Vučić: Skote gledaj svoja posla“, list piše da je premijer Srbije reagovao na to što je ambasador SAD Kajl Skot rekao da je taj dnevni list „ološ“.\nKURIR – „Vučić: Premijera ću izabrati do 13. juna“, list piše o tome kada će Vučić preuzeti funkciju predsednika države i ko su kandidati za premijera.\nPOLITIKA – „Gašić šef BIA“ list piše povodom najava da će bivši ministar odbrane postati prvi čovek BIA. „Patrijarh crkvu Nikolića osveštava 27. maja“ povodom završetka mandata predsednika Srbije Tomislava Nikolića koji je u rodnoj Bajčetini izgradio crkvu. „(Vuk) Jeremić čeka poziv (Saše) Jankovića“, tekst o tome gde su i šta rade predsednički kandidati.\nSRPSKI TELEGRAF – „Dačićev savetnik krao konjak“, o tome da je Dačićev savetnik, nekadašnji gradonačelnik Vranja Zoran Antić široj javnosti poznat po aferi „konjak“ iz 2013. godine.


Istraživanje: Koliko nauke žele građani Srbije? - National Geographic Srbija\nCentar za promociju nauke je na reprezentativnom uzorku od 500 građana Beograda svih uzrasta istraživao stavove građana naše zemlje o promociji nauke.\nCentar za promociju nauke 23. novembra obeležava peti rođendan.\nTokom prvih pet godina, najverniji saradnik CPN-a bili su građani koji su masovno podržavali naučnopopularne inicijative. Centar je na peti rođendan ponovo proverio stavove građana o promociji nauke. Istraživanje koje je tokom novembra 2015. CPN sproveo u saradnji sa agencijom MASMI, pokazalo je da građani Republike Srbije nedvosmisleno žele više nauke u javnosti. Istraživanje je sprovedeno na reprezentativnom uzorku od 500 građana Beograda svih uzrasta.\nTako, na pitanje da li ima dovoljno nauke u medijima 88 odsto građana je odgovorilo da nauke ima manje nego što je potrebno. Oko 10 odsto ispitanika smatra da nauke u medijima ima taman koliko je dovoljno, a samo 2 odsto da je ima više nego što je potrebno. Ovi rezultati pokazuju da čak 98 građana uviđa potrebu da se nauka promoviše, što je za nijansu više nego u istraživanju iz 2012. godine, kad je 97 odsto građana smatralo da je promocija nauke neophodna.\nNažalost, za promociju nauke u Srbiji izdvajaju se sredstva u iznosu od samo 0,5 odsto ionako skromnog budžeta za nauku. Uprkos tome, ispostavlja se da pet godina nakon osnivanja čak 43 odsto građana zna šta je CPN, što ga čini prepoznatljivijim od mnogih ustanova sa vekovnom tradicijom. Naime, na pitanje „U kojoj meri ste upoznati sa radom Centra za promociju nauke“, 31 odsto građana odgovara da je čulo za Centar, dok 10 odsto povremeno prati aktivnosti Centra.\nPročitajte: Najlepši brojevi koji su promenili svet nauke\nPoređenje sa veličinom ispitivanog uzorka objašnjava zašto u Beogradu oko 150 do 200.000 ljudi posećuje manifestacije kao što je „Maj mesec matematike“. Istraživanje pokazuje i da oko 2 odsto građana redovno koristi i prati programe Centra, što skalirano na broj stanovnika Beograda, objašnjava posete od više stotina ljudi na tribinama, kao i desetine hiljada posetilaca radionica, festivala i CPN internet sajtova.\nTokom pet godina, CPN je pokrenuo na stotine manifestacija, radionica, predavanja, tribina, festivala, izdavačkih i medijskih poduhvata, sa zadatkom da zadovolji potrebe građana za znanjem. Pokazuje se da je ova potreba građana potcenjena. Na pitanje „Da li biste kupovali časopis koji se na jasan i zanimljiv način bavi naučnim temama?“, samo 15,8 odsto populacije odgovara negativno, da ih takav časopis ne zanima.\nOko 39 odsto građana bi rado čitalo takav časopis, ali nije spremno da za njega izvdoji novac. Međutim, čak 45 odsto populacije bi ga kupovalo , pri čemu bi 36 odsto bilo spremno da za njega plati do 300, a 9 odsto do 500 dinara. Centar je ove sezone pokrenuo prvi domaći ilustrovani časopsi za promociju nauke „Elementi“ čija je cena 290 dinara.\nCentar za promociju nauke Beograd Srbija Nauka Nauka


