Tako na primer za popularni program Avira, CIA haker kaže da je "lak za izbegavanje". Nemačka kompanija je u saopštenju rekla da je popravila "mali propust" samo nekoliko sati nakon što je WikiLeaks objavio dokumenta.\nKada je u pitanju anti-virus Comodo, CIA ima oprečne komentare. Jedan haker kaže da je Comodo "bol u du*etu. Hvata sve, dok ga ne nateraš da se zaustavi". Ipak, on tvrdi da verzija šest nije toliko efikasna. Predstavnici Comoda su izjavili da je trenutno aktuelna verzija 10, u kojoj su popravljeni svi propusti.\nKaspersky Lab je jedan od vodećih proizvoda kada je u pitanju zaštita vašeg kompijutera, ali on vas možda neće zaštiti od CIA-e. "Greška u kodu nam omogućava da prevaziđemo zaštitu Kasperskog", pisao je haker. Osnivač Judžin Kasperski je odbacio taj komentar, i izjavio da je greška koju je pronašla CIA popravljena pre nekoliko godina.\nCIA je izgleda imala "sladak" trik kojim je porazila i AVG, a holandska kompanija Avast, vlasnik AVG-a, još priprema saopštenje. Možda najlošije komentare dobio je finski F-Secure, koji je haker opisao kao "proizvod nižeg ranga koji nam pričinjava minimalne probleme".\nViše iz ove kategorije « Dan kada su građani Beograda hrabro pojurili teroriste\tČovečanstvo pada na ispitu - oko 20 miliona ljudi gladno »


SPASIMO KOSANČIĆEV VENAC: ZAHTEV ZA ODLAGANJE SEDNICE - ZIP\nSPASIMO KOSANČIĆEV VENAC: ZAHTEV ZA ODLAGANJE SEDNICE\nČuveni pejzaž srca Beograda, onaj topli i rustični skyline Kosančićevog venca koji se nalazi na svim fotografijama, bezmalo od kada postoje fotoaparati, može trajno biti uništen pohlepom i tajnim dogovorima ukoliko to ne sprečimo.\nKosančićev venac decenijama nosi epitet zaštićenog kulturnog dobra. Saborna crkva, Konak kneginje Ljubice, ostaci srušene biblioteke 1941, kaldrma, samo su neki od detalja koji podsećaju na istoriju iz 18 veka. Međutim, gradska vlast u najstarijem delu grada, ipak, planira urbanizaciju na mestu istorijskog dragulja Beograda.\n„Graditi jednu veliku hotelsku zgradu i stambenu zgradu, za nas to mora da bude jedno zaista skandalozno rešenje i odluka ljudi koji ne vole ovaj grad. Da volimo ovaj grad, mi bismo se brinuli o njegovim vredonstima, o njegovoj zaštićenoj zoni, o onome što čini njegovu prošlost, što čini duh ovoga grada, a ne još jedna komercijalna investicija i urbanistička rešenja koja će nam još udaljiti ono što je naš grad“, poručuje Irina Subotić iz Evrope Nostre – međunarodne organizacije za očuvanje kulturno-istorijskih spomenika.\nUspeli smo da prethodnu javnu raspravu prekinemo, koja je bila organizovana u decembru, na vrhuncu epidemije, čime se pokušalo da javnost bude isključena iz javne rasprave, a sada, kršeći procedure i po hitnom postupku zakazan je nastavak ove šarade dok traju godišnji odmori.\nEvidentna je nervoza gradskih čelnika da proguraju što više štetnih i lukrativnih planova do beogradskih izbora, ali ovo im ne smemo dozvoliti.\nPozivamo sve zainteresovane građane da potpišu zahtev (u prilogu) za odlaganjem sednice Komisije za planove Skupštine grada Beograda i vrate na početak procedure gde će profesionalna i stručna udruženja zajedno sa zainteresovanim građanima zajedno pisati plan o zaštiti i razvoju Kosančićevog venca strogo poštujući kulturno-istorijski značaj samog jezgra Beograda.\nPreuzmite zhtev, potpišite i podnesite na pisarnicu Gradske uprave Grada Beograda.\nProdaja LUX stanova na Kosančiću:\nJuly 25, 2021 Leave a Comment on SPASIMO KOSANČIĆEV VENAC: ZAHTEV ZA ODLAGANJE SEDNICEsrce grada\nNELEGALAN OBJEKAT NA VRAČARU PROFESORA ARHITEKTONSKOG FAKULTETA – UGROŽAVA SUSEDNU ZGRADU!\nPRIJAVITE SVOG KRIMI GRADITELJA


Tegeltija zaobilazi aferu “poput kiše oko Кragujevca”\n”Predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija “poput kiše oko Кragujevca” pokušava zaobići i zataškati aferu zabrane ulaska u BiH državljanima Srbije”, ukazala je Aleksandra Pandurević, član Glavnog odbora SDS.\n”Predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija “poput kiše oko Кragujevca” pokušava zaobići i zataškati aferu zabrane ulaska u BiH državljanima Srbije. Umjesto da se obrati direktno OBA i zatraži spiskove i sve informacije, Tegeltija pred javnošću pravi predstavu od obraćanja nerelevantnim institucijama poput Službe za poslove sa strancima. Na sjednici Izvršnog obavještajnog odbora, kojim predsjedava, a koji je mjesto za otvaranje ovog pitanja, Tegeltija nije riječ progovorio, ali zato piše nenadležnim agencijama”, izjavila je Aleksandra Pandurević, član Glavnog odbora SDS.\nPredsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija, ističe ona, ”prema članu 9. Zakona o OBA, nadzire rad OBA i snosi političku odgovornost za njen rad”.\n”Takođe, on je na čelu Izvršnog obavještajnog odbora koji treba da održava jednom mjesečno i ima pravo da od OBA traži sve informacije, kao i reviziju i istragu ako postoji sumnja da je došlo do nekih zloupotreba i nezakonitosti. Šta je Tegeltija od toga uradio? Ništa!”, objašnjava Pandurevićeva.\nOna tvrdi da Tegeltija ima odlične savjetnike za bezbjednost, iskusne bezbjednjake, i da je sigurna da itekako dobro zna da mu niko drugi sem OBA ne smije dostaviti spiskove jer bi tim počinio krivično djelo, ali da Tegeltija uporno izbjegava da radi svoj posao i suoči se sa OBA.\n’’ Zakon o zaštiti tajnih podataka propisuje da ‘zakonski korisnik koji od ovlašćenog lica dobije tajni podatak ne smije ga bez saglasnosti stavljati na raspolaganje drugim korisnicima’. Da je Služba za strance dostavila spiskove Tegeltiji, prema Кrivičnom zakonu, odgovorni bi mogli biti osuđeni na zatvorsku kaznu u trajanju od šest mjeseci do pet godina! Prije nego što javnosti plasira informaciju da je podatke zatražio i od komšija, tetki i strina, pozivamo ga da počne raditi svoj posao, sazove Izvršni obavještajni odbor i zatraži OBA inspekciju ovih odluka”, navodi Pandurevićeva.\nAleksandra Pandurević naglašava da i srpski član Predsjedništva Milorad Dodik, prema zakonu, ima pristup podacima svih stepena tajnosti.\n”Dodik je, takođe, morao od OBA zatražiti podatke o licima kojima je zabranjen ulazak u BiH i razlozima zabrane. Ukoliko postoji sumnja da je došlo do zloupotreba, Dodik je morao od glavnog inspektora OBA zatražiti da izvrši inspekciju, reviziju ili istragu. Da on i Tegeltija rade svoj posao ne bi se dešavale ovakve stvari da ugledni intelektualci iz Srbije ne mogu ući u BiH”, zaključila je ona.\nNEWER POSTKijev nema izbor, osim da pregovara sa Rusijom\nOLDER POSTGlasanje Srbije primjer prinude na rusofobiju


Br. 31 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 32 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 33 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 34 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 35 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 36 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 37 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 38 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 39 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 40 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 41 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 42 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 43 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 44 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 45 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 46 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 47 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 48 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 49 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 50 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 51 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 52 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 53 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique\nBr. 54 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 232 smeštajna objekta u Martinique


Opozicija traži vanredne izbore - Klix.ba\nMakedonija Opozicija traži vanredne izbore\n5.12.2010. u 21:38\nNajveća opoziciona stranka u Makedoniji, Socijaldemokratski savez Makedonije (SDSM) zatražila je danas raspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora.\nPredsjednik SDSM-a Branko Crvenkovski rekao je nakon današnjeg protestnog marša opozicije u Skoplju da je došlo vrijeme da se nakon "katastrofalnog vladanja" makedonskog premijera Nikole Gruevskog raspišu vanredni parlamentarni izbori.\nCrvenkovski je pred svojim pristalicama izjavio da će poslanička grupa SDSM u Sobranju zatražiti usvajanje prijedloga zakona o izbornom zakonu, prijedlog za formiranje anketne komisije za utvrđivanje podataka u izbornom zakonu i prijedlog odluke o raspuštanju parlamenta.\nSDSM je najveća opoziciona stranka u Makedoniji, a protesni marš podržali su i Srpska partija Dragiše Miletića i Turska partija Adnana Ćahila. Na današnjem protestnom maršu učestvovalo je oko 50.000 ljudi.


