“Zatvara se saobraćaj za sve vrste motornih vozila radi izvođenja radova na izgradnji petlje Smokovac izmještanja postojećeg vodovoda i izgradnje atmosferske kanalizacije i potpornog zida u zoni podvožnjaka, u okviru izgradnje auto puta Bar – Boljare, dionica Smokovac – Uvač – Mateševo, u svemu prema Situacionom planom privremene saobraćajne signalizacije koja je ovjerena od strane izvođača radova Bemax”, navode iz Glavnog grada\nGradska linija br 6 javnog prevoza se skraćuje i početna stanica iz Zlatice je na stajalištu kod starog stadiona Koma.\n“Za vrijeme izvodjenja radova podnosilac zahtjeva je dužan da obezbijedi nesmetan prilaz mještanima, odnosno vlasnicima nekretnina u okviru zone zabrane saobraćaja u navedenom vremenskom periodu. Takođe, za vrijeme izvodjenja radova, podnosilac zahtjeva je obavezan da obezbijedi lice mjesta odgovarajućom saobraćajnom signalizacijom u skladu sa priloženom skicom i Pravilnikom o saobraćajnoj signalizaciji”, ističu oni.\nPodsjetimo, petlja će ići preko Zlatice, Rogama i Rasa i sastavni je dio dionice auto-puta Farmaci-Smokovac, koja je Detaljnim prostornim planom definisana kao druga etapa realizacije i posebno je kompleksna zbog toga jer se radi o vezi dva auto-puta, Bar-Boljare i Jadransko-jonskog autoputa i magistralnog puta M2.\nIzgradnjom prve faze petlje Smokovac ukupna dužina dionice sa postojećih 41 kilometra se povećava na 42,5 kilometra. Njome bi se obezbijedilo kvalitetno i konačno tehničko rješenje, sa naplatnom rampom na Smokovcu.


Ministar Vulin: Odnosi ministarstava odbrane Srbije i Rusije na najvišem istorijskom nivou "Odnosi između ministarstava odbrane Srbije i Rusije su na najvišem istorijskom nivou. Mogu samo da se zahvalim predsedniku Putinu i predsedniku…\nSrbija koju vodi predsednik Vučić se oporavila, ali međunarodno pravo nije "Lažna država Kosovo i pokušaj stvaranja Velike Albanije i dalje su najveća pretnja na Balkanu. Tragedija iz 1999. godine, kada je 19 zemalja NATO izvršilo agresiju…\nPovodom Dana Vojske Srbije, izaslanik predsednika Republike Srbije generalni sekretar predsednika Nikola Selaković uručio je danas odlikovanja iz nadležnosti predsednika pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije u zgradi Generalnog…\nPre 78 godina, Beograd je skoro sravnjen sa zemljom, ali Beograd je preživeo baš kao što je preživeo slobodarski duh koji je naš narod uvek nosio i negovao. Mi Srbi smo umorni od ratova, ali nismo umorni od vrednosti zbog kojih smo ratovali -…\nU prisustvu izaslanice predsednika Republike i vrhovnog komandanta Vojske Srbije, predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić, ministra odbrane Aleksandra Vulina i načelnika Generalštaba general-potpukovnika Milana Mojsilovića, danas je u Domu Garde…\nSpecijalna brigada je naša najelitnija i najobučenija jedinica. Ona je spremna da izvrši svako naređenje našeg državnog rukovodstva i vrhovnog komandanta i u potpunosti možemo da se oslonimo na nju - rekao je ministar odbrane Aleksandar Vulin…\nNa poligonu „Titel“ nosilac vežbe je Prva brigada Kopnene vojske, a sadejstvuju Rečna flotila, Specijalna brigada, 204. vazduhoplovna brigade i 250. raketna brigada iz sastava Ratnog vazduhoplovstva i protivvazduhoplovne odbrane. Ukupno je…\nU okolini Sremske Mitrovice tenkovski bataljon izvršio je marš pravcem kasarna „Boško Pavlkovljević Pinki“ Sremska Mitrovica - objekat „Manđelos“- selo Manđelos - selo Šuljam, u cilju stvaranja uslova za uvođenje u borbu. Ukupno je angažovano 30…\nNa poligonu „Međa“ kod Leskovca oko 600 pripadnika Specijalne brigade, Trećeg bataljona Vojne policije i RViPVO prikazuju, uz angažovanje 74 borbena vozila, osposobljenost jedinica u rešavanju taktičkih i vatrenih zadataka u dejstvu protiv…


Eskalacija trgovinskog rata između SAD-a i Kine | Gde Investirati\nOgorčeni trgovinski rat između SAD-a i Kine eskalirao je, nakon što su dve najveće svetske ekonomije međusobno uvele nove kaznene uvozne carine od 25 posto na 16 milijardi dolara vredan uvoz.\nAmeričke carinske vlasti potvrdile su na svojoj internet stranici da u četvrtak počinju da naplaćuju dodatnu carinu od 25 posto na 279 proizvodnih kategorija koje se uvoze iz Kine.\nNajnovije carine Washingtona zahvatiće proizvode poput poluprovodnika, plastike, hemikalija i železničke opreme. Kineska lista ocarinjenih američkih proizvoda sadrži njih 333, u širokom rasponu od uglja, goriva, čeličnih proizvoda, autobusa i medicinske opreme.\nKinesko ministarstvo trgovine potom je objavilo da je Peking prisiljen da nastavi da uzvraća nakon poslednje primene američkih uvoznih carina. Kina će, najavljeno je, podneti tužbu Svetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) protiv ovog američkog poteza.\nWashington će ove nedelje razmatrati i predloženu listu za carinjenje dodatnih 200 milijardi dolara vredne kineske robe.\nEkonomisti procenjuju da carinjenje svakih 100 milijardi dolara vrednog uvoza dovodi do smanjivanja globalne trgovine za otprilike 0,5 posto.\nDirektan uticaj na kineski ekonomski rast pritom procenjuju ove godine od 0,1 do 0,3 postotna boda te nešto manje za SAD, no upozoravaju da će negativni uticaj carina iduće godine biti veći, zajedno s kolateralnim štetama za obe ekonomije i kompanije koje su povezane s kineskim globalnim lancima snabdevanja.\nNedavno je Trump zapetio uvođenjem carina na sav kineski uvoz u SAD, koji premašuje 500 milijardi dolara godišnje, ukoliko Peking ne pristane na znatne promene u svojim politika zaštite intelektualnog vlasništva, subvencijskih programa za industriju te ne počne kupovati više američke robe.\nTa brojka daleko je veća od vrednosti roba koju Kina uvozi iz SAD-a, što jača zabrinutost među analitičarima da bi Kina mogla da razmotri druge vrste odmazde, poput otežavanja poslovanja američkim firmama u Kini ili deprecijacije juana kako bi pomogla svojim izvoznicima.\n„Te carine neće samo ozbiljno potkopati američku globalnu konkurentnost i liderstvo u najnovijim tehnologijama, nego će ugroziti i infrastrukturu američke nacionalne sigurnosti”, izjavila je Elizabeth Hyman, izvršna potpredsednica tog udruženja.\nPrevious Vremenska zona garantuje Londonu poziciju vodećeg trgovca valutama\nNext Potpisan sporazum o izgradji fabrike guma u Zrenjaninu\nKineske devizne rezerve skliznule su u januaru ispod 3.000 milijardi dolara, prvi put u poslednjih šest godina, mada je stroži nadzor regulatora po svemu sudeći ipak zakočio odliv kapitala iz najmnogoljudnije


AMSS POPUSTI NA PRVOM SAJMU POLOVNIH AUTOMOBILA\nNa predstojećem Sajmu polovnih automobila koji se u Kragujevcu, u Šumadija sajmu od 4. do 8. maja održava prvi put u Srbiji, AMSS će na svom štandu po izuzetno povoljnim uslovima predstaviti sveobuhvatnu ponudu zainteresovanim kupcima polovnih automobila i drugih usluga.\nPosetioce našeg štanda očekuju popusti od 30 % na kupovinu Super članskog paketa, koji će na Sajmu ovom prilikom koštati 1.400 dinara, dok će za polisu kasko osiguranja AMS Osiguranje zainteresovanima omogućiti čak 25 % popusta!\nNajmanja nezgoda na putu, posebno u inostranstvu, može skupo koštati. Ne treba dozvoliti za vreme putovanja ili zasluženog odmora strah, brigu i neizvestnost. Dobro je osloniti se na proveren i svim vozačima pouzdan AMSS. U nevolji na putu, uz Super člansku karticu AMSS besplatno pomaže, potrebno je samo da pozovete Operativni centar AMSS na broj 1987, i ljubazni operateri će Vam organizovati pomoć na putu, dati savet, informaciju, biti danonoćno na raspolaganju 24 sata, 365 dana u godini!\nKasko osiguranje predstavlja najsigurniji vid zaštite vašeg vozila. Ugovaranjem kasko osiguranja, AMS Osiguranje preuzima rizik od nastanka štete na vašem vozilu bez obzira na to usled čije odgovornosti je šteta nastala, i nadoknađuje vam štetu nastalu usled rizika koje ste ugovori polisom: saobraćajne nezgode, pada drveća, delova fasade ili nekih drugih predmeta na vaše vozilo, elementarnih nepogoda, požara, poplave, krađe. Tradicionalno, uz svaku polisu kasko osiguranja, korisnik će biti nagrađen gratis Super članskom karticom.\nOni koji posete štand AMSS na prvom Sajmu polovnih automobila u Kragujevcu (drugi levo od glavnog ulaza Šumadija sajma), iskoristiće na najbolji način ovaj događaj jer će uštedeti novac i vreme. Na jednom mestu, na štandu AMSS će moći da u kratkom roku završe sve. Od prenosa vlasništva, osiguranja i registracije uz povoljnu kasko polisu.\nUlaz će biti besplatan, a značaj ovog Sajma potvrđuju činjenice i statistika o kretanju prodaje na našem automobilskom tržištu, gde se godišnje uveze do 100 000 polovnih automobila, dok se proda samo oko\n20 000 novih. Uzevši u obzir ovakve podatke, standard i kupovnu moć građana Srbije, na ovom Sajmu se očekuje se veliki broj zainteresovanih kupaca i posećenost građana. Za ljubitlje automobila ovo će svakako biti izuzetno atraktivan i privlačan događaj, a za Srbiju premijerna i značajna manifestacija.


Pred odbornicima u Boru 30 predloga odluka – RADIO TELEVIZIJA BOR\nBOR – Odbornici Skupštine grada Bora odlučivaće na 23. sednici koja je zakazana za 27. jul u devet sati o ukupno 30 predloga koji su prethodno usvojeni na sednicama Gradskog veća.\nNa dnevnom redu je predlog otpočinjanja projekta javno privatnog partnerstva za izgradnju, finansiranje i održavanje nove toplane sa upotrebom obnovljivih izvora energije i uslovima i načinu snabdevanja toplotnom energijom. Republička komisija odobrila je ovaj projekt kojim su definisane obaveze koje bi lokalna samouprava i budući partner na projektu imao, kao i lokacija, broj kotlova, maksimalna i minimalna količina toplotne energije koja bi trebalo da bude proizvedena. Prema ovom projektu, cena grejanja se za građane neće povećavati, partner koji bude dao najbolje uslove na javom tenderu proizvodiće toplotnu energiju, koja će se plaćati preko Javnog preduzeća za stambene usluge, a lokalna samouprava formiraće službu koja će se baviti njenom distribucijom.\nOdbornici će odlučivati i o predlogu da Javno komunalno preduzeće za stambene usluge zaduži sa 300 miliona dinara kredita, koji bi bili namenjeni nabavci uglja za predstojeću grejnu sezonu, koja bi mogla da bude poslednja iz gradske toplane, jer se očekuje da nova toplana bude završena do septembra 2022. godine.\nNa dnevnom redu su i predlozi razrešenja direktora u Javno komunalnom preduzeću „Toplana“ i Ustanovi Sportski centar „Bobana Momčilović Veličković“, jer su dosadašnji direktori podneli ostavke. Za vršioca dužnosti direktora u borskoj Toplani predložen je inženjer metalurgije Dragan Veličković, a u sportskom centru profesor fizičke kulture Nenad Petrović.\nOdbornici će između ostalog odlučivati i o kapitalnim investicijama u Boru do kraja 2021. godine, kojim je, na osnovu rebalansa gradskog budžeta, predviđeno 555 miliona dinara ulaganja, najviše za putnu infrastrukturu i vodovodnu mrežu. Na dnevnom redu su i izmene lokalnog akcionog plana zapošljavanja, kojima je predviđeno dodatnog dva i po miliona dinara za javne radove, dopuna odluke za besplatan prevoz, koja podrazumeva da učenici osnovnih, srednjih škola i osobe koje primaju socijalnu pomoć imaju uz postojeće linije, pravo na besplatan prevoz do Borskog Jezera od sredine juna do septembra i dopuna odluke o pravu na besplatne karte za bazen.\nRadio i Televizija Bor direktno će prenositi 23. sednicu Skupštine grada Bora.\nTags: Bor, grad bor, skupstina grada, Toplana, Ustanova Sportski Centar „Bobana Momčilović Veličković“\nPrevious Raspisan javni poziv za sufinanisranje mere samozapošljavanja\nNext Za zamenu stolarije u Majdanpeku od opštine i države 20 miliona dinara\n53 minuta ago Ljiljana Đorđević


Sabo: Nadam se da je ovaj mali odmor pozitivno uticao na igrače\nEkipa TSC-a iz Bačke Topole u okviru 17.kola Linglong Tire Super lige Srbije gostuje u Lučanima gde će odmeriti snage sa ekipom Mladosti.\nGosti sa puno opreza ulaze u treći ovosezonski duel sa Lučancima, svesni da je ubedljiv trijumf sa početka sezone danas dosta teže ostvariti. Šef stručnog štaba Zoltan Sabo ističe da se nada da je odmor prijao igračima:\nIskoristili smo ovu reprezentativnu pauzu pre svega da se ekipa dobro odmori. Nažalost, pripremni meč sa ekipom DVTK je otkazan. Ove nedelje nas čeka duel sa ekipom Mladosti u Lučanima, gde očekujem jednu tešku utakmicu. U Senti smo ubedljivo pobedili rezultatom 5:1, ali ova utakmica će biti totalno drugačija. U poslednje vreme Mladost beleži odlične rezultate, ili pobeđuju sa 1:0 ili gube istim rezultatom, tako da će biti tesna utakmica protiv čvrstog protivnika. Nadam se da je ovaj mali odmor pozitivno uticao na igrače i da će motivisano ući u susret u Lučanima, gde naravno idemo na pobedu. Utakmica koju smo sa njima igrali u Kupu Srbije nije bila merodavna, jer smo igrali sa izmenjenim ekipama i mi i oni. Čudno je igrati sa istim protivnikom tri puta u jednoj polusezoni, ali šta je tu je, to moramo prihvatiti i potruditi se da postignemo što bolji rezultat.\nMeč 17.kola Linglong Tire Super lige Srbije između Mladosti i TSC-a igra se danas, u subotu 23.novembra 2019.godine, sa početkom u 16:00 časova.