Nezaposleni borci mlađi od 57 godina uskoro će početi primati pomoć - TK PORTAL\nadmin 14. Aprila 2020.\tPolitika\nPo riječima ministra Bukvarevića, pravo na egzistencijalnu naknadu po federalnom zakonu u Kantonu Sarajevo ostvarilo je oko 1.600 branilaca, a iz federalnog budžeta oko šest miliona KM mjesečno se izdvaja za oko 21.000 korisnika sa područja Sarajevskog kantona\nFederalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salko Bukvarević u nastavku posjete kantonima održao je radni sastanak s ministrom za boračka pitanja u Vladi Kantona Sarajevo Hajrudinom Grabovicom.\nTema sastanka bila je oblast boračko-invalidske zaštite i donošenje izmjena i dopuna zakonskih akata, u cilju omogućavanja ostvarivanja prava na egzistencijalnu naknadu demobiliziranim braniocima koji su mlađi od 57 godina i nemaju nikakvih primanja.\nPo riječima ministra Bukvarevića, pravo na egzistencijalnu naknadu po federalnom zakonu u Kantonu Sarajevo ostvarilo je oko 1.600 branilaca, a iz federalnog budžeta oko šest miliona KM mjesečno se izdvaja za oko 21.000 korisnika sa područja Sarajevskog kantona.\nMinistar Grabovica je izvijestio ministra Bukvarevića da je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dopunskim pravima boraca-branitelja Bosne i Hercegovine prošao javnu raspravu.\nVlada KS je utvrdila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dopunskim pravima branilaca BiH i uputila ga Skupštini koja treba da ga usvoji, prema očekivanjima do kraja aprila, nakon čega će se procedura završiti, a branioci će moći aplicirati već u maju i ostvariti prava od juna, prema uslovima koji će biti precizirani u tekstu zZakona.\nPrijedlog zakona je usaglašen sa federalnim i osnovnim zakonom, a definirao je i određene novosti u pogledu poboljšanja boračko-invalidske zaštite.\nTo se odnosi na prednost pri zapošljavanju djece šehida i poginulih branilaca i drugih boračkih kategorija, za ratne vojne invalide-paraplegičare Kanton će pomoći u angažiranju najbližih srodnika – asistenata koji će brinuti o njima kroz obezbjeđenje sredstava u budžetu Kantona te egzistencijalnu naknadu za demobilizirane branioce mlađe od 57 godina za što je obezbijeđeno oko pet miliona KM za ovu godinu.\nS tim u vezi, ministri Bukvarević i Grabovica pozdravili su aktivnosti Vlade KS i pozvali zastupnike u Skupštini Kantona Sarajevo da što prije usvoje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dopunskim pravima branilaca BiH i da u ovim teškim vremenima „kada smo suočeni sa pandemijom virusa korona bar na ovaj način pomognemo saborcima koji nemaju nikakvih primanja“.\nImajući u vidu da u narednom periodu slijedi veliki broj značajnih datuma, dogovoreno je zajedničko obilježavanje 15. aprila-Dana Armije RBiH u Sarajevu, u skladu s preporukama nadležnih, a saradnja će biti nastavljena i u okviru obilježavanja svih drugih značajnih datuma iz perioda odbrambeno-oslobodilačkog rata koji nam dolaze jer je to naša tajna zadaća i obaveza – saopćeno je iz Kabineta ministra Bukvarevića.\nThe post Nezaposleni borci mlađi od 57 godina uskoro će početi primati pomoć appeared first on usn.ba.\nPrevious Previous post: Koronavirus u BiH: Devet novozaraženih u ZDK, u Kantonu 10 ukupno 25\nNext Next post: Planirani prekidi u isporuci električne energije