Britanija odbila da izruči hakera u SAD – Personal magazin\nBritanski haker, Geri MekKinon neće biti izručen SAD, gde njega optužuju za upadanje u vojne kompjuterske sisteme, saopštila je ministar unutrašnjih poslova Velike Britanije, Tereza Mej. Prema rečima Mej, ona…\nBritanski haker, Geri MekKinon neće biti izručen SAD, gde njega optužuju za upadanje u vojne kompjuterske sisteme, saopštila je ministar unutrašnjih poslova Velike Britanije, Tereza Mej.\nPrema rečima Mej, ona je blokirala izručenje MakKinona zbog straha da SAD mogu da prekrše njegova prava. Prema zaključcima lekara MakKinon, koji pati od sindroma Aspergera, može da izvrši samoubistvo ukoliko bude izručen.\nAmerički tužioci optužuju MekKinona za najveće hakerisanje sistema u istoriji Pentagona, ali on sam tvrdi da je samo pokušavao da pronađe dokaze o postojanju NLO. Borba oko isporučenja MakKinona u SAD traje već 10 godina.\nBritanija odbila da izruči hakera u SAD was last modified: October 17th, 2012 by Redakcija


Kalemljeni paradajz osvaja rusko tržište – ASinfo Portal\nKalemljeni paradajz osvaja rusko tržište\n11.09.2021. / 12:50\nBANJALUKA – Na rusko tržište isporučeno je 72.000 komada hibridnog kontejnerskog rasada paradajza iz BiH nakon što je uspješno završena fotosanitarna i ostale inspekcijske kontrole, potvrdio je u petak ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac.\nSadni materijal povrća firme “Adria-Hishtil” iz Čapljine poslat je u Rusku Federaciju u dvije pošiljke, prvih 36.000 komada 24. avgusta, a ostatak 7. septembra ove godine.\n“Naši intenzivni pregovori sa ruskom stranom imali su za rezultat pozitivne vijesti za domaće poljoprivrednike. Uspjeli smo da isporučimo sadni materijal povrća u Rusku Federaciju, koja je naš važan spoljnotrgovinski partner“, kazao je Košarac.\nKako je kazao, uspješan plasman sadnog materijala povrća na zahtjevno rusko tržište daje im uvjerenje da će u narednom periodu ovaj posao biti nastavljen u korist domaćih proizvođača.\n“Uvjeren sam da će uspješna saradnja otvoriti prostor i za druge proizvođače iz RS i FBiH kako bi svoje proizvode plasirali na rusko tržište“, rekao je Košarac.\nSekretar Udruženja poljoprivrede, vodoprivrede, ribarstva, prehrambene i duvanske industrije u Privrednoj komori RS Dragan Šepa smatra da imamo veliki potencijal za proizvodnju sadnog materijala što je veoma značajno za domaća privredna društva.\n“Radimo na otvaranju novih tržišta, a samim tim štitimo i domaću proizvodnju. Našim proizvođačima izvoz je posebno bitan, jer povećavaju proizvodnju i sklapaju nove dogovore sa inostranim kupcima“, kazao je Šepa za “Glas Srpske”.\nOn je istakao da se povećanjem proizvodnje i spoljnotrgovinske razmjene otvaraju i nova radna mjesta, te da je cilj unapređenje i jačanje spoljnotrgovinske razmjene i izlazak na nova tržišta.\nU kompaniji “Adria-Hishtil” iz Čapljine kazali su za “Glas Srpske” da su na ruskom tržištu drugu godinu zaredom te da je sve više kupaca iz te zemlje zainteresovano za njihove kalemljene sadnice paradajza.\n“Oni nisu imali iskustva sa ovakvim sadnicama koje daju kvalitetnije plodove, ali i imaju veći prinos“, kazali su iz čapljinske firme i dodali da je prošla godina zbog virusa korona usporila proizvodnju, ali da nisu odustali od ruskog tržišta, niti je ono odustalo od njih.\nPrema njihovim riječima, sve ukazuje da će iduća godina biti bolja, jer se novi kupci iz Rusije već javljaju kako bi naručili sadnice paradajza iz Čapljine. Glas Srpske\nTagovi: kalemljeni paradajz


Bliži se kraju ovogodišnja dodela podsticajnih sredstava poljoprivrednim proizvođačima prema konkursu Opštine Gornji Milanovac. Danas je sa Predsednikom opštine novih 79 nosilaca poljoprivrednih domaćinstava potpisalo svoje ugovore, a za kompletno rešavanje preostalo je još oko stotinu zahteva. Na ovogodišnji konkurs za dodelu podsticajnih sredstava konkurisalo je čak 838 poljoprivrednih proizvođača, a sa današnjim danom je podsticaje ostvarilo njih 724.\nPredsednik opštine je izrazio veliko zadovoljstvo što se ove godine konkursu odazvao veliki broj poljoprivrednih proizvođača i odlučio se na ne mala ulaganja u obnovu mehanizacije, stočnog fonda, podizanje zasada i različita unapređenja dosadašnje proizvodnje. Na ovaj način, istakao je, direktno ulaganje u poljoprivredu na teritoriji Opštine Gornji Milanovac, građana i Opštine kreće se oko 80.000.000 dinara.\nOpština Gornji Milanovac izdvojila je ove godine rekordan iznos od ukupno 36.950.000,oo dinara za podsticaje u poljoprivredi, delom kroz agrarni budžet, delom kroz dva rebalansa ovogodišnjeg budžeta Opštine. Korisnici podsticajnih sredstava su poljoprivredni proizvođači sa registrovanim poljoprivrednim gazdinstvom na teritoriji naše opštine, za različite namene u okviru poljoprivredne proizvodnje, prema Programu na koji je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i zašite životne sredine dalo svoju saglasnost.\nPodsećamo da je Opština Gornji Milanovac kroz agrarni budžet obezbedila i sredstva za nabavku protivgradnih raketa, naknade protivgradnim strelcima, za kalcifikaciju zemljišta, posetu poljoprivrednom sajmu i pomoć udruženjima iz oblasti poljoprivrede.


EU odlaže odluku o pregovorima sa Severnom Makedonijom i Albanijom - Infobrif\nObjavljeno 14.06.2019. u 18:25 poslednja izmena 14.06.2019. u 19:11\nEU neće u junu doneti odluku o otvaranju pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, već će se tom pitanju vratiti ponovo, najverovatnije na jesen, saznaje RTS u diplomatskim izvorima u Briselu.\nTakav ishod je kompromis između stavova zemalja članica koje se protive otvaranju pregovora sa dve balkanske zemlje i onih koji su podržale preporuku Evropske komisije da se pristupni pregovori otvore već u junu.\nSadašnji nacrt odluke o kojem i dalje raspravljaju diplomatski predstavnici zemalja članica kaže da će se EU „vratiti ovom pitanju kako bi donela pozitivnu odluku što je pre moguće, a najkasnije do septembra 2019. godine“.\nMeđutim, konačna formulacija biće poznata možda tek na sastanku Saveta ministara 18. juna, koji će raspravljati o napretku zemalja Balkana u procesu proširenja i o tome usvojiti zaključke.\nU pripremnoj debati za taj sastanak zemlje naklonjene proširenju na Balkan, u koje spadaju istočnoevropske članice – Austrija, Italija, Grčka i druge, zalažu se da odlaganje bude što kraće i da pregovori, bar sa Severnom Makedonijom, budu otvoreni već u julu.\nSa druge strane, skeptične zemlje, Francuska, Holandija i Danska, protive se prejudiciranju pozitivne odluke u tekstu zaključaka i traže duže odlaganje, do kraja godine.\nNemačka kancelarka Angela Merkel već je prenela makedonskom premijeru Zoranu Zaevu da će Bundestag o otvaranju pregovora odlučiti u septembru.\nIako mnogi u Briselu Albaniju i Severnu Makedoniju posmatraju u paketu, neke zemlje članice već su naznačile da će zeleno svetlo dati samo Skoplju, pa nije isključeno da će doći do „razdvajanja“ dve zemlje i da Albanija ni do kraja godine ne otvori pregovore, ocenjuju izvori u Briselu.\nSavet ministara opštih poslova EU će 18. juna na zasedanju u Luksemburgu usvojiti detaljne zaključke o procesu proširenja i napretku pojedinačnih zemljama, uključujući i Srbiju.\nVučićeva savetnica reagovala na tekst Tima Maršala: Pogrešno predstavljanje Srbije je veoma loše\nSumnjiva smrt u hotelu na putu Priština-Skoplje, naložena istraga