U Beogradu uskoro "Policija za životinje"\nGradska uprava u narednom periodu planira da, u saradnji sa MUP-om, oformi "Policiju za životinje", rekao je danas zamenik sekretara za komunalne i stambene poslove Vladimir Terzin.\nKeruša Mila: Nasilje nad životinjama kulminiralo je njenim slučajem\nOn je u izjavi Tanjugu objasnio da bi ta jedinica radila po ugledu na slične službe u svetu, sa obavezom da vodi računa o svim životinjama na teritoriji Beograda.\nTa služba, naveo je Terzin, ne bi trebalo da ima više od pet do osam ljudi, koji bi brinuli o životnjama na ulici, ali i onim udomljenim koje, kao je istakao, njihove gazde ne čuvaju na adekvatan način.\n"Za početak se planira odlazak dve osobe na obuku u inostranstvo, kao i nabavka specijalizovanog vozila u te svrhe", najavio je Terzin.\nPrema njegovim rečima, grad je pokrenuo i akciju sa Veterinarskim fakultetom u Beogradu za sterilizaciju i kastraciju životinja.\nOn je podsetio da su gradonačelnik Dragan Đilas i gradski čelnici podržali nedeljni protest više udruženja za zaštitu životinja, pod nazivim "Stop nasilju nad životinjama", zbog učestalih napada na pse u prestonici.\nRazmišlja se i o uvođenju 24 - časovne SOS linije putem koje bi se mogli prijaviti konkretni slučajevi zlostavljanja životinja, rekao je Terzin.\nĐilas na protestu "Stop nasilju nad životinjama"\nProtestni skup „Stop nasilju nad životinjama”, koji su organizovala udruženja za zaštitu životinja, održan je danas ispred Starog dvora. Protestu su se pridružili gradonačelnik Beograda Dragan Ðilas, sekretar za komunalne i stambene poslove Predrag Petrović i pomoćnik sekretara za komunalne i stambene poslove Vladimir Terzin. Skup su organizovali Društvo za zaštitu životinja, Udruženje „Evropska inicijativa 17” i Udruženje za zaštitu životinja i građanske svesti „Feniks”.\n– Plan gradske vlasti jeste da u narednih godinu i po dana izgradi tri azila za napuštene životinje. Azil u Rakovici je otvoren već nekoliko meseci, a ubuduće će ovakvih objekata biti u Mladenovcu i na Paliluli. Takođe, grad je pokrenuo akciju sa Veterinarskim fakultetom za sterilizaciju i kastraciju životinja, a u saradnji sa MUP-om biće obezbeđeno specijalno vozilo za dva člana „animal police” čiji će se obuka finansirati u inostranstvu – izjavio je Predrag Petrović.\nNa današnjem protestu snažno je podržana namera da se formira policija za životinje, a predloženo je i uvođenje SOS telefona za prijavljivanje zlostavljanja životinja koji bi bio u funkciji 24 sata. Udruženja su pozdravila gradske vlasti zbog pozitivne reakcije na njihovo pismo povodom uvođenja taksi na ljubimce, u kojem su ukazali na problem evidencije životinja, zbog čega će se uvođenje taksi odložiti do potpunog sređivanja evidencije.


Grad Zrenjanin - Završeni radovi u Bosanskoj ulici, kreće izgradnja dve kružne raskrsnice - gradonačelnik u obilasku\nZavršeni radovi u Bosanskoj ulici, kreće izgradnja dve kružne raskrsnice - gradonačelnik u obilasku\nZavršeni su radovi na izgradnji atmosferske kanalizacije u Bosanskoj ulici i od juče je ta ulica, na teritoriji MZ “Žarko Zrenjanin”, otvorena za saobraćaj. Povodom završetka radova koji su trajali nešto duže od tri meseca, ulicu je danas obišao gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić sa saradnicima. Zajedno s predstavnicima mesne zajednice, upoznao se s obavljenim radovima i najavio početak novih investicija na putnoj infrastrukturi u Zrenjaninu, koje će građevinsku sezonu značajno produžiti.\nVrednost investicije je 24,3 miliona dinara, a radovi su finansirani od strane Uprave za kapitalna ulaganja AP Vojvodine. Izgrađen je priključak na gradski kanalizacioni sistem, kolektor duž cele ulice od 800 metara, sa pripadajućim šahtovima i slivnicima, deo ulice do raskrsnice s Moriškom dobio je novu asfaltnu podlogu.\nGradonačelnik je istakao da su radovi u Bosanskoj izvedeni kvalitetno i u planiranom roku.\n“Zadovoljni su, pre svega, stanovnici ovog dela grada. Mi smo imali urađen projekat za ovu investiciju još pre tri godine, iskoristili smo konkurs u Pokrajini, obezbedili sredstva i to je ono što je dobro, jer ne moraju svi ovakvi radovi da se finansiraju iz gradskog budžeta. Ima dosta novca i u Pokrajini i u Republici i sve više infrastrukturnih projekata radimo, ne samo za grad, već i za naseljena mesta”, rekao je Janjić i dodao da se ovih dana u gradu otvaraju dva nova gradilišta.\n“Juče je zvanično krenula izgradnja kružne raskrsnice kod glavne autobuske stanice i na beogradskom putu, na ulasku u industrijsku zonu “Jugoistok”, a očekujemo i da krenu radovi na obilaznici. Imamo obećanje iz “Puteva Srbije” da će početkom oktobra početi radovi ili na delu Gradnuličkog atara ili na mostu preko Begeja, novac je obezbeđen, izabran je izvođač i očekujemo, dakle, početak radova, što je sjajna vest za Zrenjanin i Zrenjanince, koju dugo čekamo. Uz sve probleme koje smo imali s eksproprijacijom zemljišta na trasi obilaznice i sa izdavanjem dozvole u Pokrajini, pre dve godine, sada je to završeno i ti radovi konačno mogu da krenu”, saopštio je gradonačelnik.\nO značaju investicije u Bosanskoj ulici govorio je predsednik Saveta MZ “Žarko Zrenjanin” Stojan Kralj. On je rekao da je odvođenje atmosferskih padavina predstavljalo velik problem, s obzirom da se ulica nalazi pored nekadašnjeg korita starog Begeja.\n“U pitanju je nizak teren i ovaj problem bilo je neophodno rešiti, s obzirom na značaj ulice koja povezuje mesne zajednice “Žarko Zrenjanin”, “Nikola Tesla” i “Gradnulica”. Zahvaljujući dobroj saradnji s Gradom Zrenjaninom i pokrajinskim institucijama obezbedili smo neophodna sredstva i predlažemo i drugim mesnim zajednicama da što više rade projekata i konkurišu kod viših instanci, kako bi se što je moguće više rasteretio gradski budžet i ostvarile ovako značajne investicije”, kazao je on.


Manćini prebacio u mladu reprezentaciju Kina i Džanjola iz disciplinskih razloga - SPORTSKI ŽURNAL\nManćini prebacio u mladu reprezentaciju Kina i Džanjola iz disciplinskih razloga\n02 septembar, 2019 0\nSelektor Italije Paolo Manćini rekao je da je fudbalere Mojzea Kina i Nikola Džanjola prebacio u mladu selekciju iz disciplinskih razloga\nFOTO: EPA/Lindzi Parnabi\nKin i Džanjolo su zakasnili na sastanak uoči Evropskog prvenstva za mlade reprezentacije u junu.\n– Nisu uradili ništa ozbiljno, ali to će im pomoći za budućnost, da znaju kako da se ponašaju kada su 40 dana van kuće”, naveo je Manćini.\nKin, koji je nedavno iz Juventusa prešao u Everton, debitovao je za A tim Italije u martu protiv Finske u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. godine i tada je postao najmlađi fudbaler od 1958. godine koji je postigao gol za Italiju.\nManćini je pre godinu dana pozvao u reprezentaciju Džanjola, pre nego što je debitovao u Seriji A za Romu.\nItalija će u četvrtak igrati na gostovanju protiv Jermenije, a ti dana kasnije putuje u Finsku, na utakmice u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. godine.\nSelektor Italije Mančini zaražen korona virusom\nManćini: Sport podjednako važan za društvo kao i obrazovanje\nManćini: Da poludiš, 60 dana zarobljen u kući


Uplate naknada za usluge koje pruža Agencija u okviru Registra ugovora o finansiranju poljoprivredne proizvodnje vrše se na račun: 840-29770845-52, model 97, poziv na broj (dobijeni poziv na broj obavezno unesite u uplatnicu).\nVisine naknada u okviru Registra ugovora o finansiranju poljoprivredne proizvodnje\nZa registraciju podataka o ugovoru o finansiranju poljoprivredne proizvodnje plaća se naknada prema visini osnovne obaveze poverioca iz ugovora finansiranju poljoprivredne proizvodnje, i to:\nSve informacije o visini propisanih naknada u Registru založnog prava na pokretnim stvarima i pravima dostupne su u odeljku „Naknade“.\nAko se jednom prijavom traži promena registrovanih podataka za veći broj subjekata, odnosno veći broj pokretnih, odnosno nepokretnih stvari, za svaki sledeći subjekt, odnosno svaku sledeću pokretnu odnosno nepokretnu stvar, iznos naknade utvrđen Odlukom se uvećava za 200,00 dinara.Naknada za registraciju zabeležbe iznosi 2.000,00 dinara.\nNaknada za brisanje registrovane zabeležbe iznosi 1.000,00 dinara.Naknada za registraciju prestanka ugovora ili brisanje podataka o ugovoru o finansiranju poljoprivredne proizvodnje iz Registra iznosi 1.000,00 dinara.\nAko se registracionom prijavom za upis prestanka ugovora, odnosno brisanje podataka o ugovoru o finansiranju poljoprivredne proizvodnje iz Registra istovremeno traži i brisanje registrovanog založnog prava, kao sredstva obezbeđenja poveriočevog potraživanja iz ugovora o finansiranju poljoprivredne proizvodnje, plaća se jedinstvena naknada u iznosu od 1.000,00 dinara.\nza izdavanje izvoda koji sadrži sve podatke o registrovanom ugovoru o finansiranju poljoprivredne proizvodnje, prema stanju u trenutku izdavanja izvoda 1.700,00 dinara,\nza izdavanje prepisa odluke registratora za koji nije propisana posebna naknada 1.700,00 dinara,\ndostavljanje zbirnih (statističkih) podataka sadržanih u registru, obrađenih po posebnom zahtevu korisnika, naknada se obračunava prema broju podataka i iznosi:


Jović: Kvalitetniji smo od Crne Gore, sve zavisi od nas\n"Uvijek idemo na pobjedu i nadam se da će publika doći u što većem broju, jer su nam navijači zaista potrebni. Drago mi je što se ponovo vraćam na naš stadion", rekao je Jović novinarima u Sportskom centru FS Srbije\nLuka Jović, Foto: Screenshot (YouTube)\n13.11.2018. 12:15h Ažurirano: 13.11.2018. 12:15h\nFudbaleri Srbije i Crne Gore igraće 17. novembra od 15 časova, na stadionu "Rajko Mitić", a tri dana kasnije "orlovi" će dočekati Litvaniju od 20.45 časova na stadionu Partizana, dok naša reprezentacija takođe od 20:45 u Podgorici dočekuje Rumuniju.\nPoziv za nacionalnu selekciju Jović je dobio kao najbolji strijelac Bundeslige, ali je istakao da to nije presudno u reprezentativnom dresu.\n"To je sjajno, drago mi je što sam najbolji strelac jedne od najboljih liga, ali sada sam tu za reprezentaciju i daću sve od sebe da zaradim minute. Drago mi je što sam se vratio u ekipu, mislim da sam zaslužio to svojim igrama, ali u reprezentaciji nije bitno ko je najbolji strijelac i sada ne obraćam pažnju na to", rekao je Jović.\nEventualnim pobjedama protiv Crne Gore i Litvanije srpska selekcija izborila bi plasman u diviziju B Lige nacija.\nReprezentativac Srbije Miloš Veljković rekao je da ekipa napreduje iz utakmice u utakmicu i da su svi zadovoljnim dosadašnjim učinkom.\nMiloš VeljkovićLuka Jovićfudbalska reprezentacija SrbijeFudbalska reprezentacija Crne Gore


Pravila o zaštiti privatnosti – Le Pure Chiangmai Hotel, zvanični veb sajt | Hoteli u gradu Čjang Mai\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.lepurechiangmai.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Le Pure Chiangmai Hotel. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.lepurechiangmai.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na lepurehotel.ota@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na lepurehotel.ota@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na lepurehotel.ota@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Mađarski parlament protiv kvota za izbjeglice / print=true\nIZBJEGAVAJU PLAN EU 03. 11. 2015. 20:31 >> 20:18 0\nIZBJEGAVAJU PLAN EU\nMađarski parlament protiv kvota za izbjeglice\nMađarski parlament usvojio je danas rezoluciju kojom odbacuje plan Evropske unije o uvođenju kvota za razmještanje izbjeglica u članicama Unije.\nDanašnja rezolucija, koju su podržali poslanici Fidesa premijera Viktora Orbana, poslanici demohrišćana koji su takođe u vladi, i ekstremno desničarski Jobik, otvara put vladi za pokretanje pravnog postupka kako bi izbjegla plan EU.\nMađarska vlada je ranije saopštila da čeka da se parlament izjasni o kvotama prije nego što se odluči o mogućoj žalbi. Slovačka takođe razmatra slične korake.\nEvropska komisija je prije dvije sedmice odbila analizu Češke prema kojoj mehanizam preraspodele izbjeglica nije u skladu sa evropskim zakonima i poručila Pragu da ako zemlja odbija kvote, može da tuži Evropsku uniju sudu.\n08. 11. 2018. 2\nGlasanje u Evropskom parlamentu "mala osveta"\nNova ograda na granici sa Srbijom\n27. 02. 2017. 8\nMađarski zatvorenici proizvode bodljikavu žicu