Evropski parlament formira istražnu komisiju za Panamske dokumente\nEvropski poslanici danas će glasati za formiranje istražne komisije koja treba da ispita skandal vezan za Panamske dokumente kojima je otkriveno masovno korišćenje ofšor kompanija radi izbegavanja poreza.\nPosle današnjeg glasanja ta istražna komisija koja je sastavljena od 65 evroposlanika imaće 12 meseci da donese svoje zaključke.\nMandat komisije sastavljene od predsednika parlamenata i šefova raznih političkih grupa, odlučen je 2. juna na konferenciji predsednika Evropskog parlamenta.\nKomisija će biti zadužena da ispita da li su Evropska komisija i države članice kršile prava EU, vezano za pranje novca i utaju poreza.\nPoslanici Zelenih još su 7. aprila predložili formiranje ovakve istražne komisije da razmatra kompleksne finansijske konstrukcije koje su koristile razne istaknute evropske ličnosti u Panami.\nEvroposlanica Eva Džoli, portparolka grupe Zelenih za finansije, rekla je da bi komisija trebalo da se usredsredi na istraživanje saradnje država kao i na ulogu posrednika u finansijskom sektoru i u advokatskim firmama.\nOko 11,5 miliona dokumenata iz panamske advokatske firme Mosak Fonseka koje je od početka aprila otkrio Medjunarodni konzorcijum istsraživačkih novinara pokazali su veliku razmeru upotrebe ofšor kompanija za čuvanje novca u teritorijama sa niskim porezima.\nSkandal Panamskih dokumenta otvorio je brojne istrage širom sveta i doveo do ostavke islandskog premijera i jednog španskog ministra.


Preko 400 fudbalera tražilo pomoć od FIFA-e, SPFBiH pozvao članove da se obrate za pomoć – Sport Centar Preko 400 fudbalera tražilo pomoć od FIFA-e, SPFBiH pozvao članove da se obrate za pomoć – Sport Centar\nNakon što je FIFA kreirala fond za pomoć igračima koji su ostali bez primanja uslijed pandemije korona virusa, preko 400 fudbalera se obratilo ovoj organizaciji.\nKako prenose mediji, preko 400 fudbalera se obratilo porukom FIFA-i, a većinom su to igrači iz Evrope, njih 89 posto.\nPreostalih 11 posto fudbalera dolazi sa svih ostalih kontinenata, nakon što je pandemija korona virusa napravila ogromne finansijske probleme igračima.\nZa to vrijeme, Sindikat profesionalnih fudbalera u Bosni i Hercegovini se obratio svojim članovima kako bi prijavili njihova potraživanja.\n“Sindikat profesionalnih fudbalera u BiH poziva naše članove da nam se obrate, kako bi prijavili njihova potraživanja”, saopšteno je iz ovog udruženja.\nNije poznato da li su za pomoć aplicirali fudbaleri iz naše zemlje još uvijek.\nfifasindikat profesionalnih fudbalera u bih\nPismo stiglo i na adresu NSBiH: VAR od septembra i u kvalifikacijama za Mundijal u Kataru\nMalverzacije prilikom transfera maloljetnih igrača: FIFA žestoko kaznila italijanskog prvoligaša\nNa adresu FIFA stiglo pismo: Palestinci protiv Barcelonine utakmice u Jerusalemu


VojvodinaCafe - Palićko jezero zagađeno modrim algama\nVest objavljena: 11.07.2014 18:25\nVoda u palićkom jezeru, prema analizama subotičkog Zavoda za javno zdravlje, lošeg je kvaliteta i spada u petu kategoriju. Zavod dva puta mesečno kontroliše kvalitet jezerske vode i rezultati već godinama nisu zadovoljavajući.\n„U turističkom delu voda je intenzivno zelene boje, male providnosti, u njoj je velika količina mineralnih i organskih materija, ekstremna je pH vrednost, visoka je koncentrancija svih oblika azota i fosfora, režim kiseonika je neujednačen i nepovoljan“, piše u analizama Zavoda.\nZbog takvih parametara jezerska voda spada u petu kategoriju, a uredbom o klasifikaciji voda bi trebalo da bude u II-B klasi u kojoj su vode pogodne za kupanje, rekreaciju i sport.\nU Odseku za vode navode da je broj algi 22 miliona po litru, a koncentracija hlorofila je 140 mililitara po kubnom metru što znači da ima organskih materijama, a vodu najviše opterećuju modroalge koje se pojavljuju u formi toksičnih otrova.\nDa bi se jezero rasteretilo štetnim materijama JP „Palić Ludaš“ je prošle sedmice pripremio prostor u kojem će privremeno biti smeštena riba u okviru sanacionog izlova riba iz Palića. Na osnovu novopostavljenih markiranih sondi u svakom trenutku će se znati stanje i kvalitet vode.\n- Kada kvalitet vode bude zadovoljavajući poribljavaćemo sa vrstama riba grabljivica - objašnjava dr Ferenc Marton iz Javnog preduzeća.\nNa Palić je stigao i prof. dr Predrag B. Jovanović iz Instituta sa multidisciplinarna istraživanja Univerziteta u Beogradu koji je predstavio prednosti novog načina uzorkovanja vode sondama. Narednih godinu dana on će pratiti stanje jezera.