Amerika strahuje od Snoudena - 11.05.2016, Sputnik Srbija\nDirektor nacionalne obaveštajne službe SAD Džejms Kleper smatra da bi bivši saradnik američkih obaveštajnih službi Edvard Snouden mogao da otkrije još niz... 11.05.2016, Sputnik Srbija\n11:11 11.05.2016 (Osveženo: 11:12 11.05.2016)\n„Postoje pretpostavke da on ima mnogo više dokumenata u elektronskoj formi koje bi mogao da otkrije kada bude hteo“, rekao je Kleper u intervjuu za list „Vašington post“.\nŠef obaveštajne službe rekao je da još ne mogu tačno da se procene razmere negativnih posledica curenja tajnih dokumenata. Kleper je naglasio da je Snoudenovo objavljivanje dokumenata dovelo do toga da terorističke grupacije počnu više da „brinu o bezbednosti“ i da ubrzaju prelaz na sisteme za šifrovanje podataka.\n21 Februar 2016, 10:15\nSnouden je u junu 2013. godine predao novinama „Vašington post“ i „Gardijan“ niz tajnih materijala o programima internet nadzora obaveštajnih službi SAD i velike Britanije. Tokom leta američke vlasti poništile su mu pasoš, zbog čega je Snouden morao da provede neko vreme u tranzitnoj zoni moskovskog aerodroma.\nZatim je Rusija obezbedila Snoudenu privremeni azil na period od godinu dana, pod uslovom da zaustavi svoje aktivnosti protiv SAD. Prvog avgusta 2014. godine Snouden je dobio trogodišnju boravišnu dozvolu koja mu omogućava da putuje ne samo po Rusiji već i van nje.


Amerikanci najbogatija nacija sveta, pretekli Švajcarce\nTanjug 23. septembra 2019. 11:15\nMINHEN – Amerikanci su sada najbogatija nacija na svetu jer su pretekli Švajcarce, dok se u ostatku sveta postepeno „topi“ bogatstvo, kao posledica zbrke oko Bregzita i američko-kineskog trgovinskog rata, pokazuju rezultati jednog istraživanja.\nPrema najnovijem „Izveštaju o globalnom bogatstvu“ nemačke osiguravajuće kuće Alijanc (Allianz), prosečna neto finansijska imovina ljudi koji žive u SAD iznosi 184.411 evra (203.128 dolara) po glavi stanovnika, u odnosu na 173.838 evra koliko iznosi privatno bogatstvo jednog Švajcarca.\nNavedeni podaci su za 2018. godinu, prenosi Raša tudej.\nUspon SAD na sam vrh liste najbogatijih nacija uglavnom se duguje snazi dolara, kao i američkim domaćinstvima koja su glavni pokretač rasta globalnog protoka sredstava, budući da dve trećine od svih ušteda u industrijalizovanim zemljama potiče iz SAD-a, poručuju iz te osiguravajuće kuće.\nU izveštaju se navodi i da je nova štednja uknjižila globalni rekord, s obzirom na to da je porasla za 22 odsto na više od 2.700 milijardi evra. To je pripisano prošlogodišnjoj poreskoj reformi u SAD, zahvaljujući kojoj su građani SAD-a povećali nove uštede za 46 odsto.\nIako su SAD zauzele prvo mesto u izveštaju, Švajcarska je i dalje u vrhu kada se radi o bruto finansijskoj imovini po glavi stanovnika, sa cifrom od 266.318 evra u odnosu na 227.364 evra koliko iznosi za SAD.\nMeđutim, nivo zaduženosti u Švajcarskoj je daleko veći nego u SAD-u zbog broja hipoteka.\nI Švajcarska i SAD su, takođe, daleko ispred trećeplasiranog Singapura, gde ukupno neto finansijsko bogatstvo po glavi stanovnika iznosi samo 100.370 dolara.\nGeneralno gledano, izveštaj Alijanca je prilično pesimističan u pogledu perspektiva globalnog bogatstva, a takođe je ukazano da je rast globalnog finansijskog bogastva u 2018. pao za 0,1 procenat, prvi put od finansijske krize 2008. godine. Za to su okrivljeni trgovinski rat između SAD i Kine, neizvesnost oko Bregzita koja je povećala geopolitičke tenzije i „pooštravanje monetarnih uslova“.\nUskoro sporazum SB i vlade:Kreće Projekat hitnog odgovora\nGorenje Home uspešno okončalo pregovore sa Emotionom – poc


– Sudija, policajac i direktor u trci za nasljednika Danijele Novaković\n– CJB Banjaluka protiv sudije Pejovića podnio izvještaj tužilaštvu\n– Mjesto zamjenika pravobranioca u Banjaluci žele: Borislav Jeličić, Zoran Gvozdenović i Andrej Obradović\nBANJALUKA, Kandidati za novog pravobranioca Republike Srpske su aktuelni direktor Agencije za mirno rješavanje radnih sporova RS Borislav Radić, sudija banjalučkog Osnovnog suda Nebojša Pejović protiv kojeg je policija vodila istragu u vezi sa FAM “Jelšingrad“ u stečaju i bivši načelnik Jedinice za suzbijanje privrednog kriminaliteta MUP-a RS Milimir Govedarica, saznaje portal CAPITAL.\nKonkurs za novog pravobranioca RS i zamjenika pravobranioca u sjedištu zamjenika u Banjaluci zatvoren je prije 15-ak dana, a kako saznajemo uslove je ispunilo šest kandidata i to tri kandidata za pravobranioca, a tri za zamjenika.\nUslove za zamjenika pravobranioca ispunili su Borislav Jeličić, Zoran Gvozdenović i Andrej Obradović.\nKandidat za „državnog advokata“ RS Borislav Radić je za CAPITAL potvrdio da se prijavio na konkurs te istakao da smatra da može odgovoriti zahtjevima koje ova funkcija traži.\n„Vjerujem da ta institucija može postati prepoznatljiva i da mogu izvršiti konsolidaciju određenih poslova i stvari koji su u posljednjem periodu pratili tu instituciju“, rekao je Radić.\nOn je istakao da se ne plaši pritisaka kojima je ova institucija izložena niti negativnih komentara koji se u javnosti u posljednje vrijeme često mogu čuti kada se spomene rad Pravobranilaštva.\n„Da se plašim pritisaka i da imam bilo kakvu dozu sumnje da se neću sa tim nositi, sigurno se ne bih prijavio na konkurs. Da li će pritisaka biti i da li ih je bilo, to ne mogu komentarisati. Hoću da vjerujem da će svi, ko god bio izabran, raditi u skladu sa zakonom i nadležnostima te institucije“, naglasio je on.\nMilimir Govedarica je bio načelnik Jedinice za suzbijanje privrednog kriminaliteta MUP-a RS, a ministar Dragan Lukač ga je sa te funkcije smijenio početkom 2015. godine i premjestio na mjesto zamjenika načelnika CJB Trebinje.\nTrenutno obavlja funkciju glavnog inspektora za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma u Upravi za borbu protiv terorizma MUP-u RS.\nŠto se tiče trećeg kandidata za pravobranioca RS Nebojše Pejovića, mediji su ranije prenijeli da je umiješan u brojne nezakonite radnje, među kojima je i slučaj FAM “Jelšingrad“ u stečaju.\nCentar javne bezbjednosti (CJB) Banjaluka podnio je 2012. izvještaj banjalučkom Okružnom tužilaštvu protiv četvoro osumnjičenih za zloupotrebu službenog položaja tešku blizu dva miliona KM u slučaju nekadašnjeg banjalučkog giganta preduzeća FAM “Jelšingrad“, među kojima je bio i sudija Pejović.\nSvi oni su, prema izvještaju CJB Banjaluka, prekršili zakon i zloupotrijebili položaj, kako bi firmi „Euromotor“ pribavili zaradu od 1,85 miliona KM.\nPrema Zakonu o pravobranilaštvu RS, pravobranioca i zamjenika pravobranioca bira Narodna skupština Republike Srpske na prijedlog ministra pravde.\nPravobranilac i zamjenik se biraju na četiri godine, uz mogućnost ponovnog izbora. Nakon ponovnog izbora funkcija zamjenika je stalna.\nZakon je jasan, ali je sadašnja procedura izbora diskutabilna sa pozicije ovlaštenog predlagača.\nPrvog čovjeka Pravobranilaštva, kao jedne od najbitnijih institucija RS i institucija koja je pod budnim okom javnosti zbog mnogih pritisaka koji se na nju vrše, Narodnoj skupštini trebalo bi da predlaže Vlada RS, a ne direktno ministar pravde.\nUostalom, Vlada, a ne resorni ministri, je predlagač kandidata kod mnogo nižih funkcija nego što je to pravobranilac. To bi svakako trebalo uzeti u obzir prilikom donošenja novog Zakona o pravobranilaštvu.\nDruga korisna izmjena bi bila i način izbora zamjenika pravobranioca. Gradovi i opštine trenutno nemaju nikakav uticaj izbor zamjenika koji sutra treba da štite interese lokalne zajednice na sudovima. Grad ili opština u kojoj je sjedište zamjenika trebalo bi da ima makar jednog predstavnika u komisiji koja ocjenjuje da li kandidati ispunjavaju uslove konkursa, što sada nije slučaj.\nPritisci, smjene i ostavke\nFotelje pravobranioca RS i zamjenika pravobranioca u Banjaluci ostale su upražnjene nakon što su bivši glavni pravobranilac Danijela Novaković i njen zamjenik Mirko Stojčinović u februaru ove godine podnijeli ostavke.\nNjihovim ostavkama prethodila je burna rasprava na sjednici Narodne skupštine krajem prošle godina na kojoj je Novakovićeva iznijela brojne zamjerke na rad zamjenika pravobranioca u Banjaluci, te otkrila da joj je prijetio zbog njenog angažovanja da se ispoštuje zakonska procedura u slučaju zemljišta Poljoprivredne škole u Banjaluci.\nNovakovićeva je nedavno preminula, dok je Stojčinović imenovan za pomoćnika direktora za poslove nadzora u Republičkoj upravi za geodetske i imovinsko-pravne poslove RS.\nTagovi: borislav radicizborkandidatikonkursmilimir govedaricanebojsa pejovicpravobranilacpravobranilastvo rsvazno\nRadić: U Srpskoj trend rasta sporazumno riješenih radnih sporova\nRadić: Riješeno 1.300 radnih sporova