Kim Kardašijan: Žena može da gradi karijeru i bude dobra majka\nPoznatoj rijaliti zvezdi nije se dopao komentar jedne od najmoćnijih žena sveta...\n13.07.2014. - 10:48h\nIndra Noji, predsednica izvršnog odbora kompanije Pepsi naša se među prvih 20 najmoćnijih žena na Forbsovoj listi. Tim povodom u jednom od svojih intervjua ona je rekla kako je nemoguće da žena u isto vreme ima uspešnu karijeru i bude dobra majka.\nOvaj komentar nikako se nije dopao Kim Kardašijan pa je osetila potrebu da ga i prokomentariše i demantuje.\n"Sestre i mene majka je naučila da je moguće imati sve, i uspešnu karijeru i biti dobra majka. Indrin pogled na to je potpuno crn i nije u pravu. Ne slažem se sa njenim mišljenjem da se žene koje tvrde da su uspešne na svakom polju samo pretvaraju", kaže Kim i dodaje da je sve moguće ako se razvrstaju prioriteti.\nPored toga što misli da ona može da izbalansira između privatnog života i poslovnih obaveza, Kim je rekla i:\n"Od kako sam se porodila dešavalo mi se da ne želim da ustanem iz kreveta i započnem poslovne obaveze za taj dan. Ali ipak, volim da radim i osećam se dobro dok radim", rekla je Kim.\nKoliko je ona pozvana da priča o tome kada na svoj medeni mesec nije želela da povede ćerkicu Nort jer je htela da to vreme provede sa svojim suprugom Kanjem Vestom, a ima čitavu vojsku ljudi koji brinu o njenom izgledu i pet dadilja za malu Nort, prosudite sami.\nCelu izjavu Kim Kardašijan možete da pogledate u videu:


Norveški hardkor hor "Svartlamon hardkor" peva "Po šumama i gorama"\nNaslovna POD LUPOM Norveški hardkor hor peva “Po šumama i gorama”\nHor “Svartlamon hardkor” iz Trondhajma snimio je još jednu pesmu na srpskom jeziku.\nPrintskrin: Youtube/Jovan Pavlovic\nPre godinu dana norveški hor “Svartlamon hardkor” iz Trondhajma otpevao je dečju pesmicu “Zakleo se bumbar”, čime su momentalno pridobili publiku iz Srbije. Sada su odlučili da izvedu partizanski klasik “Po šumama i gorama”. Simbolično su izabrali 25. maj, nekadašnji Dan mladosti u SFRJ, da pesmu plasiraju. I drugu numeru na srpskom su izveli na ideju i u saradnji sa Jovanom Pavlovićem; našim muzičarem koji živi u Norveškoj.\nSimpatičnim Norvežanima iz hora nisu strana klasična dela, pank i rok, a sad su se oprobali i sa kompozicijom koja potiče od Crvene armije iz perioda ruskog građanskog rata. “Svartlamon hardkor”, hardkor hor, nastao je iz protesta prema gradskim vlastima u Trondhajmu, koje su želele da sruše deo grada u kome većina od oko 50 članova živi. Hor čine muškarci (najmlađi ima 20, a najstariji 60 godina) i različitih su zanimanja, od radnika u fabrici, preko zubara, nastavnika, IT stručnjaka, do advokata. Svi su, kažu, zakleti pankeri i rokeri.\nInače, “Svartlamon hardkor” gostovao je prošle godine u Beogradu i Gornjem Milanovcu u okviru muzičke manifestacije “Serbia World Music festival”.\nIz videa koji sledi, a na čijem početku Pavlović intervjuiše članove hora, možete saznati koliko su oni u međuvremenu ovladali srpskim jezikom, zatim koji su im dalji planovi i, konačno, kako zvuči “Po šumama i gorama” u njihovom izvođenju.\nA evo i prošlogodišnjeg snimka i izvođenja pesme “Zakleo se bumbar”\nPrethodni članakOsnovci iznenadili “Amadeus bend”\nSledeći članakNa 15. “Belgrade Beer Fest” sviraju “Riblja čorba” i “Asian Dub Foundation”


UO UCG: Vrednovanje rada članova akademske zajednice uređeno novim Pravilnikom :: Društvo\n17.01.2020. 12:28 ➔ 12:30\nUO UCG: Vrednovanje rada članova akademske zajednice uređeno novim Pravilnikom\nPredsjednik Upravnog odbora Duško Bjelica kazao je da je Pravilnik usvojen na prijedlog rektora Univerziteta Crne Gore Danila Nikolića, kao ujednačen dokument, s obzirom na to da je mijenjan i dopunjavan u više navrata.\n"Pravilnikom se uređuje postupak vrednovanja rada članova naše akademske zajednice koji doprinose i razvoju i međunarodnom pozicioniranju. Misli se, prije svega, na publikovanje rezultata naučnoistraživačkog rada u vodećim referentnim kategorijama i ostvarivanja akademske mobilnosti na visokorangiranim univerzitetima ili na drugi ekvivalentan način", kazao je Bjelica.\nTakođe, danas je, između ostalog, usvojen Pravilnik o načinu korišćenja sredstava i ostalim primanjima zaposlenih na projektima, na poslovima sa tržišta, akreditovanim samofinansirajućim studijskim programima koji se izvode na jezicima koji nijesu u zvaničnoj upotrebi u Crnoj Gori i u okviru posebnih oblika nastave.\nUsvojen je i prijedlog Pravilnika o izmjenama Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta u Rektoratu UCG.\nČlanovi Upravnog odbora UCG upoznali su se danas i sa izvještajima Službe za unutrašnju reviziju UCG i organizacionih jedinica u postupku kontrole pojedinih poslovnih procesa na Univerzitetu Crne Gore, saopšteno je sa UCG.


ОТКРИВЕНА ВЕЛИКА АМЕРИЧКА ЛАЖ\nOTKRIVENA VELIKA AMERIČKA LAŽ\nTrampova pobeda na sudu, na kom je dokazano da su priče o saradnji sa Rusijom bile najobičnija laž, neće promeniti spoljnu politiku Sjedinjenih Američkih Država zbog prirode političkih odnosa unutar američkog establišmenta, a pre svega zbog situacije u Kongresu, smatra Aleksandar Gajić iz Instituta za evropske studije.\nKad je reč o Kongresu, činjenica je da u Predstavničkom domu demokrate imaju većinu, a u Senatu, iako republikanci imaju većinu, jedan deo republikanskih senatora je deo establišmenta koji zastupa politiku „duboke države“, koja je duboko antiruski nastrojena.\n„Jednostavno, Tramp je i odlukama Kongresa i raznim političkim pritiscima unutar Bele kuće, a i medijskim, doveden u situaciju da sledi one odluke Kongresa koje su zaoštravale spoljno-političke pozicije američkog predsednika i Bele kuće prema Rusiji“, kaže Gajić za Sputnjik.\n„Tako da se radi o jednom višestrukom pritisku sa svih strana kojem je Tramp izložen i bez obzira na rezultate sudskog postupka koji ga amnestiraju, oni će na svaki način svaki budući pokušaj normalizacije odnosa tumačiti kao neki vid izdaje američkih nacionalnih interesa i tako vršiti pritisak na njega“, ocenjuje naš sagovornik.\nA Donald Tramp je već institucionalno blokiran odlukama Kongresa vezanim za spoljnu politiku i sankcije prema Rusiji, tako da su mu zaista vezane ruke, naglašava Gajić.\nSituacija sa Irakom, kad se priča o oružju za masovno uništenje zbog koje se krenulo u rat, pokazala se kao lažna, delimično je slična sa „slučajem Tramp“. „Slučaj Sadam“ bio je povod za vojnu intervenciju, a kad se pokazalo da je reč o laži, već je bila učinjena agresija na suverenu zemlju, nakon propagandne pripreme terena.\nU vreme kad je agresija već bila počinjena i kad je promenjen režim Sadama Huseina, prosto su se ignorisali naknadni rezultati istrage o hemijskom oružju.\n„U slučaju ’ruskog mešanja u američke izbore‘, situacija je takva da ta politika nije izazvala neku promenu na terenu. Nisu oni tom politikom naudili Rusiji ili izazvali neki sukob nakon kojeg nema nazad, ali su zaoštrili odnose. Ti odnosi su bili zaoštreni i pre dolaska Trampa, tokom administracije Baraka Obame, tako da se radi o kontinuitetu jedne politike koja je pokušavala lažima da održi svoje trajanje“, ističe Gajić.\nOvo može predstavljati Trampovu pobedu u medijskom smislu. Međutim, svaki njegov pokušaj buduće promene odnosa prema Rusiji stalno će dobijati neku negativnu konotaciju i u politici, a pre svega u medijima, koji će reći — ako ono nije bilo tačno, evo dokaza da on radi nešto suprotno američkim nacionalnim interesima, smatra Gajić.\n„Najteže je tu sliku, kad je jedanput napravljena i metodološki razrađena, promeniti i to je najveći problem u odnosima Amerike prema onima koje ona u medijskom i idejnom smislu doživljava kao takmace i protivnike“, kaže sagovornik Sputnjika.\nČak i kad se ova priča o navodnim vezama Trampa i Rusa u predizbornoj kampanji pokaže kao netačna, teško je to ispraviti, zato što je u medijima i popularnoj kulturi na sve moguće načine jedna takva slika već promovisana.\n„I ako je moguće, to se može učiniti tek u nekom dužem periodu kontinuiranim medijskim uticajima, a pošto politička i medijska borba neprestano traju, pitanje je koliko neko uopšte ima vremena da ispravlja iskrivljene slike iz prošlosti, pošto se u savremenosti dešavaju nove predstave, nova pojednostavljivanja i nove propagandne agende se guraju u medije“, zaključio je Gajić.\nOni su sazdani od lazi i na lazi!


Poljoprivrednici F BiH: U ponedjeljak protest pred Vladom i blokada tri granična prelaza – Informer\nPoljoprivrednici F BiH: U ponedjeljak protest pred Vladom i blokada tri granična prelaza\nUdruženja poljoprivrednika iz Federacije BiH održaće u ponedjeljak, 8. augusta, protest pred zgradom federalne Vlade, te blokirati granične prelaze Izačić, Orašje i Doljani, kako bi ukazali na potrebu hitnog riješavanja pitanja budžetskih podsticaja za poljoprivrednike u 2010. i 2011. godine.\nPredsjednik Saveza opštinskih udruženja poljoprivrednika Unsko-sanskog kantona Husein Selimović rekao je\nSrni da se na protest pred Vladom, koji će početi u 10.00 sati, očekuje dolazak oko 3 000 poljoprivrednika, a za isti dan zakazana je i vanredna sjednica federalne Vlade o isplati dugujućih podsticaja za životinjsku i biljnu proizvodnju.\n“Vlada FBiH ima ozbiljne namjere da odobri naše zahtjeve i da se konačno krene sa isplatama podsticaja. Međutim, ne možemo biti sigurni šta će se dešavati na sjednici“, rekao je Selimović.\nZa najodgovornijeg za trenutnu situaciju u vezi sa isplatom podsticaja Selimović smatra resornog ministra Jerka Ivankovića-Lijanovića, navodeći da “određene stvari ne razumije ili neće da razumije“.\nSelimović tvrdi da će poljoprivrednici, ukoliko Vlada FBiH ne dođe do rješenja, krenuti sa blokadom i ostalih graničnih prelaza.\nPoljoprivrednici FBiH traže isplatu podsticaja iz 2010. prema Programu novčane podrške iz te godine, reviziju i stavljanje van snage Programa novčane podrške za 2011. godine hitno sazivanje vanrednih sjednica oba doma Parlamenta FBiH zbog problema u poljoprivredi i donošenje zaštitnih cijena za mlijeko i pšenicu.\nIz federalnih udruženja i saveza poljoprivrednika ranije su istakli da ne mogu prihvatiti Program podsticaja za 2011. koji je usvojila Vlada, jer je u suprotnosti sa Zakonom o podsticajima, Strategijom razvoja poljoprivrede i “zdravom pameću“.\nDva državljanina Srbije krali u Makarskoj i Tučepima\nSnižen kreditni rejting SAD: Globalna ekonomska kriza mogla bi eskalirati 2012. godine