MyCity » IT dešavanja u svetu » Stigao novi Gmail\nPoslao: 02 Nov 2011 23:07\nNovi izgled Google servisa poznat je već neko vreme, a od juče većina korisnika dobila je mogućnost da pređe na novi Gmail.\nVideo u kome se novi dizajn prikazuje slučajno je dospeo na YouTube pre desetak dana, a donosi nekoliko promena.\nNovi izgled, koji je sada znatno čistiji i moderniji, kažu iz Googlea, nove teme, pregledniju konverzaciju i mogućnost izbora između tri varijante - Comfortable, Cozy, Compact, čije primere možete videti ovde. Tu je i jednostavnija pretraga i filtriranje sadržaja, ali i novi toolbar.\nGmail sada više liči na Google Plus i ostale servise koji su redizajnirani, a kako se vama dopada, javite nam u komentarima.\nIzvor i nastavak: http://www.b92.net/tehnopolis/vesti.php?nav_id=554328&fs=1\nNista spektakularno, mada nisam previse stigao da razgledam ali na prvu .... nista posebno, cak me iznerviralo sto labele neke prikazuje tek kad predjem misem pre tog dela, a sve su mi na 'show" podesene u settings-u.\nMoram videti kako tih 4-5 koje su mi bitne da mi uvek prikazuje, jer mi neki mailovi ne stizu u inbox nego direktno se tamo pakuju....\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., aleksmajstor, amaterSRB, ArmyBoss, Bloody, branko7, cikadeda, Cirkon, cvrle312, dekao, doktor1964, ekser222, ivan1973, kovinacc, Kruger, kybonacci, Marko Marković, MB120mm, mercedesamg, Mercury, mikrimaus, milos.cbr, Miskohd, mrkanidja, Panonsky, raketaš, repac, rovac, Stanlio, stegonosa, Toni, trutcina, VaRvArI 85, vladom6, vlahale, Vojkan Milovanovic, wizzardone


Etno Mreža | „100 žena – 100 minijatura“\nEtno mreža i Privredna banka Beograd najavili treću po redu, tradicionalnu izložbu minijatura, koja će biti održana od 16. do 30. novembra\nBeograd, 24. oktobar 2012. – Na današnjoj konferenciji za novinare, održanoj u svečanoj sali Privredne banke Beograd, najavljena je treća po redu, tradicionalna izložba rukotvorina “100 žena – 100 minijatura”. Treću godinu zaredom udruženje Etno mreža prikazaće, ovog puta u Etnografskom muzeju u Beogradu, majstorske veštine žena iz cele Srbije u izradi minijaturnih varijanti tradicionalnih rukotvorina. U saradnji sa Privrednom bankom Beograd, koja je partner ovogodišnje izložbe, od 16. do 30. novembra biće predstavljeni najuspešniji radovi, prema izboru stručnog žirija.\n- Ove godine konkurs je, po prvi put, bio otvoren za sve autorke rukotvorina, bez obzira na članstvo u Etno mreži, pa je i interesovanje bilo veliko, a zadatak žirija pri selekciji znatno teži. Etno mreža na ovaj način nastavlja da se bori za očuvanje tradicije, ali i da pruža priliku ženama – autorkama rukotvorina, da svoj hobi pretvore u izvor prihoda za sebe i svoje porodice. Verujemo da će institucije i privreda prepoznati značaj ove inicijative i da će podržati aktivnosti koje doprinose i kreiranju lepše slike o Srbiji, kao i razvoju i unapređenju turističkih potencijala – rekla je Iva Radić, menadžer Izvršne kancelarije Etno mreže.\nPriznanja koje dodeljuje Etno mreža (u pet kategorija/tehnika), kao i nagrade koje je obezbedila Privredna banka Beograd, biće značajan podsticaj autorkama da nastave sa razvojem svojih veština. Ovo je još jedan korak u pravcu očuvanja tradicije, ali i doprinos zapošljavanju i samozapošljavanju žena.\n- Četiri decenije uspešnog poslovanja Privredna banka Beograd ove godine obeležava ulaganjem u društveno odgovorne projekte, pre svega podrškom socijalnom preduzetništvu kroz projekte: “Soul inclusive”, “Šah u škole”, “Izbor uspešnog mladog preduzetnika Beograda” i izložbe rukotvorina “100 žena – 100 minijatura”. Cilj ovih projekat