Vreme 1122 - Zene u javnom govoru (2): Hleb i ruze sa trnjem\nZa razliku od načina na koji se u javnosti percipiraju političari, čini se da je za političarke uvek bitno kako izgledaju, te da će javnost, ako im se ne sviđa šta političarka govori ili radi, uvek prvo komentarisati njihov izgled. Paradoks je što žena na javnoj sceni teško može da nađe pravu meru. Nagrabusila je ako, po nekakvim nejasnim merilima, nije dovoljno privlačna, a slučaj Nevene Adžemović pokazuje da je nagrabusila i ako je "preterano" privlačna\nSto dve godine otkako je, zahvaljujući Klari Cetkin, u Kopenhagenu ustanovljen Međunarodni dan žena i okruglo sto godina otkad su tekstilne radnice u Lorensu, Masačusets, protestovale tražeći "hleb i ruže", odnosno, ekonomsku sigurnost i uvažavanje, čini se kao da neke bitke nisu dobijene do kraja. U senci pregovora o postizbornim koalicijama i sastavu buduće vlade, odvija se nešto što bi se moglo opisati kao mali rat, rat protiv žena u politici. Prva, ali ne i jedina meta ovog rata, jeste Nevena Adžemović, poslanica Nove Srbije, izbrana na listi Srpske napredne stranke. Njen ulazak u parlament ovih dana služi za opštu zabavu, intrigiranje i zgražavanje pojedinih medija i javnosti. "Greh" Nevene Adžemović, ujedno i razlog zašto se o njoj priča, jeste to što je krajem devedesetih bila članica grupe "Models", petočlanog sastava oskudnih muzičkih, ali raskošnih fizičkih atributa. Bliski susreti svake vrste između politike i estrade nužno intrigiraju javnost, ni zbog čega drugog, nego zbog tabloidnosti koja je uvek u prirodi takvih veza. Naslovi u domaćoj štampi koji senzacionalistički poručuju da je "Modelsica u skupštini" ili da će "Nevena krasiti parlament" zato ne treba da čude. Međutim, odnos medija prema Adžemovićki i način na koji se o njoj piše, u najmanju je ruku nepravedan, a u svakom slučaju značajno različit od tretmana koji u medijima imaju druge njene kolege, narodni poslanici.\nPOSLANIČKO POPRSJE: Otkad su političke partije izašle sa listama svojih kandidata koji će sedeti u poslaničkim klupama, u medijima se nije pojavila nijedna jedina reč o njihovim tobožnjim kvalifikacijama za to mesto. Osim u jednom slučaju, u slučaju Nevene Adžemović. "Kvalifikacije poslanice Nevene Adžemović: ‘Modelsice’ i knjiga ‘Kako sačuvati srpski rod’", naslov je u dnevnom listu koji se besplatno distribuira u čitavoj Srbiji. Tekst je intoniran kao i većina onih o Adžemovićki koji se pojavljuju ovih dana: posebno se naglašava da je nastupala polugola, te da je pažnju javnosti privukla kao šesnaestogodišnjakinja, zahvaljujući bujnom poprsju. Da iza tekstova o Adžemovićki stoji nekakav javni interes, makar, recimo onaj koji bi, analizom biografija narodnih poslanika pokrenuo pitanje strukture predstavnika građana u parlamentu, čitava larma bi možda i imala nekakvog smisla. Ovako, Adžemovićkino prisustvo u parlamentu služi kao jeftina atrakcija za povećan broj ulazaka na sajtove koji o njoj pišu i izlivanje opštenarodnog gneva u internet-komentarima, počev od onih koji još od drugog kruga predsedničkih izbora pakuju kofere (kao da su u prethodnom skupštinskom sazivu sedeli sve sami doktoranti i vizuelno neupadljive pojave), preko onih koji se majčinski zabrinuto pitaju zna li Adžemovićeva šta je amandman, do degutantnih da neće umeti da glasa dizanjem ruke jer je navikla da diže noge.\nNeosporno je da je Adžemovićeva estradnu karijeru (pritom, vrlo skromnih dometa), napravila igrajući na kartu svog fizičkog izgleda, ali je u najmanju ruku neukusno da zbog toga u javnom diskursu bude diskvalifikovana kao narodna poslanica. Tim pre što funkcija narodnog poslanika ne zahteva nikakve posebne stručne kvalifikacije, srećom po demokratiju, koja ne bi imala mnogo smisla da je drugačije. Zakon o izboru narodnih poslanika vrlo jasno kaže: "Pravo da bira poslanika i da bude biran za poslanika ima punoletan poslovno sposoban državljanin Republike Srbije sa prebivalištem u Republici Srbiji." I to je sve. Drugim rečima, za narodnog poslanika može da se kandiduje ama baš svako, uključujući i zgodne žene sa iskustvom na estradi. Teško da je baš svako od 249 poslanika koji će sedeti u parlamentu u naredne četiri godine pametniji i sposobniji od Adžemovićke, pa je sad baš ona, zbog manjka nekakvih kvalifikacija problem. Problem je samo u tome što je atraktivna žena koja je prekršila nekakav prećutni društveni sporazum po kom joj pripada samo da pokazuje noge, zadnjicu i grudi. Pokuša li još nešto, biće surovo diskvalifikovana upravo time da je ona žena koja javno pokazuje noge, zadnjicu i grudi.\nMERA LEPOTE: Nevena Adžemović našla se na udaru zato što je atraktivna. Iako još nismo videli ništa od njenih političkih aktivnosti, njen slučaj je više nego ilustrativan za to sa kakvim pritiscima moraju da se suoče žene u politici. Za razliku od načina na koji se u javnosti percipiraju političari, čini se da je za političarke uvek bitno kako izgledaju, te da će javnost, ako im se ne sviđa šta političarka govori ili radi, uvek prvo komentarisati njihov izgled. U prethodnoj deceniji, načitali smo se i naslušali zluradih komentara o odevnim kombinacijama, frizurama i, uopšte, fizičkim pojavama političarki poput Slavice Đukić-Dejanović, Jelene Trivan ili Nade Kolundžije, ili gnusnih opaski na račun Gordane Čomić ili Nataše Jovanović. Pritom, nikakve razlike nema u tome da li takve komentare daju žene ili muškarci. Jednostavno, nekako, a da nismo primetili kako se to dogodilo, dve stvari su postale opšteprihvatljive: podsmevanje fizičkom izgledu i podrazumevajuće očekivanje da žena bude seksualno privlačna. Ako ona to kojim slučajem nije, normalno je da u javnom govoru bude diskvalifikovana, bez obzira na to da li je sudija, profesorka univerziteta, političarka ili nešto drugo. Paradoks je što žena na javnoj sceni teško može da nađe pravu meru. Nagrabusila je ako, po nekakvim nejasnim merilima nije dovoljno privlačna, a slučaj Nevene Adžemović pokazuje da je nagrabusila i ako je "preterano" privlačna. Činjenica da se ljudi obaziru na tuđ fizički izgled, sama po sebi nije problematična, ali žestina sa kojom se na "previše" lepe ili "nedovoljno" lepe izliva komentatorska sila, zapanjujuća je i pomalo zastrašujuća.\nGLOBALNA POJAVA: "Faca joj je toliko gadna da bih je smrskao i napravio testo." "Odvratna je, okrećem glavu kad je vidim." "Čak je i Meduza lepa u poređenju sa njom." "Ova je toliko ružna, da mi ne pada na pamet da verujem u nešto što "to" izgovori." Ako je za utehu, a ne bi trebalo da bude, ovi komentari ne odnose se ni na jednu političarku iz Srbije. Upućeni su sa jednog sajta na kom se okupljaju pristalice američke Republikanske partije, na račun Elene Kagan, sudije Vrhovnog suda SAD, kada je prošlog leta izabrana na tu funkciju. Kaganova je, inače, tek četvrta žena u istoriji SAD kojoj je uspelo da postane sudija Vrhovnog suda. O zlobnim komentarima na račun izgleda, imala bi mnogo da kaže i Nensi Pelosi, političarka koja je do januara 2011. bila predsednica Predstavničkog doma SAD, odnosno žena sa najvišom političkom funkcijom u istoriji Amerike. Zbog kontroverznih političkih stavova u vezi sa kontracepcijom, abortusima, ekonomskom politikom i međunarodnim vojnim intervencijama, Pelosijeva se zamerala i republikancima i svojim stranačkim kolegama, demokratama. Od 1987. kada je ušla u Predstavnički dom, do danas, ne prestaje da bude izložena primedbama neistomišljenjika da joj je "mozak nafilovan botoksom", da je "raspadnuta baba" (nedavno je prešla 70), a internet obiluje karikaturama i fotomontažama koje ismevaju njene fejs-liftinge i druge estetske intervencije. Komentari na račun izgleda Nensi Pelosi prelili su čašu kada se povukla sa mesta predsednice Predstavničkog doma, pa je najstariji onlajn magazin u svetu Salon.com objavio dugačak tekst u kom su samo pobrojana njena dostignuća i pozitivni rezultati njene politike, uz kratak komentar da je, što se tretmana u javnosti tiče, zaslužila mnogo bolje od onoga što je dobila. Koliko je klizav teren o kom je ovde reč, svedoči vest od prošle nedelje, da se favoritkinja na predsedničkim izborima na Islandu porodila u finišu kampanje. Bivša novinarka Tora Arnorsdotir kandidovala se u sedmom mesecu trudnoće i svakako će poslužiti kao inspirativan primer za mnoge žene u politici, ali objašnjavajući kako je tako brzo postala favorit među šest protivkandidata, njen muž je izjavio: "Mlada je i plava, znali smo da će dobro proći."\nSa druge strane, iz Francuske stiže ohrabrujuća vest da će polovinu nove vlade činiti žene. Za to vreme, u Srbiji, dosadašnja potpredsednica skupštine, Gordana Čomić i dalje apeluje na one koji o tome budu odlučivali, da podrže inicijativu grupe nevladinih organizacija da u novoj Vladi Srbije bude bar trećina žena. Komentari u javnosti, opet su nepravedni: najčešće se pojavljuje zahtev da u vladi bude 100 procenata stručnih, poštenih i sposobnih. To je lepa želja, ali se retko čuje u načelnim raspravama o sastavu vlade, dok se pojavljuje svaki put kad je na stolu tema o broju žena u vladi. Za to vreme, iz Vojvodine stiže obeshrabrujući podatak da će u pokrajinskom parlamentu biti svega 22 poslanice.\nRazlog za ovako malu zastupljenost žena, prema tumačenju Centra modernih veština (CMV), nalazi se u specifičnosti izbornog sistema u Vojvodini. Polovina poslanika (60) je birana po proporcionalnom sistemu sa zatvorenim izbornim listama, a polovina (60) po većinskom sistemu. "Kod proporcionalnog sistema, zahvaljujući aktivizmu civilnog sektora i kampanji ‘Stvarnih 30 odsto’", stranke su bile obavezne da svako treće mesto na listi povere ženi", navodi se u saopštenju CMV-a, u kom se ističe da su 19 od 22 poslanice kojima je verifikovan mandat izabrane upravo po proporcionalnom sistemu, dok su po većinskom sistemu izabrane samo tri poslanice. Kada se odvojeno izračunaju procenti po proporcionalnom i većinskom sistemu, po proporcionalnom 31,7 odsto poslanika čine žene, dok je taj procenat po većinskom sistemu svega pet odsto.\nUprkos očiglednoj globalnoj pojavi nečega što bismo mogli nazvati neomizoginijom, ne bi bilo loše zapitati se kako to da neke već dobijene bitke treba voditi ponovo, jer, na primer, nema zabeleženih svedočanstava da je iko ikada komentarisao izgled Milke Planinc na način kako to današnje političarke doživljavaju svakodnevno. Još jedna pojava zbog koje bi trebalo staviti prst na čelo jeste što se kroz svaku temu o rodnoj ravnopravnosti i položaju žena reč "feminizam" provlači u negativnoj konotaciji i što je nekako, u srpskom jeziku, poprimila prizvuk psovke. Žene u Srbiji imaju onoliko hleba koliko i ostali. Na ružama još mora da se radi, a put je, očigledno, trnovit.\n(slike bilborda u foto galeriji)\nDa reklamna kampanja može da uspostavi određenu hijerarhiju životnih vrednosti, ovih dana saznajemo sa bilborda koji reklamiraju Argeta paštete sa 30 odsto manje masti. Ironijom sudbine, kampanja 40 nevladinih organizacija iz Srbije, za veći broj poslanica u parlamentu, zvala se "Stvarnih 30 odsto". Na vrhu piramide vrednosti koju sugeriše Argetina kampanja, nalazi se muškarac, sledi fudbal, ispod kog je rangirana žena, a na samom dnu je – svekrva. Bilbordi koji reklamiraju paštetu bez viška soli i masti prikazuju oblačić u kom se nalazi spisak: "Ja, more, meduze", gde su meduze precrtane, dok je na drugom spisak drugačiji: "Ja, fudbal, žena", gde je reč "žena" precrtana, a potom sledi poruka: "Bez nepotrebnog, užitak je savršen." Da su autori kampanje vodili računa o rodnoj ravnopravnosti, svedoči drugi bilbord, koji se, valjda, obraća ženama. Tamo su na spisku nabrojani: "Ja, muž, svekrva", a svekrvi je zapalo da u ovoj podeli bude višak. Argetina kampanja je regionalna, a bilbordi su polovinom jula postavljeni širom Srbije i Bosne i Hercegovine.