Evrovizija ili kako je politički projekat pobedio umetnost | Rockomotiva\nPočetna Magazin Zapisi Evrovizija ili kako je politički projekat pobedio umetnost\nVeć mi je dosadilo da (raznima) objašnjavam zašto pratim Pesmu Evrovizije, ali, pošto sam već „ušao u mašinu“ da (ne znam koji me đavo na to tera) pišem i neka svoja razmišljanja i utiske na tu temu, ponoviću to i ovde. Poslednjih sezona, jer istu sam (sa izvesnim prekidima) pratio još kao klinac, od šezdesetih godina, Pesma Evrovizije mi je pre svega bila „prozor u svet“ da na jednom mestu, u nekoliko sati vidim najnovije svetske trendove i dostignuća u sferi scenske tehnike, koregrafije, kostima, pa i muzike koje je (dobre) uprkos raznim mrziteljima ovih dešavanja, uvek bilo. Dalo se probrati. I nije da mi u svemu tome nije smetalo sve očiglednije pretvaranje ove muzičke u gej-frendli manifestaciju, toliko da smo, gledajući sve nastupe sve vreme „tipovali“ ko kojem delu LGBT zajednice pripada. Poslednjih godina mi kao država nismo podugo imali predstavnike koji bi zavređivali ikakvu moju pažnju, pa to (kao ni navijanje za „naše“) ni približno nije bio motiv mog (a i „opštenarodnog“) praćenja ovih dešavanja. Pokatkad je to bio povod i za druženje s prijateljima i uz (piće, meze i zezanje) praćenje festivala, pa i interno rangiranje i proveravanje koliko je ko u svoje liste uspevao da ugradi sve moguće elemente koji bi uticali na krajnji redosled. Kojim retko kad da je neko od nas bio zadovoljan, jer gotovo nikad se nije desilo da moji (naši) favoriti i pobede, a neretko je bilo i da po meni najbolje pesme uopšte ne prođu u finale.\nPosle dugo godina, mi smo u Srbiji imali kvalitetan izbor Za pesmu Evrovizije i iz njega za divno čudo (kao dar s neba) dobili pobednicu koja je u svakom smislu predstavljala neku bolju, lepšu, kulturniju, obrazovaniju i pristojniju Srbiju. A, malo li je to. O „hajpu“ (nemam našu reč za tu pojavu) koji je Srbiju zahvatio nakon prve polufinalne večeri domaćeg izbora, o tome kako je Konstrakta „oduvala“ sve favorizovane konkurente i kako je to na neki način u tom trenutku predstavljalo pravu „kulturnu revoluciju“, već sam pisao na ovim stranicama (kao i mnogi drugi – ko zna gde sve još). Činjenica je, očito, da je svojim nastupom, značenjski višeslojnom pesmom zaraznog ritma i sjajnim performansom, Konstrakta, čak i mimo svih očekivanja njenog tima, prvo zaludela sve one koji su za nju (kod nas) glasali, a potom i veći deo jutjuberskog i evrovizijskog sveta, a da je u njenom nastupu tračak nade da se ne mora sve svesti na prigodne „tra la la“ pesmice i sve ostale banalnosti koje se uz Pesmu Evrovizije podrazumevaju. Da ne pišem sad o tome, iako bi i to moglo biti predmet posebne analize, koliko je Konstrakta svojom pobedom u Srbiji, p(r)obudila nade, reprezentujući neku bolju zemlju, da se barem na polju kulture nešto može učiniti, pa čak pozitivno uticala i na izlaznost do tada apatičnih birača na izbore, budeći optimizam i sveopštu nadu „u bolje sutra“, što je u krajnjoj liniji uticalo i na rezultate izbora. Jer (možda grešim, ali) ne mogu da zamislim nikog od onih koji su glasali i navijali za nju, da je na domaćim izborima glasao za režim.\nOnaj naš domaći „hajp“ dobrim delom se preneo i na dobar deo sveta koji ovu manifestaciju prati, a Konstrakta, uprkos pomalo stegnutom i tremom ophrvanom polufinalnom nastupu, do finala je stigla iz dana u dan se (na kladionicama) probijajući među glavne favorite.\nTo što sam u prve dve polufinalne večeri „pogodio“ po sedam ili osam od deset pesama koje će otići u finale slaba mi je uteha, jer se među onima koje sam tamo video nisu našle tri devojke (iz Hrvatske, Crne Gore i Makedonije) za koje sam svim srcem navijao, ne samo zato što su „naše“, nego što su kvalitetom svojih pesama to apsolutno zaslužile, budući bolje od barem polovine onoga što se u tom finalu našlo. Makedonki je, po mom mišljenju lošem rezultatu doprineo užasno glup kostim (neka crna tunika koja po svemu podseća na bade-mantil), a Crnogorka je, kažu, (što ja nisam primetio, jer sam pesmu već ranije slušao i znao da je dobra) imala tremu; međutim, sumnjam da bi im i bez toga uspelo da se plasiraju. Najbolji primer tih „malih mogućnosti prolaska“ je hrvatska pevačica Mia Dimšić (pratim je i volim još od njene pesme „Život nije siv“) koja je i ovoga puta imala lepu pesmu, dobro je otpevala, sjajno i pristojno izgledala, a kojoj je, po mom dubokom mišljenju, malo zasmetala sopstvena plesna grupa koja je bespotrebno odvlačila pažnju sa njenog nastupa (taman toliko da u polufinalu osvoji 11. mesto – prvo „ispod crte“).\nPosle „ispadanja“ ove tri sjajne Ex-Yu predstavnice (Slovenci nisu bili toliko dobri da su „morali“ da prođu) danima sam razmišljao šta još zemlje poput pomenutih mogu da urade da bi prošle to prvo, najstresnije, čistilište. Pa čak i o tome kako bi, kad bi se kojim čudom (za šta bi prethodno BiH trebalo da ih „delegira) prošao Dubioza kolektiv, po mom mišljenju u Evropi najpopularniji, a svakako najatraktivniji „naš“ bend. Jer, čak i to što je Evrovizija razvrstala zemlje bivše Jugoslavije (tri pa dve) u dve večeri, čini mi se da je sračunato kako ne bi jedni drugima (trange-frange) davali poene. Koje bi se još izravnije (što je i logično) desilo da je više njih prošlo u finale. Zato i nije!\nNakon svega onoga što se posle drugog polufinala dešavalo, pri čemu nije nevažno ni to da je Konstrakta, u nazovi „rendom“, objavljivanju finalista pročitana poslednja (što iz iskustva govori da je jedan od favorita i da je od svih najmanje morala da se boji da li će ući u finale, jer u polufialu je po glasovima publike podelila prvo mesto sa Švedskom), njeno dodatno penjanje na listi favorita i ostale prateće manifestacije sve veće popularnosrti „širom sveta“, samo joj je „zasmetalo“. Jer, nekome je negde „ukazalo“ na mogućnost da pevačica iz male Srbije pobedi već projektovane favorite, među kojima je Ukrajina slovila za glavnog, još od početka rata u toj zemlji, a Velika Britanija se tu umešala kao pulen sve popularnije mreže Tik-Tok koja je (gle čuda) i jedan od važnijih sponzora Pesme Evrovizije. Švedsku (sa solidnom pesmom) i Španiju (sa atraktivnim nastupom njihove gologuze verzije naše Sare Jo, sa mnogo boljom pesmom) koje su bolje kotirale od Konstrakte, nisam smatrao za dostojnu konkurenciju, naročito posle sjajnog (nakon poprilično tremaroškog polufinalnog) nastupa naše predstavnice. U tom trenutku sam bio siguran da nam (isključivo politička) konkurencija može biti samo Ukrajina. I, kad je već pominjem, da kažem i da ova pesma ni u toj zemlji nije bila prva, nego je na Evroviziju (da li slučajno?) poslata tek nakon eliminacije prvoplasirane pevačice Aline Paš, za koju je „otkriveno“ da je 2015. godine „preko Rusije putovala na Krim“ (gde joj inače živi sestra). Pesma grupe Kaluš (za koju se „znalo“ da će pobediti) je u svom prvom i kvalitetnijem etno-delu u stvari bleda kopija prošlogodišnje pesme „Šum“, grupe Go A, koja je tada i meni (a i svima koje znam) bila apsolutno najbolja i pravo otkrovenje, a koja je tada bila (gle čuda) tek peta, iza Maneskina i sjajne Francuskinje kojoj se više i ne sećam imena.\nOvogodišnja pobednička pesma, osim što je očigledan „politički projekat“, pri kom se računalo i na antiratnu podršku i sažaljenje publike širom sveta (što je razumljivo) ništa od tog kvaliteta nema i realno je bila tu negde za plasman između petog i desetog mesta.\nU nekih pola sata, između Konstraktinog nastupa i samog glasanja, zaključivši po ko-zna-koji put da je ona mnogo viši nivo u odnosu na sve drugo što se tu pojavilo (čak godinama unazad) izrekoh ženi i sinu (sa kojima sam prenos pratio) rečenicu – da jedva čekam glasanje žirija, da vidim da li je moguće da se desi da neki žiri Konstrakti ne da ni jedan poen. A to šta se tokom glasanja žirija dešavalo, pri čemu joj dve trećine zemalja nije dalo nijedan poen, koliko nam je u početku bilo neverovatno, toliko je, što se glasanje bližilo kraju – bilo i logično. Jer, Konstrakta se svojim nastupom, kvalitetom i svime onim što se oko njene pesme dešavalo (pa i Nagrada za najbolji umetnički nastup), nametnula kao jedan od glavnih favorita – onaj koji remeti unapred pripremljeni scenario. A, osim što joj poene (uglavnom) nisu davali oni koji su je smatrali konkurencijom za prva mesta, u tome su ih pratili i mnogi „sateliti“, na koje se (ko zna odakle) moglo uticati. Tako je Konstrakta nakon glasanja žirija (vredi istaći da su joj žiriji iz Hrvatske i Crne Gore dali 12, a iz Makedonije 10 poena) bila na tek 11. mestu, a da se (Tik-Tok je tu odradio svoje) na prvom mestu, ničim zasluženo, našla bezlična pesma Velike Britanije, ispred solidne Švedske, Španije koja je imala atraktivnu pevačicu (koja pritom, ajde da i to kađem – ima devojku) i Ukrajine.\nGlasanje publike donekle je ispravilo „tendeciozno“ glasanje žirija, svrstavši Konatraktu na četvrto mesto, što joj je pomoglo da „prešiša“ Portugaliju, Grčku, Italiju, Holandiju, Australiju i Azerbejdžan, koji je jedva prošao i u finale, a od publike u njemu dobio samo tri glasa. Što je i najbolji dokaz kako su glasali žiriji, jer čak i naš „stručni“ žiri (koliko je stručan prosudite sami) je Azerima i njihovoj bezveznoj pesmi dao 12 poena, verovatno i sam kalkulišući da nam oni nikako ne mogu biti konkurencija, baš kao i neke druge zemlje kojima „smo“ dali bodove. Među kojima nije bilo Ukrajine. Ako su tako kalkulisali i drugi (a očito je da jesu) jasno je zašto smo po glasovima žirija osvojili tek 11. mesto i nikako s glasovima publike nismo mogli prestići one prvoplasirane koji su imali između sto i dvesta bodova više.\nOsim što je, verujem pre svega zbog sažaljenja, samilosti i antiratnoj podršci, Ukrajina ubedljivo pobedila po glasovima publike i tako osvojila i konačno prvo mesto, zanimljiv je slučaj sa Moldavijom koja je vešto, uz atraktivnu koreografiju i kostime, iskombinovala narodno kolce (koje neodoljivo podseća na naš folklor) sa rokerskim i reperskim elementima i po glasovima publike osvojila sjajno drugo mesto, iako je pre toga po žiriju bila tek dvadeseta. Nastup Moldavaca, koji su očito osvojili publiku, podseti me (izvinite na digresiji) naše Jugovizije iz 1983. godine, kada sam „iz sve snage“ navijao za Lepu Brenu i Slatki greh koja je tada, po mom dubokom uverenju (iako to tada svakako nije bilo u skladu sa mojim muzičkim ukusom, ali…) mogla da napravi senzaciju. Jer, atraktivnu pesmu (koja me umnogome podseća na ovogodišnji moldavski nastup) komponovao im je Kornelije Kovač i bio je to, pozorišnim žargonom rečeno, „komad sa pevanjem i pucanjem“, potpuno u skladu (pomalo i nalik) na tadašnju veliku popularnost nemačko-internacionalne disko-senzacije grupe Džingis Kan, koja je atraktivnim nastupima i pesmama sa kombinovanim etno-motivima („Džingis Kan“, „Kazačok“, „Moskou“, „Samuraj“) pomalo i kopirajući tada slavni Boni M, suvereno vladala evropskim top-listama i disko-podijumima. Pa čak i mene koji sam u to vreme povremeno radio po diskotekama naterala da kupim njihov LP sa pomenutim hitovima, sa kojima bih, kad god i gde god da ih pustim, proizveo ludnicu i horsko pevanje na podijumu za igru. Te godine, finale se imalo odigrati u Minhenu i ja sam unapred zamišljao hiljade Jugovića sa našim zastavama u tamošnjoj areni i unapred se radovao tome. No, nije se desilo, jer glasalo se „po ključu“, a neki red je nalagao da na Pesmu Evrovizije konačno ode i jedna pesma iz Crne Gore, pa je tako na domaćem izboru pobedio Danijel (Popović) koji je tada zastupao boje TV Titograd. I, uopšte nas nije obrukao, dapače, osvojio je pesmom „Džuli“ visoko četvrto mesto, a meni ostalo da čitav život raspredam o tome „šta bi bilo kad bi bilo“ da nas je u Minhenu predstavljala Lepa Brena. Otprilike tako vidim i nastup Moldavaca ove godine.\nBilo je još dosta nelogičnih, totalno različitih i teško shvatljivih glasova (i publike i žirija), među koje spada i poslednje mesto Nemačke (kojoj žiri nije dao ni jedan bod, a publika tek 6) iako pesma nije bila ništa gora, od favorizovane engleske, no, nećemo se upuštati u analiziranje svega toga.\nMeni lično, osim Konstrakte, koja je bila za klasu iznad svega što se tamo dešavalo, najviše su se dopale pesme koje su na kraju plasirane u donjoj polovini tabele, pa se nakon svega zapitah koliko sam uopšte kompetentan i da sudim i da pišem o tom „cirkusu“. Jer, da sam glasao (a nisam) ja bih svoje glasove dao sjajnoj švajcarskoj pesmi „Boys Do Cry“, koju su neke budale samo zbog naslova koji je parafraza najvećeg hita grupe The Cure, proglasili za plagijat, iako nikakve veze nema sa njihovom pesmom „Boys Don`t Cry“. Potpuno neshvatljivo, pomenuti Švajcarac od pubike je dobio nula bodova. Oduševile su me i predstavnice Islanda, tri simpatične devojke sa gitarama koje uz bubnjara pevaju neki lagani kantri-rok, koji me je na trenutak podsetio na svojevremenu grupu Pussycat (njihov veliki hit „Mississippi“), a koje su na kraju osvojile neverovatno 23. mesto, odnosno treće od pozadi. Litvanka koja je imala lepu baladu, a izgledom (posebno frizurom) me sve vreme terala na poređenja između Mirej Matje i Lajze Mineli, na kraju je bila tek 14. a mesto ispred njih osvojio je Estonac koji je, koketirajući sa špageti-vesternima i pokušavajući da tako osvoji italijansku publiku, poput kauboja otpevao pesmu koju kao da mu je komponovao sam Enio Morikone.\nBilo kako bilo, što se nas tiče, mislim da je ovo bila najuspešnija Pesma Evrovizije, još od Marije Šerifović i „Molitve“, ne samo zbog sjajnog petog mesta, nego i zbog toga što je Konstrakta bila nešto mnogo više od puke evrovizijske pesme, što je našu muziku i kulturu reprezentovala na najbolji mogući način i što ćemo se u budućnosti još ponositi uspehom ovog nastupa, ali i njeno izglednom internacionalnom karijerom.\nI, koliko me je nekih godina bilo sramota onoga što smo tamo slali, toliko da čak nisam mogao ni da navijam „za naše“, toliko sam sada sve vreme bio ponosan što nas predstavlja jedna prava umetnica, talentovana, obrazovana, kulturna, pametna i nadasve pristojna i normalna žena. Njen nastup svakako je prikazao lepšu stranu Srbije (nažalost mnogo lepšu od onoga kakvi stvarno, kao država i celina, jesmo).