Vakcinisani građani Srbije će moći da putuju u Grčku na more (verovatno) - Daljine.rs\nVakcinisani građani Srbije će ovog leta moći da putuju u Grčku na more. Ovo je dogovoreno na onlajn sastanku kome su prisustvovali zvaničnici Grčke i Srbije, ali preduslov je da se prethodno potpiše Memorandum kojim će se navedeno precizirati.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić i ministar Republike Grčke za turizam, Haris Teokaris, usaglasili su se na ju;era[njem onlajn sastanku o potpisivanju zajedničkog Memoranduma o razumevanju u oblasti turizma u uslovima pandemije KOVID-19 koji će definisati uslove ulaska putnika iz Srbije u Grčku, odnosno iz Grčke u Srbiju, u periodu od 1. maja do 1. oktobra 2021. godine, navodi se u saopštenju resornog ministarstva, a prenose i grčki mediji.\nMemorandum tek treba da se potpiše\nSrpska ministarka je saopštila da je dogovoreno da će Memorandum predvideti međusobno priznavanje elektronskih sertifikata o vakcinaciji, ne nazivajući ih “kovid pasišima” kako se zdravstvene potvrde popularno nazivaju. “Na taj način biće omogućen ulazak građanima obe zemlje koji su vakcinisani, dok će za građane koji nisu vakcinisani biti obavezan PCR ili antigenski test. Takođe, na granici će se raditi nasumični brzi testovi”, objasnila je ministarka.\n“Memorandum koji će definisati uslove ulaska putnika iz Srbije u Grčku, odnosno iz Grčke u Srbiju tokom predstojeće letnje sezone, nije potpisan, već je predviđeno da bude usaglašen i potpisan kada se ispune svi uslovi o kojima je bilo reči na jučerašnjem sastanku sa grčkim ministrom za turizam Harisom Teokarisom”, istakla je Matić.\nZamenska putovanja za Grčku do kraja 2021. godine\nOna je napomenula i da će građani koji do sada nisu mogli da ostvare zamenska putovanja za Grčku, a koji su zaključili ugovore sa turističkim agencijama, moći to da urade do 31.12.2021. godine.\n“Otvaranje grčke granice za naše građane tokom letnje sezone biće simbolična slika potpune normalizacije naših života, ali i još jedna potvrda o dubokom i istinskom prijateljstvu i izvanrednim bilateralnim odnosima između Srbije i Grčke”, poručila je Matić u saopštenju.\nNema dogovora oko kovid pasoša u EU\nGrčki premijer Kiriakos Mitsotakis nedavno je predložio uspostavljanje sertifikata o vakcinaciji širom EU kako bi se olakšalo putovanje i o predlogu se razgovaralo tokom telekonferencije lidera EU. Međutim dogovor za sada još nije postignut.\nPodsećamo, Grčki parlament ratifikovao je prošle godine sporazum sa Srbijom kojim će obe zemlje sarađivati na polju turizma, dok je srpska strana je ovaj sporazum, zaključen 2017. godine, ratifikovala još 2018. godine