Povezano: Iran Somalija Saudijska Arabija Jemen Egipat Sjedinjene Američke Države Ujedinjeni Arapski Emirati Sudan Džibuti Eritreja\nPurestock/ age fotostock\nNajtoplije more na svetu smešteno je između voda Sredozemnog mora i Indijskog okeana, Arabijske i Sinajske pustinje, afričkog i azijskog kontinenta, od Sueca do mesta Halaib.\nPovršine 450.000km2, dubine 2360m i temperature oko 30c, kao jako slano i jako čisto more tirkizne boje, zapljuskuje obale Egipta, Izraela, Eritreje, Jordana, Jemena i Saudijske Arabije.\nŠiroka je lepeza razloga zbog kojih turisti iz celog sveta žele da posete i uživaju u vodama Crvenog mora, na plažama u Hurgadi, Šarm el Šeiku, Eilatu, El Guni, Port Galibi...\nMeđutim, dubine najčistijeg mora ipak imaju i onu skrivenu stranu.\nPre 150 godina, million Egipćana radilo je na ostvarivanju ambicioznog projekta, spajanja Sredozemnog i Crvenog mora. Suecki Kanal je otovren 17.novembra 1869.godine nakon desetogodišnje izgradnje. Omogućava prevoz brodova između Evrope i južne Azije, bez plovidbe oko Afrike. Dugačak je 163km i omogućava prolaz brodova do 20m dužine ili 240.000 tona težine, maksimalne visine do 68m iznad nivoa mora, pa novim i modernim tankerima prolaz još uvek nije omogućen, što trenutno smanjuje značaj prolaza. Kanal je mali da bi postojale dve trake, stoga brodovi plove jedan za drugim. Uglavnom svaki brod plovi 12 do 16 sati a tokom 24 časa kanalom prođe oko 76 brodova.\nCena prolaza zavisi od tonaže broda, ali ona lako doseže više od 250.000 dolara po brodu. Egipat trenutno godišnje ostvaruje profit od oko 5,3 milijarde dolara, a već za desetak godina očekuje se iznos i preko 13 milijardi.\nZa evropske zemlje, Suecki kanal je od vitalnog interesa, zbog trgovine naftom i uopšte, trgovine sa Azijom. S druge strane, Sjedinjenim Državama je potreban Suecki kanal za transport trupa i vojne opreme u Avganistan kao i na celo krizno područje bliskog istoka , dela Afrike i Indijskog okeana.\nTrajna karakteristika prostora Crvenog mora, jeste svakako i prisustvo rivaliteta između država. Glavna među njima, jeste konkurencija između Saudijske Arabije i Irana, a rat u Jemenu se može opisati kao posrednička bitka ove dveju država.\nOd početka građanskog rata u Jemenu, pobunjeničke snage Huti i njihovi saveznici iz oružanih snaga pokojnog predsednika Alije Abdallaha Saleha, brzo su preuzeli kontrolu nad strateškim jemenskim lukama i obalnim oblastima, od čega je najvažnija kontrola kanalom koji leži na Crvenom moru, između Džibutija i Jemena, Bab-El-Mandeb. Nakon toga, Huti su, kako se izveštava, postavili nagazne mine na obalnim kopnenim područjima i upotrebili eksplozivne brodove i protivbrodske rakete za napad na američka i saudijska mornarička plovila.\nU julu 2018. godine Huti su ciljali i saudijske tankere. Stejt department osudio je ovaj napad i okrivio Iran zbog njegove navodne podrške Hutima.\nKao rezultat toga, Rijad je najavio obustavu izvoza nafte kroz ovaj kanal u nastojanju da podstakne američke i evropske dežave da podrže intervenciju koalicije u Jemenu, istovremeno vršeći pritisak na Iran.\nIz perspektive Izraela, Sjedinjenih Država i drugih zapadnih saveznika, Iran je najveći izvor nestabilnosti u regionu što predstavlja i razlog zbog čega Vashington planira da poveća broj američkih specijalnih snaga stacioniranih u afričkim zemljama duž Crvenog mora, kao i svoje prisustvo u regionu.\nTakmičenje među državama dešava se iz različitih razloga, a možda najistaknutija je borba za kontrolu luka i razvoj vojnih baza uz obalu Crvenog mora.\nTako je Evropska Unija (EU) - pokrenula operaciju Atalanta za borbu protiv piraterije u Zapadnom Indijskom okeanu 2008. godine. Takođe, Saudijska Arabija je pristala da osnuje svoj prvi prekomorski vojni objekat u Džibutiju gde je i Kina otvorila svoju prvu prekomorsku vojnu bazu 2017.godine. Njima će se pridružiti i Rusija, ukoliko se ostvare planovi sa Eritrejom oko izgradnje zajedničkog mornaričkog logističkog centra.\nMeđunarodni značaj prostora Crvenog mora oštro se može pokazati vidljivim vojnim prisustvom svetskih sila u uskoj zoni. Francuska ima svoju pomorsku bazu od oko 1.450 vojnika u Džibutiju kao i Sjedinjene Države, dok je Egipatska mornarica formirala Komandu južne flote kako bi patrolirala pripadajućem prostorom Crvenog mora.\nPored rivaliteta između država, na prostoru Crvenog mora postoje i specifični teritorijalni sporovi koji takođe mogu ometati saradnju i povećati tenzije, ako ne i sukob. Neki istorijski sporovi su razrešeni, što pruža optimizam i lekcije za tekuće i neke buduće sukobe.\nSaudijska Arabija i Egipat bilateralno su rešili problem oko ostrva Tiran i Sanafir, kada je Egipat pristao da ih ustupi, uprkos protivljenju domaćih. 2012. godine Saudijska Arabija i Sudan potpisali su sporazum Atlantis II koji određuje zajedničku saradnju i podelu resursa iz perspektivnog projekta dubokog iskopavanja mora, u Crvenom moru, demonstrirajući saradnju, a ne konkurenciju u zajedničkom morskom resursu.\nTakođe, Arapske zemlje, koje su svedoci intenzivnih napora za naseljavanje stranih baza na njihovim teritorijama moraju se osloniti na mnogo sveobuhvatniji pristup regionalnoj bezbednosti. Moraju da pojačaju ekonomsko i kulturno prisustvo u Džibutiju, Eritreji i Somaliji. Ovo poziva na intenziviranje ekonomske, trgovinske i kulturne saradnje s arapskim zemljama da ponude dugoročnu viziju za razvoj lokalne saradnje, posebno u bezbednosnoj dimenziji, sa glavnim silama koje imaju za cilj da očuvaju svoju istorijsku ulogu u Crvenom moru i stvore objedinjenu viziju koja vodi stabilnosti regiona.\nPostoji šest stranih vojnih baza na obalama Crvenog mora, od kojih najstarija pripada Francuskoj, a poslednja pripada Kini pa tako Crveno more doživljava najveće prisustvo i protok multinacionalnih civilnih i vojnih plovila. Svaka svetska i regionalna sila stacionirana oko Crvenog mora ima svoj pristup bezbednosti područja. Ti su pristupi često kontradiktorni i uvek su u konkurenciji. Sada se približavaju regionu i okruženju uslovljenom regionalnim i međunarodnim sukobima, poput arapsko-izraelskog, etiopsko-eritrejskog i eritrejsko-jemenskog sukoba.\nKada je reč o Iranu, pre svega osigurao je svoje prisustvo u području Crvenog mora, uz podršku grupe Huti, u Jemenu. Zatim je Teheran uspeo da prodre do Afričkog roga obeležavajući prisustvo u Eritreji, Etiopiji, Džibutiju i Somaliji. Takođe, Iran je stekao pravo na razvoj i održavanje rafinerije nafte u Eritreji i osigura uspostavljanje vojne baze u Assabu za šest ratnih brodova koji su trajno prisutni u somalijskim vodama pod izgovorom da zaštite iranske trgovačke brodove.\nIzraelska strategija zasniva se na razvoju izraelske mornarice kako bi osigurala vojnu superiornost u regionu, fokusiranjem na nabavku naprednih nuklearnih podmornica. Izrael takođe poziva na internacionalizaciju bezbednosti Crvenog mora, kako bi se uskratila ekskluzivna prava na bezbednost arapskim zemljama, zbog čega bi izraelska luka, u Eilatu, bila ugrožena. Sporazum iz Džede iz 1965. između Saudijske Arabije, Egipta i Jemena smatra se prvim pozivom na zajednički sistem bezbednosti u Crvenom moru. Usledio je u septembru 1973. godine, rezolucijom kojom se poziva Generalni sekretarijat Arapske lige da organizuje konferenciju arapskih zemalja koje se graniče sa Crvenim morem.\nKao još jedan primer unutrašnje nestabilnosti u kombinaciji sa prisustvom nedržavnih aktera, piratski napadi na obali Somalije postali su uobičajeni, što izaziva široku zabrinutost i jednostrane, bilateralne i multilateralne mere protiv piraterije. Dok se većina incidenata dogodila u Adenskom zalivu i dalje u Indijski okean, jedan broj se dogodio na ulazu u prolaz Crvenog mora između Jemena i Somalije, na mestu Međunarodnog preporučenog saobraćajnog koridora - uske morske rute u Adenskom zalivu zamišljen kao siguran put za trgovačke brodove i zaštićen od međunarodnih mornaričkih snaga.\nMnoga bilateralna angažovanja, poput stvaranja japanskih snaga za samoodbranu u Džibutiju i obuke UAE snaga pomorske policije Puntlanda u Somaliji, takođe su se dogodila pod rubrikom sprečavanja gusarskih napada.\nNedostatak krivičnog gonjenja glavnih pokretača napada i stalno prisustvo uslova na terenu koji su omogućili da napreduju kriminalne mreže, znače da bi moglo doći do reorganizacije, posebno ako bilo kakve promene oblasti rezultiraju povoljnijim okruženjem.\nCrveno more i šira arena takođe doživljavaju bezbroj oblika kriminalnih aktivnosti, s obzirom na atraktivnost rute. To je poprimilo oblik ilegalnog, neprijavljenog i neregulisanog ribolova uz obalu Somalije. Zabrinutosti vezane za trgovinu drogom između tržišta Južne Azije, Istočne Afrike i Evrope, ilegalno odlaganje otrovnog otpada na tom području kao i mreže krijumčarenja oružja između Jemena i Somalije.\nA kada je reč o Somaliji, ne možemo a da se ne zapitamo gde stoje pregovori sa Somalilandom.\nIstorija Somalilanda kao posebnog regiona Somalije datira iz kasnih 1800-ih. Teritorija je bila britanski protektorat do 1960. godine, kada se ujedinila sa ostatkom današnje Somalije, koja je bila pod italijanskom vlašću. Spajanje se suočilo sa izazovima rano, a mnogi su u Somalilandu odbacili centralizaciju moći na jugu zemlje.\nSomaliland je tražio međunarodno priznanje kao nezavisnu državu od 1991. Nijedna strana vlada ne priznaje njen suverenitet, ali mnogi efektivno priznaju region kao odvojen od Somalije. Neki, poput Francuske, Velike Britanije i Sjedinjenih Država, kao i Evropske unije, poslali su delegaciju da posmatraju predsedničke izbore u Somalilandu 2017. godine. Somalilandska vlada tvrdi da ispunjava većinu zahteva suverene demokratske države: održava slobodne i poštene izbore, ima svoju valutu i snage bezbednosti i izdaje svoje pasoše.\nJuna, 2020. godine, čelnici savezne vlade Somalije i samoproglašene republike Somaliland održali su značajan sastanak u susednom Džibutiju.\n"Nastavak razgovora Somalije i Somalilanda savršena je ilustracija stalne odlučnosti lidera regiona da razlike rešavaju dijalogom", izjavio je predsednik Ismail Omar Guelleh, iz Džibutija, koji je predsedavao sastankom. Ambasada Sjedinjenih Država i Kancelarija Ujedinjenih nacija u Somaliji, podržale su ovaj sastanak u nadi da je učinjen veliki korak ka budućem dijalogu za koji će svi imati zajedničke koristi.