Održivi razvoj: Lafarge Srbija\nDruštveno odgovorno poslovanje i zaštita životne sredine su dva glavna prioriteta Lafarge grupe. Duboko smo uvereni da se održivi ekonomski rast ne može izvesti bez društvenog napretka, zaštite životne sredine i poštovanja prema lokalnim zajednicama.\nBeočin Biznis park je pravi primer društveno odgovornog projekta. Pokrenuli smo ga sa ciljem stvaranja novih radnih mesta u opštini Beočin. Više informacija o rezultatima pronađite na ovoj stranici.\nSaznajte više o Beočin biznis parku\nLafarge je definisao prioritete održivog razvoja u Srbiji, a oni su u potpunosti usklađeni sa dugoročnim ambicijama Grupe u ovoj oblasti.


Zajednicki stav Dodika i Covica u Mostaru : Savet ministara BiH bez podrške\nU Mostaru održan sastanak predsednika SNSD i HDZ BiH, Milorada Dodika i Dragana Čovića. Odnosi u Bosni urušeni, bez parlamentarne većine u BiH i FBiH, složili se Dodik i Čović\nU Bosni i Hercegovini su odnosi potpuno urušeni i evidentno je da nema više parlamentarne većine ni u BiH, ni u Federaciji BiH - poručili su u sredu u Mostaru, posle sastanka, predsednik RS i SNSD Milorad Dodik i predsednik HDZ BiH i hrvatski član Predsedništva BiH Dragan Čović.\nPredsednik SNSD Milorad Dodik izjavio je da aktuelni Savet ministara BiH nema podršku parlamentarne većine, da ne radi svoj posao u skladu sa Ustavom i da donosi odluke protiv interesa Republike Srpske.\n- Savet ministara je pomoćni organ Predsedništva BiH od kojeg se godinama pokušava napraviti neka druga struktura. Nemamo prigovore na ministre iz reda hrvatskog naroda, ali vidimo udruživanje srpskih i bošnjačkih ministara protiv Republike Srpske i pozicioniranja hrvatskog naroda u BiH - izjavio je Dodik.\nDodik je ocenio da se u Savetu ministara BiH od srpskih ministara prave poslušnici, a da ih tako vidi i srpski narod.\n- Ne postoji parlamentarna većina za podršku Savetu ministara BiH, ali to predsedavajućem Denisu Zvizdiću ne smeta i on se lažno predstavlja i modelira neke stavove. On na međunarodnoj sceni može da govori samo ono što je usaglašeno, a ne privatne stvari - istakao je Dodik.\nGovoreći o sastanku sa predstavnicima HDZ BiH, Dodik je naveo da je postignut dogovor da saradnja dveju stranaka bude dignuta na još viši nivo u svim segmentima, jer je interes da BiH deluje u skladu sa Ustavom i Dejtonskim sporazumom i da nema majorizacije bilo koga.\n- BiH ima šansu da preživi i uspe ako dospe u status sistema da jednom narodu predstavnike ne mogu birati drugi narodi, i to je bazični princip - naglasio je Dodik.\nOn je dodao da će zbog toga SNSD podržati predlog HDZ za izmenu Izbornog zakona BiH, jer u njemu vidi i šansu da se popravi položaj srpskog naroda u Federaciji BiH, a podržaće i formiranje TV kanala na hrvatskom jeziku.\n- Mi nećemo da budemo eksperiment, već uspešno društvo. To je moguće ukoliko se budemo uvažavali. Ovo što rade SNSD i HDZ je upravo na tom fonu - naglasio je Dodik.\nDragan Čović je potvrdio da nema više parlamentarne većine ni u BiH ni u Federaciji BiH, kao i da se ta većina pravi od tačke do tačke dnevnog reda.\nOn je istakao da je sada važno da se u takvoj situaciji do izbora naredne godine koliko-toliko sačuvaju odnosi u zemlji, zbog evropskog puta BiH.\n- Zaključili smo da sve institucije u BiH moraju funkcionisati u skladu sa Ustavom BiH i da je neprihvatljivo bilo kakvo paralelno delovanje, a u poslednje vreme bili smo svedoci da je takvih radnji ipak bilo - dodao je Čović.\nDodik je izjavio da je OBA neprijateljska organizacija koja radi na štetu srpskog i hrvatskog naroda. On je istakao da je lider SDA Bakir Izetbegović u potpunosti izgubio političku snagu i sada posredstvom OBA i drugih segmenata bezbednosnog i pravosudnog sistema koji kontroliše pokušava da se politički obračuna s predstavnicima srpskog i hrvatskog naroda. Kritike na račun ove agencije je izneo i Čović, koji je kazao da u ovoj državi nema zaštićenih i privilegovanih i da OBA ne može voditi paralelne sisteme, pratiti i prisluškivati člana Predsedništva po potrebi i zadatku.\nnovosti.rs 'Neko će odgovarati i za srpske žrtve'


Svetski rekorder Duplantis: „U Beogradu očekujem pobedu i osvajanje novog zlata“ | SRPSKI ATLETSKI SAVEZ\nObjavljeno January 24 2022\nNa terenu brz i precizan, u odgovorima kratak i jasan. Sve što ima da kaže prezentuje rezultatom u pozivu koji je izabrao, a to čini do potpunog savršenstva još od svoje 15 godine, zbog čega je odmah proglašen atletskim čudom od deteta. Svetski rekorder je njegovo drugo ime, a do njega je stigao sklonivši sa trona nekoga koji je na tom mestu bio 21 godinu i za koga su mnogi smatrali da će tu ostati zauvek, čuvenog Sergeja Bubku. Švedski atletski dijamant na kome im zavidi ceo svet, 23 – godišnji Armand Gustav „Mondo” Duplantis je planetarni i olimpijski šampion i rekorder u skoku motkom rezultatom 6,18 metara. U srpsku prestonicu Duplantis stiže u martu 2022. da se bori za novo, sedmo zlato u dosadašnjoj karijeri.


Okončan protest ispred Sobranja, za sutra najavljena blokada sednice\nProtest građana Makedonije koji izražavaju neslaganje sa potpisanim dogovorom sa Grčkom o promeni imena te bivše jugoslovenske republike u „Republika Severna Makedonija“, okončan je večeras ispred Sobranja nakon nepuna dva sata okupljanja.\nMIA prenosi da je protest završen mirno, bez incidenata i upotrebe pirotehničkih sredstava, ali uz pojačano prisustvo policije.\nAgencija je prethodno javila da je protest započeo u 20 časova blokadom bulevara „11. oktobra“ i da su se istovremeno pripadnici policije rasporedili ispred zgrade makedonskog parlamenta.\nNavodi se da su učesnici protesta uzvikivali ime predsednika države Đorđa Ivanova, uz povike „Makedonija“ i „Jedno ime imamo“ i pevanje patriotskih pesama.\nOni su naveli da ne prihvataju referendum o novom imenu Makedonije i tražili od premijera Zorana Zaeva i ministra spoljnih poslova Nikole Dimitrova da povuku sporazum, kao i ostavku ministra unutrašnjih poslova Olivera Spasovskog tvrdeći da je on kriv za to što je policija sinoć tukla nedužne građane.\nNa kraju protesta upućen je poziv građanima da se ponovo okupe sutra u 11 časova ispred parlamenta kako bi blokirali sednicu na kojoj će na dnevnom redu biti predlog zakona za ratifikaciju sporazuma s Atinom.\nNa protestu je najavljeno i da će se ovakva okupljanja održavati svake večeri u 20 časova ispred Sobranja sve do povlačenja tog sporazuma.


20/05/2020 - Stranica 2 od 2 - Ozonpress :: internet portal\n//20 maja, 2020\nUdruženje „Savez Srba iz regiona“ poslanika SNS Miodraga Linte je od 2016. dobilo najmanje 20,4 miliona dinara na medijskim i drugim konkursima. Novac se najčešće koristi za izdavanje lista Srpsko kolo koji se bavi temama značajnim za prognane i izbegle kao i Srbe iz regiona, a...\nSrpski internacionalni sudija Milovan Ristić boravio je u Čačku na poziv Nikole Timotijevića, trenera Fudbalskog kluba Gladijatori. Ristić je odradio jedan profesionalni trening sa igračima, dok je sudijama iz Čačka preneo svoja iskustva sa međunarodnih utakmica. Da bi sudija bio...\nZbog obilne kiše koja je jutros padala oko 4 sata, poplavljen je deo Keja u Ciglarskoj ulici. Kako su nam rekli meštani voda je izbijala iz kanalizacije a voda je iz ulica ušla u dvorišta i, koliko se za sada zna, u četiri kuće. Voda se u međuvremenu povukla, ali celim krajem s...


"Rizici novog doba - zaštitite biznis od finansijskog kraha" - 23.06.2020. - Sve o novcu\nHome\tKONFERENCIJE\t„Rizici novog doba – zaštitite biznis od finansijskog kraha“ – 23.06.2020.\nKonferencija „Rizici novog doba: uticaj na poslovanje i imovinu“, biće održana 23. juna 2020. u hotelu Crowne Plaza.\nReč je o konferenciji koja je trebalo da bude održana 1. aprila 2020. ali je odložena zbog pandemije uzrokovane virusom SARS-CoV-2.\nSajber rizici, klimatske promene, odgovornost menadžera – teme su konferencije „Rizici novog doba: uticaj na poslovanje i imovinu“, koja će biti održana 1. aprila u beogradskom hotelu Crowne Plaza.\nO potencijalnim rizicima govoriće predstavnici institucija – Narodne banke Srbije, Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Nacionalnog CERT-a, Vladine Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, Evropske banke za obnovu i razvoj, Udruženja banaka Srbije, Instituta za meteorologiju Fizičkog fakulteta Univerziteta u Beogradu. O mogućnostima preventive govoriće međunarodno poznati stručnjak za sajber bezbednost i istraživač Dragan Pleskonjić, o opasnostima po firme etički hakeri poznavaoci block-chain tehologije, a najnovije trendove u zaštiti od sajber rizika u svetu predstaviće kompanija Sky Express.\nO mogućnostima finansijske nadoknade u slučaju štete govoriće predstavnici osiguravajućih kompanija Wiener Stadtische, UNIQA, DDOR i Generali, a na pitanja o tome koliko je domaća regulativa – kad je reč o odgovornosti menadžera – usklađena sa evropskom, odgovaraće advokat Ljubica Tomić, stručnjak za međunarodno pravo.\nUNIQA investira blizu milijardu evra za širenje poslovanja u CIE\nCEO Summit Beograd održava se onlajn 2. i...\nMeđunarodne nedelje prevencije prevara – 18. i 19....