Kategorija: Kultura, Vesti Zrenjanin\nU sredu, 20. oktobra na Velikoj sceni Kulturnog centra Zrenjanina u 19 časova predstaviće se program “Kratak priručnik za preživljanje”.\n,,Kratki priručnik za preživljavanje“ je deo projekta ,,Perform and move out against discimination“ koji realizuje grupa ,,Hajde da…“, a podržan je od strane Evropske omladinske fondacije (European Youth Foundation).\nKroz performans i prikaz kratkih filmova (koje su kreirali mladi nakon šestodnevnog treninga) pokušaćemo da sastavimo uputstva za preživljavanje u onim situacijama kada smo diskriminisani, ali i kada sami diskriminišemo, navode iz grupe ,,Hajde da…“.\nU Kratkom priručniku za preživljavanje navodi se i sledeće: “Lako je kada u životu postoji priručnik. Kada ne znaš da koristiš sokovnik ili veš mašinu, potrebno je samo otvoriti malu belu knjižicu i pročitati korake, odjednom sve radi. Šta se dešava u onim situacijama kada priručnik ne postoji pošto se situacija često menja ili kada smernice nisu delotvorne?…”\nViše o program i grupi “Hajde da…”\nTagovi diskriminacijaHajde da...Kratak priručnik za preživljanjekultura u ZrenjaninuKulturni centar ZrenjaninaVesti Zrenjanin\nSportski vikend - 14 utakmica od petka do nedelje


Čad: Trupe CAR kidnapovale pa ubile naše vojnike\nTanjug 31. maja 2021. 17:56\nNDŽAMENA – Ministarstvo odbrane Čada saopštilo je danas da su trupe susedne Centralnoafričke Republike (CAR) napale čadsku vojnu poštu, ubile jednog vojnika, a kidnapovale i pogubile petoricu.\nMinistarstvo je ove akcije nazvalo ratnim zločinim, prenosi Rojters.\nOptužba stvara dalji pritisak na odnose dve zemlje, koje dele granicu od 1.000 km preko koje su desetine hiljada izbeglica pobegle od talasa nasilja podstaknutog pobunjenicima u CAR-u od 2013. godine, dodaje agencija.\nMinistarstvo je saopštilo da su se teško naoružani napadači pojavili u ranim jutarnjim satima u nedelju, napadajući poštu u kojoj se nalazilo 12 čadskih vojnika u blizini granice sa CAR.\n„Ovaj izuzetno ozbiljni ratni zločin i ovaj ubistveni napad s predumišljajem, planiran i izveden u Čadu … ne mogu proći nekažnjeno,“ navodi se u saopštenju ministarstva.\nMinistar komunikacija CAR-a Anž Kazagui tvrdi da je do obračuna došlo greškom, kada su trupe CAR-a progonile pobunjeničku grupu u blizini granice s Čadom, što je rezultiralo smrću vojnika s obe strane.\nRekao je da je vlada u Banguiju i dalje posvećena miru sa svojim severnim saveznikom i da će uspostaviti zajedničku misiju za utvrđivanje činjenica koja će istražiti incident.\nČad je dominantna vojna sila u regionu. Jedno vreme je igrao centralnu ulogu u afričkim naporima da stabilizuje CAR, ali je povukao svoje snage 2014. U to vreme su mnogi u CAR-u optuživali čadske trupe da su se postavile na stranu uglavnom muslimanskih pobunjenika Seleka, navodi Rojters.


Srbi zbog rublje idu iz Rusije – Krstarica\nTanjug 5. maja 2019. 13:58\nBEOGRAD – Broj Srba koji rade u Rusiji i na prostoru bivšeg ŠSR-a poslednjih godina je drastično pao, pišu „Večernje novosti“ i objašnjavaju da je devalvacija rublje umanjila plate, dok kompanije odbijaju poslove jer ne mogu da zarade.\nNa prostoru bivšeg ŠSR-a, ukazuju Novosti, sada nema više od 10.000 radnika iz Srbije.\nList podseća i da su još pre nekoliko godina „iskusniji i obrazovaniji vlasnici“ građevinskih kompanija upozoravali da će posle Zimskih olimpijskih igara u Sočiju i Svetskog fudbalskog prvenstva biti smanjene potrebe za građevinskom operativom.\nSrpski građevinar Ljubo Ćurčić, koji je, kako navode „Novosti“, stekao ugled gradeći vile ruskim bogatašima i političarima, među kojima je i bivši ministar Sergej Ivanov, objašnjava da se interesovanje za gradnju velelepnih kuća smanjilo.\nČhurčić ističe i da postoji problem s dobijanjem dozvola za rad.\nKao jedan od problema kompanija čiji su vlasnici Srbi, „Novosti“ navode to što posle zatvaranje Evroaksis banke, ne postoji nijedna banke iz Srbije koja bi mogla da im pomogne u poslovanju.