Srbija nije i nikada neće uvoditi sankcije protiv Ruske Federacije. Uprkos činjenici da smo bili pod pritiskom i, verovatno, ćemo biti pod pritiskom, i što smo na evropskom putu, ali ćemo zadržati svoju poziciju i nećemo pokvariti odnose sa Rusijom – rekao je on.\nNaš odnos uopšte se nije promenio. Naprotiv, to se sve više oseća. Istovremeno, moramo se okrenuti budućnosti i prihvatamo ovu pomoć u restauraciji, ali to neće promeniti našu ocenu tih događaja – rekao je on, odgovarajući na pitanje da li je američki prijedlog za obnovu zgrade Generalštaba “cijena” za agresiju.\nAli i pre toga smo takođe bili u kontaktu i razgovarali o tome šta će se dogoditi. Naravno, nismo znali sve detalje, sve elemente sporazuma koji su kasnije bili u Vašingtonu, ali naša saradnja bila je vrlo bliska. Istovremeno nam niko u Rusiji nije ništa rekao, uključujući predsednika Putina. Nije imao nikakvih komentara – rekao je Vučić.\nOčekujemo da će to biti već do oktobra-novembra, nakon završetka treće faze ispitivanja vakcine – dodao je Vučić, te napomenuo da Srbija vodi pregovore i sa drugim zemljama o vakcini.\nU našim odnosima fokusiraćemo se na suštinska, važna pitanja, učinićemo sve da ne naškodimo prijateljstvu naših naroda i država – dodao je predsjednik Srbije.