SPORT Ostali sportovi\t Američki Fudbal\nOSLOBOĐENJE Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine će u januaru gostovati u SAD-u gdje će igrati utakmicu sa domaćom selekcijom. Utakmica se igra 28. januara u StubHub centru u Los Angelesu i to u terminu od... Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine će u januaru gostovati u SAD-u gdje će igrati utakmicu sa domaćom selekcijom. Utakmica se igra 28. januara u StubHub centru u Los Angelesu i to u terminu od 19.30 sati po američkom vremenu odnosno... 1 dan\nDoživotne suspenzije za tri zvaničnika\nRTCG Etički odbor Svjetske fudbalske federacije (FIFA) doživotno je suspendovao trojicu fudbalskih zvaničnika koji su se pred američkim sudovima izjasnili krivim za primanje mita, prenosi Anadolu Agency... Etički odbor Svjetske fudbalske federacije (FIFA) doživotno je suspendovao trojicu fudbalskih zvaničnika koji su se pred američkim sudovima izjasnili krivim za primanje mita, prenosi Anadolu Agency (AA). 2 dan\nFIFA zbog mita doživotno suspendovala trojicu bivših zvaničnika\nPOLITIKA Cirih - Svetska fudbalska federacija (FIFA) saopštila je da je doživotno zabranila rad trojice njenih zvaničnika koji su pred američkim sudovima proglašeni krivim za primanje mita. Doživotno iz fudbala su suspendovani Ričard... Cirih - Svetska fudbalska federacija (FIFA) saopštila je da je doživotno zabranila rad trojice njenih zvaničnika koji su pred američkim sudovima proglašeni krivim za primanje mita. Doživotno iz fudbala su suspendovani Ričard Lai sa Guama,... 2 dan\n24sata.info Etički odbor Svjetske fudbalske federacije (FIFA) doživotno je suspendovao trojicu fudbalskih zvaničnika koji su se pred američkim sudovima izjasnili krivim za primanje mita, prenosi Anadolu Agency (AA). Etički odbor Svjetske fudbalske federacije (FIFA) doživotno je suspendovao trojicu fudbalskih zvaničnika koji su se pred američkim sudovima izjasnili krivim za primanje mita, prenosi Anadolu Agency (AA). 2 dan\nAnadolu Agency Etički odbor FIFA-e doživotno je suspendovao trojicu fudbalskih zvaničnika koji su se pred američkim sudovima izjasnili krivim za primanje mita Etički odbor FIFA-e doživotno je suspendovao trojicu fudbalskih zvaničnika koji su se pred američkim sudovima izjasnili krivim za primanje mita 2 dan\nHABER.BA Jedini stadion na svijetu koji je ugostio Olimpijske igre, Super Bowl i Final Four uništen je u planiranoj eksploziji. Jedini stadion na svijetu koji je ugostio Olimpijske igre, Super Bowl i Final Four uništen je u planiranoj eksploziji. 3 dan\nSportSport.ba Legendarni italijanski fudbaler Alessandro Nesta prethodne dvije godine proveo je na trenerskom mjestu Miamija, ali je odlučio napustiti ovaj američki klub. Legendarni italijanski fudbaler Alessandro Nesta prethodne dvije godine proveo je na trenerskom mjestu Miamija, ali je odlučio napustiti ovaj američki klub. 5 dan\ncafe.ba Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine će, nakon susreta sa Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) 28. januara 2018. u Los Anđelesu, odigrati i prijateljsku utakmicu sa selekcijom Meksika. Kako su naveli iz Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine, meč... Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine će, nakon susreta sa Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) 28. januara 2018. u Los Anđelesu, odigrati i prijateljsku utakmicu sa selekcijom Meksika. Kako su naveli iz Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine, meč sa reprezentacijom koju sa... 6 dan\nBiH 31. januara igra prijateljski meč protiv Meksika\n24sata.info Nogometna reprezentacija Bosne i Hercegovine će, nakon susreta sa Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) 28. januara 2018. u Los Angelesu, odigrati i prijateljsku utakmicu sa selekcijom Meksika, javlja Anadolu Agency (AA). Nogometna reprezentacija Bosne i Hercegovine će, nakon susreta sa Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) 28. januara 2018. u Los Angelesu, odigrati i prijateljsku utakmicu sa selekcijom Meksika, javlja Anadolu Agency (AA). 7 dan\nHABER.BA Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine će, nakon susreta sa Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) 28. januara 2018. u Los Angelesu, odigrati... Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine će, nakon susreta sa Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) 28. januara 2018. u Los Angelesu, odigrati i prijateljsku utakmicu sa selekcijom Meksika, javlja Anadolu Agency (AA). 7 dan\nNEĆE NA SVJETSKO, OSNIVAJU SVOJE TAKMIČENJE: Hoće li Bosna i Hercegovina zaigrati na 'prvenstvu najvećih luzera'?\nSlobodna Bosna Američki fudbalski savez potvrdio je tamošnjim medijima da je preko svoje promoterske kuće “Soccer United Marketing”... Američki fudbalski savez potvrdio je tamošnjim medijima da je preko svoje promoterske kuće “Soccer United Marketing” već krenuo u realizaciju projekta 1 sed\nOprašta se veliki Didier Drogba\nSportSport.ba Legendarni napadač Didier Drogba donio je odluku da okonča bogatu fudbalsku karijeru nakon završetka sezone u američkoj USL ligi. Legendarni napadač Didier Drogba donio je odluku da okonča bogatu fudbalsku karijeru nakon završetka sezone u američkoj USL ligi. 1 sed\nSportSport.ba Putem službene stranice Nogometni savez BiH potvrdio je da će "A" reprezentacija naše zemlje 28. januara 2018. godine odigrati prijateljsku utakmicu protiv Sjedinjenih Američkih Država. Putem službene stranice Nogometni savez BiH potvrdio je da će "A" reprezentacija naše zemlje 28. januara 2018. godine odigrati prijateljsku utakmicu protiv Sjedinjenih Američkih Država. 1 sed\nHABER.BA Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine početkom 2018. godine odigrat će meč na tlu Sjedinjenih... Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine početkom 2018. godine odigrat će meč na tlu Sjedinjenih Američkih Država. 1 sed\nPrvu utakmicu u 2018. godini bh. reprezentacija igra protiv Meksika?\nHABER.BA Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine početkom 2018. godine odigrat će meč na tlu Sjedinjenih Američkih Država. Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine početkom 2018. godine odigrat će meč na tlu Sjedinjenih Američkih Država. 1 sed\nOstali sportoviA AmerikaA KanadaA\nCimet pomaže u sagorijevanju masnih stanica cafe.ba 34 sek dalje...\nBorozan kandidat za najboljeg na svijetu RTCG 9 min dalje...\nPremijer primio svjetskog prvaka Srbića i izaslanstvo HGS-a HRT 15 min dalje...\nLille suspendirao Bielsu zbog posjete bolesnom prijatelju u Čileu? HRT 15 min dalje...\nDa li je ‘Žuti’ novi selektor BiH: Robert Prosinečki dolazi na pregovore u Sarajevo HABER.BA 20 min dalje...\nMuižnieks: Presuda Mladiću još jedan veliki korak u borbi protiv nekažnjivosti 24sata.info 26 min dalje...\nOdbornici u Trebinju u 2018. odreći će se dodatka da bi finansirali pripravnike 24sata.info 26 min dalje...\nPioniri Željezničara savladali Borac SportSport.ba 3 sat dalje...\nLille suspendovao trenera Bielsu SportSport.ba 3 sat dalje...


RTS :: Plaćanje premije za mleko po kvalitetu\nRadio Beograd 1 Plaćanje premije za mleko po kvalitetu\nnedelja, 19. jan 2020, 08:05\nUprava Ministarstva poljoprivrede za veterinu potvrdila je prisustvo afričke kuge divljih svinja u lovištima u Pirotskom i Borskom okrugu. Radi se o teško pristupačnim terenima sa slabo nastanjenim selima, što smanjuje rizik od širenja te bolesti ka područjima sa značajnijom proizvodnjom domaćih svinja.\nU drugoj polovini godine Ministarstvo poljoprivrede planira da uvede plaćanje premije za mleko po kvalitetu. Poznato je da će se mleko razvrstavati u tri klase, ali se još uvek radi na iznosima koje će po tom osnovu dobijati oko 18 hiljada registrovanih domaćih proizvođača.\nU Srbiji u nižim predelima i dalje nema snežnog pokrivača da zaštiti ozime useve od niskih temperatura koje se trenutno kreću oko proseka za ovaj deo godine. Te kulture su dobro pripremljene ušle u period mirovanja, pa mrazevi za sada ne utiču na njihovo stanje.


Кнежевић на отварању Српског културног центра “Коло” у Морахалому\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nKnežević na otvaranju Srpskog kulturnog centra “Kolo” u Morahalomu\nMinistar privrede Goran Knežević prisustvovao je u Morahalomu, u Mađarskoj, svečanom otvaranju Srpskog kulturnog centra „Kolo“, ukupne vrednosti 3,7 miliona evra.\nSvečanom otvaranju prisustvovali su i generalni sekretar predsednika Republike Srbije Nikola Selaković, ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević, ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić, kao i ministar spoljnih poslova i trgovine i šef diplomatije Mađarske Peter Sijarto i državni sekretar ministarstva kulture Mađarske Peter Fekete.\nCentar je izgrađen u okviru projekta „Colour full Cooperation / raznobojna saradnja“ kroz Interreg-IPACBC program prekogranične saradnje Mađarske i Srbije, a u okviru istog projekta, u toku je izgradnja Mađarskog kulturnog centra na Paliću.\nMinistar Knežević je, na bilateralnom sastanku sa ministrom Sijartom uoči svečanog otvaranja, rekao da su odnosi dve zemlje danas bolji nego ikada i istakao da mu je posebno zadovoljstvo što su dobri politički odnosi pretočeni u odličnu ekonomsku saradnju i trgovinsku razmenu, za koju veruje da će ove godine dostići iznos od milijardu evra.\nSijarto je rekao da je na inicijativu predsednika Aleksandra Vučića formiran novi fond za investiranje u jug Srbije i Republiku Srpsku, za koji je Vlada Mađarske opredelila 35 miliona evra. On je rekao da očekuje mnogo uspešnih projekata koji će se finansirati iz ovog fonda.\nMinistar Knežević najavio je mešovitu komisiju Srbije i Mađarske, koja je planirana za kraj oktobra ili početak novembra, i predložio da se tim povodom organizuje i susret privrednika dve zemlje.\nPočetna»Vesti»Knežević na otvaranju Srpskog kulturnog centra “Kolo” u Morahalomu


24-02-2015 18:10 Srbija Stav\nPoznati bloger iz Republike Srpske Srđan Puhalo je na svom blogu objavio tekst u kom je naveo 15 uslova koje bi EU trebalo da ispuni da bi bio prihvaćen od strane RS. Da li je mislio ozbiljno ili ne, procenite sami.\nSrđan Puhalo: (Foto: Fejsbuk)\n1) U pristupnim pregovorima se mora ignorisati postojanje države Bosne i Hercegovine. 2) Na evropskom putu mora Savet ministara Bosne i Hercegovine imati funkciju kancelarijskog filadendrona. 3) Bosna i Hercegovina je najspecifičnija zemlja u Evropi jer u svom sastavu ima Republiku Srpsku, ta specifičnost se mora makismalno uvažavati. 4) U pristupnim pregovorima dogovor lidera političkih partija u kafani, restoranu, vikendici ima istu, a nekad i veću, pravnu težinu kao i dogovor u Parlamentu BiH. 5) Član predsedništva BiH Dragan Čović je legitimni predstavnik interesa Republike Srpske. 6) Legitimni predstavnik Republike Srpske je samo i jedino predsednik Milorad Dodik. 7) Republika Srpska je država u nastajanju i tako se Evropska unija i mora odnositi prema njoj na zvaničnim sastancima. 8) Za utvrđivanje ustavnosti pojedinih odluka, strategija i reformi nadležan je jedino Ustavni sud Republike Srpske. 9) Ako se predložene odluke, strategije i reforme kose sa interesima Rusije Republika Srpska ima pravo da ih odbaci. 10) Ako predložene odluke, strategije i reforme znače prilagođavanje Evropske unije zahtevima Republike Srpske onda nemamo ništa protiv toga. 11) Pregovori o Evropskoj uniji se obavezno prekidaju godinu dana pre lokalnih i opštih izbora. 12) Srpska pravoslavna crkva ima pravo da stavi veto na sve odluke koje su pogubne za srpski identitet i srpsko nacionalno biće. 13) Put ka Evropskoj uniji se ne može graditi sa ljudima koji su osumnjičeni za ratne zločine, ali može sa osuđenima za ratne zločine. 14) Pre bilo kakvih odluka, strategija i reformi Evropska unija mora da uplati 50% novca iz predviđenih IPA fondova, a sa nastavkom saradnje i ostatak u dve tranše novca od po 25% u naredne dve godine. Svi ovi uslovi se moraju bezpogovorno ispoštovati inače ništa od prihvatanja Evropske unije od strane Republike Srpske.\nKosovo, bure baruta!\nEjup Ganić se smeje žrtvama


Oleg Sencov tokom suđenja 2015. godine\nRuski filmski reditelj Askold Kurov dobio je 2011. godine poruku preko društvene mreže Fejsbuk koja je glasila – "Hej, Askolde, moje ime je Oleg i ja sam isto reditelj". Tri godine kasnije, autor ove poruke Oleg Sencov, ukrajinski reditelj, uhapšen je pod optužbom za terorizam na Krimu i sproveden na suđenje u Moskvu. Sledeće 2015. godine osuđen je za planiranje terorističkih napada i ilegalnu trgovinu oružjem na dvadeset godina zatvora.\nPoruke podrške Olegu Sencovu pružili su svetski reditelji na međunarodnim festivalima, Evropski parlament dodelio mu je nagradu Saharov za ljudska prava 2018. godine, tokom 2019. godine održani su protesti podrške Sencovu širom Evrope. Ipak, pažnja svetske javnosti nije dovela do njegovog oslobađanja, pa u ovom trenutku služi petu godinu dvodecenijske robije.\nPriču o suđenju Olegu Sencovu Kurov je odlučio da ispriča u formi dokumentarnog filma pod nazivom "Proces – Država Rusija protiv Olega Sencova", koji je prikazan ove nedelje na Međunarodnom filmskom festivalu Beldocs u Beogradu.\n'Kako funkcioniše rusko pravosuđe'\nKurov za Radio Slobodna Evropa (RSE) kaže da je bio šokiran kada je čuo vest o hapšenju Sencova i da je otišao na prvo ročište tog suđenja "kao Olegov prijatelj".\n"To je gotovo prvi put bio da sam shvatio kako pravosudni sistem u Rusiji funkcioniše. Osećao sam da je situacija apsolutno beznadežna. To je bio očigledno montiran proces, tako apsurdan i kafkijanski. Niko Olegu nije mogao da pomogne. Bilo mi je teško. Kada sam to podelio sa prijateljem, on mi je rekao – Zašto ne napraviš dokumentarac o tome? Onda sam pomislio – Da, to je možda jedina stvar koju mogu da uradim u ovoj situaciji – da ispričam tu priču", kaže Kurov za RSE.\nPrema njegovim rečima, sudski proces koji se vodio protiv Sencova bio je politički motivisan. Naime, njegovo hapšenje usledilo je nakon ruske aneksije Krima 2014. godine, a Sencov je, kako navodi Kurov, bio zapažen građanski aktivista na Krimu i pomagao je ukrajinskoj vojsci tokom aneksije. Ipak, dodaje, njegovo delovanje bilo je isključivo humanitarnog karaktera.\nBilbord ruskog predsednika Vladimira Putina u Kerču\nSencov je, između ostalog, bio optužen za planiranje miniranja spomenika vođe Oktobarske revolucije (1917. godine) Vladimira Iljiča Lenjina u mestu Simferopolj na Krimskom poluostrvu u Ukrajini.\nKurov navodi da tokom suđenja Sencovu nije bilo "pravih dokaza", već samo sumnjivih iskaza da je Oleg Sencov "vođa terorističke grupe".\n"Štaviše, tokom suđenja u Rusiji, u Rostov na Donu, jedan od onih koji su tvrdili da je Oleg organizator terorista priznao je da je bio mučen tokom istrage i bio nateran da potpiše sve papire protiv Sencova. Ali, nije bilo nikakve istrage u vezi sa ovim navodima o mučenju, provera činjenica, sud je samo prešao preko toga i osudio ga (Olega Sencova) na dvadeset godina", navodi on.\nPoster filma "Proces – Država Rusija protiv Olega Sencova"\n'Ni reči o mučenju u zatvoru'\nU filmu Askolda Kurova prikazani su izveštaji ruskih medija o suđenju Sencovu. Kurov navodi da su glavni mediji u Rusiji i sve televizijske stanice pod kontrolom države Rusije, te su njihovi izveštaji, kako tvrdi, bili jasni primeri propagande.\n"Oni (državni mediji) su samo ponavljali iste tvrdnje od početka da je Oleg Sencov terorista, da postoje činjenice i dokazi, kao i svedoci koji su to potvrdili. Nisu izveštavali o navodima o mučenju. U Rusiji ima medija koji su nezavisni, ali to nisu glavni mediji i TV kanali, to su, pre svega, mali internet mediji i jedne novine. Oni su pokušavali da istražuju i prate (suđenje) onako kako se dogodilo."\nKurov kaže da je od početka snimanja filma postavljao sebi pitanje – zašto je država Rusija odabrala Olega Sencova i optužila ga za terorizam?\n"Inicijalno, mislio sam da je to greška jer je to bilo haotično doba, vreme aneksije (Krima), sve što je bilo ukrajinsko postalo je rusko, Ukrajinska tajna služba postala je Ruska tajna služba, došli su novi ljudi u tajnu službu", navodi Kurov.\n"Ali", nastavlja, "sistem funkcioniše tako da kada napravite grešku, ne priznajete je i samo idete dalje".\n"Ta mašina ide samo u jednom smeru, ne vraća se nazad - to je bila moja inicijalna teza. Kasnije sam se složio sa ekspertom, političkim analitičarom Kirilom Rogovim koji je govorio u mom filmu. On je rekao da represivni sistem tako funkcioniše. Predstavnici sistema odaberu nekoga da bi pokazali svima kako će se postupiti prema onima koji se ne slažu i koji pružaju otpor. Bolje je izabrati nekoga ko je poznat, primećen, da bi pokazali da niko nije zaštićen", kaže Kurov.\nKurov navodi da je trenutak kada je Sencov osuđen bio "iznenađujuće najteži trenutak" za njega. Iznenađujuće – zato što je, kako kaže, za ljude koji su pratili suđenje to bilo očekivano.\nOleg Sencov se 2018. godine odlučio za krajnji korak - štrajkovao je glađu tražeći od Rusije da oslobodi sve "političke zatvorenike", ali kasnije prekinuo kako ne bi bio na silu hranjen.\n"Ruski oligarh Mihail Hodorovski pušten je iz zatvora pred Olimpijske igre u Sočiju 2013. godine, kao i članice grupe Pussy Riot. Putin je iskoristio taj trenutak da promeni imidž Rusije. Zato smo se nadali da će Sencov biti pušten na slobodu pred Fudbalsko prvenstvo u Rusiji (2018. godine), ali ništa se nije dogodilo", kaže Kurov.\nI Ukrajinci su bili 'ruska braća'\nKurov navodi da nije siguran kako će njegov film biti prihvaćen u Srbiji, imajući u vidu uticaj Kremlja na prilike u Srbiji.\n"Ponekad u Rusiji čujem one fraze o bratstvu sa Srbijom, ali nekada smo bili braća i sa Ukrajinom, pa više nismo. Na Dan pobede šetao sam Beogradom i video skup na trgu i tamo je bilo sve iz Rusije, kao neka franšiza, doveli su pevače, i druge izvođače, svi su iz Rusije. Izgledalo je pomalo čudno, neko je došao u Srbiju da objasni kako bi Srbi trebalo da se osećaju povodom Dana pobede", kaže on.\nOvaj dokumentarac, kako kaže Kurov, ne može promeniti stvarnost, ali ga ljudi mogu shvatiti kao upozorenje.\n"Ja pre verujem da dokumentarac može da promeni osobu i možda ti ljudi koje dokumentarac promeni mogu da promene svet", zaključuje.


Nije menjala stranke, ostala je verna PDP, partiji u kojoj je takoreći od osnivanja. Ipak, godinama je bila u zapećku, da bi se nakon duže pauze vratila na scenu, i to kao saradnica i pravna savetnica Draška Stanivukovića, piše Srpskainfo.\nPratila ga je u brojnim akcijama, poput razotkrivanja afere "Pelene" i borbe za prava Sanje Popović i njene majke Vukosave, koje su prošle godine nasilno deložirane iz svog stana na Starčevici. Uverena da su majka i ćerka žrtve diskriminacije i korumpiranog pravosuđa, pro bono ih je zastupala na sudu.\nFascinirana likom i delom Draška Stanivukovića, napisala je i knjigu o mladom stranačkom kolegi, koji je nedavno izabran za gradonačelnika Banjaluke. Kako saznajemo, rukopis je spreman za štampu, ali će knjiga biti objavljena kada glavni junak odluči da je najbolji trenutak za to.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: CG želi da se uključi u kulturne rute\nBOGDANOVIĆ-DOMINIONI 13. 03. 2018. 14:26 >> 14:21 1\nCG želi da se uključi u kulturne rute\nCrna Gora je zainteresovana da prije bude prepoznata kao jedna od tačaka kulturnih ruta vina i maslinovog drveta, kazao je ministar kulture Aleksandar Bogdanović.\nKako je saopšteno iz Ministarstv akulture, Bogdanović je sa direktorom Evropskog instituta za kulturne rute, Stefanom Dominioniem razgovarao o saradnji i mogućnostima za uključivanje Crne Gore u postojeće kulturne rute, sa posebnim akcentom na kulturnu rutu vina i kulturnu rutu maslinovog drveta.\n"Bogdanović je istakao da postoji interesovanje da Crna Gora što prije bude prepoznata kao jedna od tačaka navedenih kulturnih ruta, uzimajući u obzir mogućnosti koje ova organizacija nudi za promociju kulture i turizma jedne države", navodi se u saopštenju.\nKako su kazali, bilo je riječi i o kulturnoj ruti praistorijske umjetnosti oslikavanja kamena za koju je predložena mogućnost kandidovanja značajnog crnogorskog lokaliteta Lipci u Kotoru.\n"Sagovornici su ocijenili da je današnja prezentacija dobra prilika da se svi zainteresovani pojedinci i udruženja u Crnoj Gori upoznaju sa mogućnostima koje ova mreža nudi i istakli uvjerenje da će u skorijoj budućnosti i u Crnoj Gori biti sjedište neke nove, evropske kulturne rute", kazali su iz ministarstva.\nBogdanović i Dominioni pozdravili su i zainteresovanost Univerziteta Crne Gore i Univerziteta Donja Gorica da postanu dio te mreže, uzimajući u obzir značajne mogućnosti koje nudi na polju razmjene studenata među Univerzitetima koji su njeni članovi.\n15. 12. 2018. 23\nIzmjenama i dopunama zakona do bolje zaštite kulturnih dobara\nFilmski projekti za promociju Crne Gore\nUbuduće saradnja i između univerziteta\n09:57 Promocija "Glasova iz Doklee" u Kotoru\n09:06 Odabran najgori film svih vremena\n07:35 Farme guše obrazovne programe


Vesti online / Vesti / Srbija / Jug Srbije: Albanci do petka o izlasku na izbore\nŠef Koordinacionog tela za Preševo, Bujanovac i Medveđu Zoran Stanković rekao je u utorak da očekuje da će do petka lideri albanskih partija sa juga Srbije doneti odluku da li će izaći na vanredne parlamentarne izbore.\n"Očekujem da će do petka definitivno biti doneta odluka i da će oni izaći s jedinstvenim stavom. Narodni poslanik Riza Halimi je izneo stav da će izaći sa svojom partijom. Očekujem da će i ostali albanski lideri to učiniti u narednom periodu", kazao je Stanković za Radio-televiziju Srbije (RTS).\nOn je rekao da su svi domaći i međunarodni subjekti, kao i ministar spoljnih poslova Albanije i predsednik skupštine opštine Bujanovac predložili, da se izađe na izbore.\n"Ako izađu u punom broju, oni mogu da imaju dva odbornička mesta, umesto kao do sada jednog. Prema tome, očekujem da će shvatiti da je u njihovom interesu da izađu na izbore", dodao je Stanković.\nKako je objasnio, razgovori sa albanskim liderima trenutno "nisu na jednom mestu", ali se održavaju, i to svakodnevno.\nSRBIJA Albanci sa juga Srbije: Vlada nam ništa ne da, prekidamo razgovore\nSRBIJA Albanci sa juga Srbije neće na studije u Beograd\nUtorak 04.02.2014. 16:32\nKo će njima da.vadi organe?


► Izetbegović: Kosovo ne može biti priznato bez konsenzusa u Predsedništvu BiH\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović izjavio je da Kosovo ne može biti priznato dok za takvu odluku ne bude konsenzusa u Predsedništvu BiH.\n"Nikakva se koplja ne lome na pitanju priznanja Kosova. Tog priznanja ne može biti dok za takvu odluku ne bude konsenzusa u Predsedništvu BiH", rekao je Izetbegović u intervjuu za sarajevski portal Klix.\nOn je naveo da su se mediji i političari u Srbiji i RS obrušili na njega samo zato jer je u intervjuu za Dojče vele ponovio svoj više puta javno iznet stav o priznanju Kosova.\n"Zbog tog stava, kao i stava da nema mirne podele BiH, nazvan sam najvećim neprijateljem Srba, zasedao je Savet za nacionalnu bezbednost Srbije, optužen sam da sam organizovao obuku 9.000 paravojnika i sve je to urađeno, naoko, bez pravog razloga. Ali razloga u politici uvek ima", kazao je on.\nPrema njegovim rečima, "ništa se ne dešava i ne priča slučajno", a "nekim srpskim političarima očigledno treba neprijatelj, pa ga onda, ako ga nema, izmišljaju".\n"Treba im za njihove tvrdnje o navodnoj ugroženosti Srba na Balkanu, koje će zatim pretočiti u deklaracije i dokumente. Naravno da nije istina da ja pravim paravojsku, ali jeste istina da (predsednik RS Milorad) Dodik pravi nukleus nečega što bi moglo biti paravojska", ocenio je bošnjački član Predsedništva BiH.\nIzetbegović je ocenio da se "Dodik poigrava emocijama Srba, raspiruje ratne, separatističke emocije", dodavši da je to "opasna, nepredvidiva igra" i da Dodik vodi srpski narod u pogrešnom smeru.\n"Uveren sam, na kraju će se ispostaviti da je on (Dodik) svojom politikom naneo ogromnu štetu bosanskim Srbima, proizvodeći nestabilnost koja je najviše koštala entitet RS. Ekonomski rast na područjima koja pretežno nastanjuju Bošnjaci je veći, a zaduženost je bitno manja nego u entitetu RS", kazao je on.\nIzetbegović tvrdi da se ti "loši ekonomski rezultati prilično uspešno prikrivaju nacionalističkom retorikom SNSD-a i Milorada Dodika", ali da će, pre ili kasnije, narod u RS "progledati i shvatiti ono što je očigledno".\nOn je dalje kazao da Predsedništvo BiH skoro sve spoljnopolitičke odluke donosi konsenzusom, a da su jedina spoljnopolitička pitanja oko kojih nije bilo konsenzusa ona koja se odnose na otvorena pitanja sa Srbijom i Hrvatskom, kao i pitanja koja se tiču prošlosti.\n"Pitanja iz prošlosti ćemo, uveren sam, u dogledno vreme u velikoj meri prevazići, jer teme koje se tiču događaja iz proteklog rata i presuda Haškog tribunala su opteretile 2017. godinu kao nijednu pre nje. Naravno, negiranje genocida i postojanja udruženih zločinačkih poduhvata, a naročito veličanje i proglašavanje ratnih zločinaca herojima mora prestati", naglasio je Izetbegović.\nOn smatra da će se nastaviti mimoilaženje u vezi sa otvorenim pitanjima koja se odnose na Hrvatsku i Srbiju, jer druga dva člana Predsedništva BiH, Mladen Ivanić i Dragan Čović, smatraju da BiH treba da "prati" stavove Srbije i Hrvatske oko otvorenih pitanja i odnosima sa tim zemljama.\n"Oni smatraju da je ono što je u interesu Srbije ili Hrvatske po automatizmu i u interesu Srba i Hrvata u BiH, a time i u interesu BiH. Ja takvo razmišljanje ne prihvatam", ocenio je Izetbegović.\nOn je naveo da nikada neće prihvatiti da Bosna i Hercegovina u svojim spoljnopolitičkim odlukama "prati" stavove Srbije ili Hrvatske ili bilo koje druge države po bilo kojem pitanju iz oblasti spoljne politike.\n"Bosna i Hercegovina će svoju spoljnu politiku voditi samostalno i isključivo je bazirati na suverenim interesima i pravima Bosne i Hercegovine. Naravno da ćemo pri donošenju odluka uzimati u obzir i stavove drugih pa i susednih država, kao i Evropske unije, prema kojoj imamo obavezu po Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju da približavamo spoljnopolitičke stavove", istakao je bošnjački član Predsedništva BiH.\nPrema njegovim rečima, susedne zemlje će morati da se nauče da odnose sa BiH grade na međusobnom uvažavanju, poštovanju i reciprocitetu.


Stefanović je na sednici skupštinskog Odbora za Kosovo kazao da se ta rešenja "nekima neće svideti".\nŠefa pregovaračkog tima Beograda prethodno su oštro kritikovali poslanici opozicije, ali i pojedini poslanici vladajućih stranaka koji žive na Kosovu, navodeći da su sporazumi štetni po Srbe i da neće biti sprovođeni na severu Kosova.\nStefanović je, takođe, tvrdio da u Vladi nema nesloge oko dogovora sa Prištinom i naveo da su sva dogovorena rešenja u pisanom obliku dostavljena Vladi koja ih je potom usvojila.\nŠef pregovaračkog tima je rekao da Beograd nije i nikada neće priznati nezavisnost Kosova, niti pomaže u uspostavljanju kosovskih institucija, već je jedini cilj Vlade Srbije da se nađu najbolja rešenja da građani ostanu na Kosovu, u svojim kućama i sa institucijama Srbije.\nPrema njegovim rečima, Vlada Srbije ne postiže dogovore zbog EU, a Srbiji niko ne postavlja ultimatume.