Beta 9. marta 2018. 11:20\nMinistri unutrašnjih poslova EU ocenili su da bi sve zemlje Zapadnog Balkana u oblasti „bezbednost i migracije“ trebalo da sprovedu program od 14 tačaka, kako bi se efikasnije suzbili ilegalna migracija, organizovani kriminal i trgovina oružjem, ali i kako bi se te zemlje približile standardima EU, piše danas Dojče vele (Deutsche Welle).\nNakon posete predsednika Evropske komisije Žan-Kloda Junkera regionu, ministri unutrašnjih poslova EU juče su održali sastanak i odobrili akcione planove koje Evropska komisija predlaže u novoj Strategiji za Zapadni Balkan o mogućem članstvu Srbije, Crne Gore, Albanije, Makedonije, Bosne i Hercegovine i Kosova u Uniji.\nDomaći zadaci koji su formulisani u planu od 14 tačaka protežu se do 2020. godine. Evropska unija želi da tada ponovo ispita koji pomaci su postignuti u oblasti unutrašnje bezbednosti – zemlju po zemlju, tačku po tačku.\n„Ispravan put mora biti da taj da zemlje koje žele u EU, ispune neophodne uslove sopstvenim trudom. Onda može da se odluči da li su spremne za EU“, rekao je De Mezijer.\nEvropska komisija to je obećala još u februaru, prilikom predstavljanja svoje Strategije za Balkan. Šest balkanskih zemalja ove godine će dobiti nešto više od milijardu evra „pretpristupne pomoći“. Računa se će suma potrošena između 2007. i 2017. iznositi ukupno devet milijardi evra, navodi DW.


Datum objave: četvrtak, 28 februara, 2019\nOstaci nekadašnjeg logora Topovske šupe, na beogradskoj Autokomandi, gde je praktično započeo Holokaust u našoj zemlji, mogli bi da budu srušeni ukoliko ne dobiju status kulturnog dobra! Kako je, za “Novosti”, potvrđeno u Zavodu za zaštitu spomenika kulture Grada Beograda, ova lokacija nalazi se pod prethodnom zaštitom, koja je samo privremena.\nOna se daje na tri godine, dok se ne prikupi dokumentacija neophodna da objekat “konkuriše” za zaštićeno kulturno dobro. Prethodna zaštita za Topovske šupe već je trebalo da istekne u maju prošle godine, ali ju je Zavod produžio na još tri. Kada istekne i ovo, sudbina logora za Jevreje postaće neizvesna. Posebno s obzirom na to da je na tim placevima planirana gradnja tržnog centra i saobraćajnice.\n– Prostor na Autokomandi između ulica Tabanovačke, kružnog toka Autokomanda, Bulevara oslobođenja i Stefana Prvovenčanog, na kojem se nalazio prolazni logor Topovske šupe, uživa status dobra pod prethodnom zaštitom – kažu u Zavodu za zaštitu spomenika kulture Beograda. – Evidencioni karton nepokretnosti koja uživa prethodnu zaštitu je iz maja 2018.\n– Prilikom planiranja buduće namene prostora, posebnu pažnju trebalo bi usmeriti na očuvanje postojećih objekata logora i spomen-parka sa spomen-pločom, kao i da se izrada idejnog rešenja memorijala uradi u skladu sa projektnim zadatkom Saveza jevrejskih opština i Nacionalnog saveta romske manjine.\nU Jevrejskoj opštini Beograd (JOB) insistiraju da prilikom izgradnje budućeg tržnog centra i kružnog toka ne ostane sačuvan samo zid sa spomen-pločom, već i obe zgrade logora.- Insistiramo i da se konačno donese Zakon o Sajmištu, koji bi trebalo da obuhvati Topovske šupe, jer žrtve zaslužuju da se ovo pitanje reši posle više od 70 godina. Mislimo da taj zakon treba da bude “leks specijalis”, i da iza njega stoji Vlada, a ne neko posebno ministarstvo – kaže Danilo Medić, predsednik JOB.\nIstoričar Milan Koljanin objašnjava da je logor nastao na mestu kompleksa Jugoslovenske vojske “Logor kraljevića Andreja”, koji je uništen u aprilskom bombardovanju 1941. U nekoliko zgrada Ministarstvo socijalne politike je, početkom juna 1941, uredilo Izbeglički logor za prihvat srpskih izbeglica i prognanika iz ustaške NDH. Drugi deo, polovinom avgusta 1941, postaje logor za Jevreje iz Banata, a kasnije i Beograda. Do početka septembra logor je bio prepun, pa je nemačka policija odvojila 200-300 zatočenika za Banjicu.\n– Nemački stražari su ih tokom rada mučili i ponižavali, nanoseći im povrede opasne po život – kaže Koljanin. – Od oktobra 1941. ovaj logor je postao glavni rezervoar talaca za masovna streljanja u odmazdama.\nTagovi: Genocide Hrvatska izdvajamo NDH Pokolj Zločin Genocid Jadovno Jevreji StaroSajmište TopovskeŠupe


Klanje malog kapaciteta: preduslovi i dozvole - Mala Farma : Mala Farma\nKlanje malog kapaciteta: preduslovi i dozvole\nOvde možete saznati koji su to važni preduslovi i dozvole za izgradnju objekta male klanice.\nPre početka gradnje, proveriti i, ako je potrebno, rešiti imovinsko-pravni status površina i objekata koji su obuhvaćeni izgradnjom ili rekonstrukcijom objekta. Takođe, treba tražiti informacije šta je sve potrebno za izgradnju ili rekonstrukciju objekta za proizvodnju (klanica, rasecanje) mesa, a zatim obezbediti odgovarajuće saglasnosti od kod lokalnih nadležnih organa (veterinarska inspekcija, druge nadležne inspekcije i službe).\nMora da bude rešeno vlasništvo nad parcelom i objektima koji su predmet izgradnje ili rekonstrukcije (npr. nasledstvo, pokloni, ostavinska rasprava, vlasnički list/list nepokretnosti) i kasnijeg odobravanja objekta kod nadležnog organa (Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Uprava za veterinu).\nMože da postoji i ugovor o zakupu objekta/objekata koji će se koristiti za klanje životinja.\nProizvođač/Investitor (lice za čije potrebe se gradi objekat i na čije ime glasi građevinska dozvola) treba da podnese zahtev i dobije saglasnost (građevinska dozvola) od organa lokalne samouprave da je dozvoljena gradnja određenog objekta na određenoj lokaciji.\nObjekti mogu da se priključe na javnu kanalizacionu mrežu, a u naseljima, odnosno na drugim lokacijama, gde javna kanalizaciona mreža ne postoji, objekat mora da ima sopstvenu kanalizaciju za sakupljanje otpadnih voda (septička jama).