Vrijednost stranih investicija u Sloveniji 11,56 milijardi evra - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nVrijednost stranih investicija u Sloveniji 11,56 milijardi evra\n21. okt. 2016. 10:35 Objavljeno u FINANSIJE, VIJESTI IZ SVIJETA\nLJUBLJANA, Ukupna vrijednost direktnih stranih ulaganja (DSI) u Sloveniji iznosila je na kraju 2015. godine 11,56 milijardi evra, a strani vlasnički kapital povećao se za 3,7 odsto u odnosu na prethodnu godinu, objavila je slovenačka centralna banka u najnovijem izvestaju o stanju DSI.\nPrema zvaničnim podacima, DSI u Sloveniji su u poslednjih 20 godina rasle po prosečnoj godišnjoj stopi od 12,4 odsto, prenosi portal Seebiz.\nNajviše novih investicija u prošloj godini odnosilo se na ulaganja u banke i osiguravajuće kuće, dok je ranije preovladavalo interesovanje za investicije u trgovinu i turizam, ali i u prerađivačke djelatnosti.\nSa više od 3,5 milijardi evra uloženih sredstava, najveći strani investitori u Sloveniji dolaze iz susedne Austrije, na drugom mjestu je Švajcarska sa 1,3 milijarde evra, a slede ulagači iz Njemačke, Holandije i Hrvatske.\nStrani ulagači su prošle godine od investicija u Sloveniji ostvarili 478 miliona evra dobiti.\nZanimljivo je da je prinos na kapital koji u Sloveniji ostvaruju strani investitori za 10,8 odsto veći od prosečne dobiti na nivou Slovenije, a i plate njihovih zaposlenih premašuju slovenački prosek za 12,1 procenat, navodi se u tekstu. SEEbiz\nKljučne riječi: izbor, slovenija, strani investitori, ulaganja\nSlovenija najavljuje veća ulaganja u ekonomsku diplomatiju\nSlovenija jedan od značajnijih investitora u BiH


Informacije - Piraeus Banka - Piraeus banka pokrenula akciju - Banke:online/\nPiraeus Banka - Piraeus banka pokrenula akciju //\n// 05.11.2009. 09:54:51\nPiraeus Bank AD Beograd je prva banka u Srbiji koja je podržala projekat Ministarstva za životnu sredinu i prostorno planiranje i akciju „Očistimo Srbiju“ i uključila se u rešavanje problema, planskog prikupljanja i reciklaže papira.\nPiraeus banka je danas u prisustvu visokih zvaničnika, predstavnika medija i građana Vršca postavila prvi reciklažni kontejner u sklopu akcije „Napuni do vrha!“ koju je pokrenula zajedno sa Ministarstvom za životnu sredinu i prostorno planiranje u okviru projekta „Očistimo Srbiju“. U skladu sa svojom strategijom korporativne društvene odgovornosti, a koja podrazumeva unapređenje i zaštitu životne sredine, Piraeus banka je odlučila da donira 18 kontejnera za prikupljanje papira svim gradovima u Srbiji u kojima Banka posluje.\nPostavljanju prvog u nizu kontejnera za prikupljanje papira na lokaciji Dvorska 19, u okviru dvorišta OŠ Vuk Karadžić u Vršcu, prisustvovali su Ministar za životnu sredinu i prostorno planiranje, Oliver Dulić, predsednik opštine Vršac, Čedomir Živković, direktor akcije „Očistimo Srbiju“, Milan Kindjić, član Izvršnog odbora, Piraeus bank AD Beograd, Vladan Marković, direktor marketinga i komunikacija Piraeus banke, Miroslava Nešić-Bikić.\n„Piraeus Bank je svesna uticaja koje svaki pojedinac, ali i kompanija ima na životnu sredinu, kao i da su ekonomske posledice nereagovanja na ekološke promene ogromne. Zato smo mi odlučili da se umesto pasivnog posmatranja, vrlo aktivno uključimo u očuvanje životne sredine i da na ličnom primeru, ali i kroz projekte poput ovog koje je pokrenulo Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja damo svoj doprinos u okviru akcije „Očistimo Srbiju“. – istakla je Miroslava Nešić-Bikić, prilikom potpisivanja ugovora o donaciji reciklažnog kontejnera opštini Vršac.\nNakon potpisivanja ugovora, Ministar Dulić, predsednik opštine Vršac, predstavici Piraeus banke i medija su se uputili ka školskom dvorištu, mestu gde je postavljen reciklažni kontejner.\nTom prilikom prisutnima se obratio i Ministar za životnu sredinu i prostorno planiranje, Oliver Dulić, koji se zahvalio Piraeus banci na donaciji. „Ova inicijativa Piraeus banke trebalo bi da bude dobar primer i drugim kompanijama, kako mogu da se uključe u projekte očuvanja životne sredine.“ – istakao je u svom obraćanju medijima Ministar Dulić.\n„Danas, ovde u Vršcu postavljamo prvi u nizu kontejnera za odlaganje papira i ja bi ovu priliku iskoristila da pozovem sve kompanije, decu, komšije, građane Vršca, da daju svoj doprinos očuvanju šuma i da u skladu sa sloganom ove zajedničke akcije probamo da ovaj naš kontejner „Napunimo papirom do vrha!“– zaključila je u svom izlaganju Miroslava Nešić-Bikić, Direktor marketinga i komuniikacija Piraeus banke.\nPrilikom poste Vršcu, predstavici Piraeus banke su se u okviru iste akcije „Napuni do vrha“, susreli i sa direktorkom Osnovne Škole Vuk Karadžić, kojoj su poklonili i 50 kartonskih kutija za prikupljanje papira.\nTagovi: banke piraeus banka ministarstvo za zivotnu sreditnu i prostorno planiranje\n: Piraeus Banka - Piraeus Banka nastavlja akciju „NAPUNI DO VRHA“ //\n: Piraeus bank - SMS plaćanje postpaid računa VISA karticom //


TO JE KORUPCIJA NA KVADRAT, TRAŽIMO DA SE ISTRAŽI KO JE 2,5 MILIONA EVRA STAVIO DŽEP! ZATO JE ĐILAS NERVOZAN! Vesić: Sutra krivična prijava za Most na Adi! - Informer\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je da će sutra biti podneta krivična prijava za korupciju protiv NN lica za igradnju Mosta na Adi, da će cena spomenika Stefanu Nemanji biti objavljena kada spomenik bude postavljen, a da nije tajna da će Savski trg koštati više od 20 miliona evra\nVesić u intervjuu za Večernje novosti kaže da sada prvi put postoji dokaz, ugovor koji dokazuje korupciju tokom izgradnje mosta na Adi.\nOn dodaje da se u medijima pojavio ugovor između izvođača radova i nepoznate grčke firme u kojem se kaže da će ta kompanija dobiti novac, ako pomenuti izvođač dobije posao.\n"To je korupcija na kvadrat. Nismo uprli prstom ni u Đilasa niti u bilo koga drugog, već tražimo, pošto su taj novac dali Beograđani kroz budžet grada, da se istraži ko je 2,5 miliona evra stavio u svoj džep. Mislim da to nije normalno i da je to posao za tužilaštvo", rekao je Vesić u intervjuu za Novosti.\n"Zato je (Dragan) Đilas nervozan. Jasno mi je da ne može da odgovara zašto je ostavio 1,2 milijarde evra duga Beogradu, ali za ovo može", naveo je Vesić.\nPovodom kritika koje mu se upućuju, kaže da je sve što uradi u Beogradu je ogledalo nesposobnosti onih koji ga napadaju i koji napadaju predsednika Aleksandra Vučića, jer su sve to imali priliku i sami da urade, a nisu.\n"Priliku da se sete da obnove Savski trg i podignu spomenik Stefanu Nemanji imali su i Đilas i Tadić i mnogi pre njih, a nisu. Kada nešto radite nekako mu dođe prirodno da vas napadaju oni koji ne rade ništa", ističe Vesić.\nKada su u pitanju napadi zbog spomenika Stefanu Nemanji smatra da je problem u tome što je taj spomenik simbol Srbije za koju se Vučić bori - "Srbije koja slavi i poštuje svoju istoriju i vladare, ali i ponosno korača ka Evropi, ne ugrožavajući nikog drugog".\n"A oni žele Srbiju koja se izvinjava, nema istoriju, u kojoj se građanima nameću razne ideologije. Zato su toliko histerični oko spomenika, jer će njegovo podizanje biti pečat na pobedu srpske politike u Srbiji i Beogradu. Nije Stefan Nemanja zaslužio da na njemu leče komplekse", poručuje Vesić.\nCenu je, kaže , odredila Vlada i veruje da će kada bude postavljen spomenik to biti i objavljeno.\n"Nema razloga da to ostane nekakva tajna, kao što nije tajna ni da da će Savski trg koštati više od 20 miliona evra", napominje Vecić.\nOnima koji ga kritikuju za inflaciju spomenika, poručuje da će ih biti još veća inflacija.\n"Spomenike će dobiti Mihajlo Pupin, Meša Selimović, Miloš Crnjanski, Jovan Jovanović Zmaj, despot Stefan Lazarević, Vasko Popa, Aleksandar Deroko, kralj Aleksandar, heroji sa Košara, Diana Budisavljević. Mislim i da bi kralj Milan trebalo da dobije spomenik. Svima njima su mnoge prethodne vlasti morale da odaju počast. Za nekog je to možda inflacija spomenika, za mene je naša obaveza prema precima koji su nešto učinili za ovu zemlju i naš narod", ukazukje Vesić.\nNa pitanje da ga predsednik, Vučić zove kad nešto ne valja u gradu, kaže da ga je zvao pre neko , oko jedan posle ponoći, zbog javne rasvete koja nije radila.\n"Sa tim se naši politički protivnici šegače, ali to govori o našem pristupu onim čime se bavimo. Ne možete biti uspešni u svom poslu ako nemate strast, a Vučić je vrlo posvećen svom poslu, a i ja sam", navodi Vesić i podseća da je za poslednjih pet godina obnovljeno skoro 500 fasada.\nNa pitanje zašto ga prati negativan publicitet, odgovara da kada ste sposobniji od drugih, tada je najlakše da vas napadaju. "Ponavljam, sve što uradim u Beogradu je merilo nesposobnosti Dragana Đilasa i njegovih prethodnika. Kao što je sve što Vučić uradi u Srbiji merilo nesposobnosti Borisa Tadića i njegovih prethodnika".\nPovodom stanja u gradskoj kasi kaže da će na kraju sledeće godine, dug grada Beograda biće 295 miliona evra, za skoro 900 miliona manji od onoga što je ostavio Đilas.\n"Budžet Beograda za 2021. biće 1,068 milijardi evra. Tu je i budžet gradskih preduzeća koji će biti veći od milijardu evra. Smanjili smo budžet za nekih 13 odsto zbog epidemije korona virusa, jer su prihodi manji. Posebno sam ponosan to je što se nismo zadužili nijedan dinar, već vraćamo nasleđene Đilasove kredite. Naš fiskalni deficit biće samo 2,52 odsto, odnosno oko dve milijarde dinara. Nastavićemo da 70 odsto budžeta dajemo na saobraćaj, socijalu", objašnjava Vesić.\nZa projekte će biti izdvojeno čak 15,15 odsto budžeta, što je 18,7 milijardi dinara, a to je predviđeno za investicije - Bulevar patrijarha Pavla, vodovod Makiš-Mladenovac, toplovod Obrenovac-Beograd, izgradnju 14 vrtića, 322 raskrsnice sa novim semaforima na kojima će senzori meriti gustinu saobraća i automatski određivati dužinu trajanja zelenog ili crvenog svetla, 100 novih autobusa, četiri nove javne garaže, početak izgradnje metroa...\nNa pitanje koliko je realno da će se Beograđani voziti metroom 2028, kaže da to garantuje.\n"Država je obezbedila 4,4 milijarde za ovaj projekat, imamo političku volju, završili smo sve što je neophodno, Francuzi projektuju metro u etapama, usvaja se Zakon o metrou i počinjemo izgradnju", zaključio je Vesić.\nSrbija Goran Vesić Dragan Đilas Most na Adi korupcija miloni Tužilaštvo istraga krivična prijava Beograd


Počeo razvoj informacionog sistema E-inspektor 2 i nadogradnje BIMS-a - RTV SLON\nPočeo razvoj informacionog sistema E-inspektor 2 i nadogradnje BIMS-a\n– Zahvaljujemo USAID što su prepoznali važnost dalje digitalizacije i modernizacije postojećih informacionih sistema Federalne uprave za inspekcijske poslove, kao kontrolnog mehanizma od izuzetne važnosti za poslovnu zajednicu i razvoj poslovnog okruženja. Projekat će omogućiti značajan iskorak u smislu poboljšanja funkcionalnosti, efikasnosti i učinkovitosti inspekcija, a kroz ova unapređenja će biti ojačani i postojeći antikorupcijski mehanizmi Federalne uprave za inspekcijske poslove. „E-inspektor 2“ će također donijeti nove, iznimno važne funkcije –analizu rizika, generisanje i analizu izvještaja, te omogućavanje samoprocjene privrednim subjektima u smislu stepena usklađenosti poslovanja sa zakonom. Nadogradnjom BIMS-a će se, između ostalog, uspostaviti i novi moduli i mogućnosti za izvještavanje, što će doprinijeti i bržem, transparentnijem i jeftinijem pružanju usluga poslovnim subjektima, kao i povezivanju i ubrzavanju administrativnih procesa u BiH. Nadam se da će ovaj projekat poslužiti kao primjer za unapređenje inspekcijskih sistema na nivou kantona u FBiH, ali i izvan BiH – izjavio je Anis Ajdinović, direktor Federalne uprave za inspekcijske poslove.\nPrethodni članakDom naroda usvojio Zakon o finansijskoj konsolidaciji zdravstvenih ustanova\nSljedeći ČlanakPremijer Novalić i predstavnici EBRD-a razgovarali o ključnim projektima Vlade FBiH