VRAĆENA OBAVEZA NOŠENJA MASKE U ZATVORENOM PROSTORU: Više od polovine građana pozitivno prihvatilo ovu meru\nNakon što su ukinute sve kovid mere skoro u svim državama, broj novozaraženih je počeo da raste. Austrijska vlada je odmah reagovala pa je vratila obavezu nošenja FFP2 maske u zatvorenom prostoru. Vraćanje ponovne obaveze, Austrijanci su prihvatili pozitivno, istraživanjem javnog mnjenja pokazalo je da više od polovine građana pokazalo da je odluka ispravna kako bi se zaštitili od novog talasa, piše RTS. Razmatra se i ponovno vraćanje na snagu obavezne vakcinacije.\nU Austriji se kao i u Francuskoj promenilo pravilo za osobe koje su bile u kontaktu sa zaraženom osobom, a nisu u potpunosti imunizovane. Te osobe ne moraju više u karantin, međutim, za njih važe druga pravila.\nImaju obavezu da nose masku tipa FFP2 prilikom kontakta sa drugim osobama u zatvorenim prostorima, ali i na otvorenom. Zabranjeno im je da posećuju restorane, diskoteke ili fitnes klubove, odnosno mesta gde nije moguće nositi masku. Takođe, zabranjeno im je da idu na veće manifestacije, kao što su koncerti, sportske utakmice.\nIpak, ako nose masku mogu da idu na posao i u kupovinu, to su pravila karantina koja su prošle nedelje najavljena, a juče stupila na snagu.\nTagovi: Austrija - korona virus - vraćene maske - zatvoreni prostor


Vladn kabinet je izvršio omaž na grobu istorijskog predsednika Kosova, dr. Ibrahima Rugove - Kancelarija Premijera\nVladn kabinet je izvršio omaž na grobu istorijskog predsednika Kosova, dr. Ibrahima Rugove\nPremijer Republike Kosovo, Isa Mustafa, je zajedno sa članovima kabineta vlade odao počast na grobu istorijskog predsednika Kosova, dr. Ibrahima Rugove povodom 10. godišnjice njegovog odlaska u večnost.\nPosle omaža, premijer Isa Mustafa je visoko ocenio rad i neumoran doprinos predsednika Rugove za slobodu i nezavisnost Kosova.\nPriština, 21. januar 2016\nPremijer Mustafa je naglasio da je angažovanje predsednika Ibrahima Rugove na izgradnji države Kosovo, ali i jake veze koje je uspostavio sa prijateljskim zemljama, su dovele slobodu i nezavisnost koju mi danas da uživamo.\n„Danas smo izašli sa kabinetom Vlade da odamo počasti prvom predsedniku Republike Kosovo, Ibrahimu Rugovi, povodom 10. godišnjice od njegovog odlaska u večnosti. Vlada Republike Kosova, kao i sve druge institucije veoma poštujudelo i doprinos predsednika Rugove u izgradnji države Kosovo u prijateljstvima koje je on stvorio sa svim prijateljskim zemljama i u svim procesima koji su nas doveli do ovde, da Kosovo danas bude nezavisna država, da bude suverena država priznata od preko 110 zemalja širom sveta i da omladina i narod Kosova danas uživaju slobodu i nezavisnost „, rekao je premijer Isa Mustafa.\nPrvi zamenik premijera Vlade Kosova, istovremeno i ministar spoljnih poslova, Hašim Thači, je visoko ocenio svestrane političke, institucionalne i akademske napore predsednika Ibrahima Rugove za slobodu i nezavisnost Kosova.\n„Danas smo zajedno sa premijerom, kao što će biti sve institucije Republike Kosovo, da odamo počast i izrazimo najveće poštovanje prema prvom predsedniku Republike Kosovo, Ibrahimu Rugovi, za njegov doprinos slobodi i nezavisnosti Kosova, za euroartlantske vrednosti koje je postavio na političkoj sceni Kosova, za njegov doprinos demokratskom poretku, evroatlantskoj perspektivi, za slobodu zemlje. Takođe, za sve svestrane političke, institucionalne i akademske napore „, rekao je zamenik premijera Thači.


Lider Severne Koreje Kim Džong Un je posle pregovora u Vladivostoku predsedniku Rusije Vladimiru Putinu poklonio korejski mač.\nKim DŽong Un je istakao da je ovaj mač „oličenje snage, oličenje duše - moje i našeg naroda koji vas podržava”.\nPutin se zahvalio Kim Džong Unu na poklonu i rukovao se sa njim.\nRuski predsednik je pritom objasnio da se u Rusiji po narodnim verovanjima smatra da darivanje oružja nije dobar znak. Zato je Kim Džong Unu dao jedan novčić, kako bi simbolično od njega "kupio" mač, prenosi Russia Beyond.\nPutin je korejskom predsedniku uzvratio, poklonivši mu metalne držače sa drškom za čaše i sablju.\nNa ostrvu Ruski kod Vladivostoka pre četiri dana održani su prvi pregovori između Vladimira Putina i Kim Džong Una.


BalkanMagazin :: Rusija smanjuje zavisnost od nafte – Kuvajtu preti bankrot\nčetvrtak, 03. septembar 2020 11:10\nZahvaljujući rastu rvisokotehnološkog sektora zavisnost Rusije od nafte, koja je jedan od najvećih izvoznika energenata u svetu, postaje sve manja dok se Kuvajt, koji raspolaže sa najvećim zalihama nafte, našao pred bankrotom.\nKuvajt, koji raspolaže sa najvećim zalihama nafte, našao se pred bankrotom usled pojeftinjenja “crnog zlata”, piše Blumberg, dok Sputnjik izveštava da zavisnost Rusije od nafte, koja je jedan od najvećih izvoznika energenata u svetu, postaje sve manja.\nKuvajtu, naftnom gigantu sa Bliskog istoka ponestaje novac. Blumberg piše da je ove godine izvoz nafte i gasa iz bliskoistočne monarhije pao za skoro polovinu u odnosu na 2014. godinu, kada je bio na maksimalnom nivou. Vlada je praktično iscrpela svoje likvidne aktivne, što je čini nesposobnom da pokrije deficit budžeta. Očekuje se da će on ove godine biti skoro 46 milijardi dolara.\nInače, 90 odsto budžeta Kuvajta se i dalje puni od prihoda nafte.\nMeđutim, zavisnost Rusije, jednog od najvećih izvoznika energenata u svetu od prihoda od nafte se fazno smanjuje. Ovo je izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov, komentarišući navode Ministarstva finansija da je njihov udeo u budžetu za prošlu godinu bio 40 odsto.\n„Ta cifra, nesumnjivo, ne može nas zadovoljiti. Međutim, ta cifra ima tendenciju faznog, iako sporog, smanjenja. Za poslednjih 10-15 godina to smanjenje se vidi golim okom“, rekao je Peskov podsećajući da je Putin navodio paralelan rast visokotehnološkog sektora.\n„Tokom pandemije koja je donela nove izazove, upravo je naša nauka, medicina pokazala izvanredan rezultat svetskog nivoa“, naglasio je Peskov.


DDOR uplatio 11 miliona dinara na namenske račune RFZO, Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo i grada Novog Sada - Sve o osiguranju\n3. aprila 2020.\tVesti 79 Pregleda\nDDOR osiguranje doniralo je ukupno 11.000.000 dinara pomoći republičkim i pokrajinskim institucijama, kao i Gradu Novom Sadu, za podršku u borbi protiv COVID-19. Sredstva su uplaćena na namenske račune Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje i Pokrajinskog sekretarijata za zdravlje, ali i gradu Novom Sadu, na namenski račun Uprave za komunalne delatnosti, otvorenom sa ciljem finansiranja sprečavanja širenja epiremije COVID-19 i ublažavanje njenih posledica.\n„Borba protiv virusa COVID-19, u kojoj se našao čitav svet, primarno se oslanja na odgovorno ponašanja svakog pojedinca, ali i institucije. Iako je neophodno da međusobno budemo fizički odvojeni, potrebno je da složno delujemo kako bi se što pre prevazišla trenutna situacija“, rekao je Giorgio Marchegiani, predsednik Izvršnog odbora DDOR osiguranja.\nPrethodni tekst Šta ako ne možete da platite ratu za osiguranje, zbog vanrednog stanja usled pandemije?\nSledeći tekst Wiener Stadtische osiguranje: Polise riziko životnog osiguranja pokrivaju i štetu izazvanu Covid-19\n3. novembra 2015.\t96,558\n22. oktobra 2015.\t30,066\n30. juna 2016.\t29,764\n27. novembra 2015.\t10,456\n12. septembra 2015.\t10,174


Tinejdžeri izveli hiljade Slovaka u protestnu šetnju protiv korupcije | Autonomija\nTinejdžeri izveli hiljade Slovaka u protestnu šetnju protiv korupcije\nSrednjoškolci zahtevaju da se konačno istraže velike korupcionaške afere koje u Slovačkoj dopiru do najviših nivoa vlasti, kako mladi ne bi morali da odlaze iz zemlje kad završe škole\nDvoje slovačkih srednjoškolaca izveli su danas na ulice preko 6.000 Slovaka u Bratislavi i oko 3.000 u Košicama u protestne šetnje zahtevajući efikasniju borbu protiv korupcije.\nSrednjoškolci zahtevaju da se konačno istraže velike korupcionaške afere koje u Slovačkoj dopiru do najviših nivoa vlasti, kako mladi ne bi morali da odlaze iz zemlje kad završe škole.\n„Cilj nam je da institucije koje su odgovorne za gonjenje korupcije, dakle tužilaštvo, policija i sudovi počnu da rade kako treba. Da političari ne idu u politiku da napune džepove, nego da učine nešto za ovu državu“, kazao je na protestu u Bratislavi 18-godišnji djak gimnazije David Straka.\nOn je zajedno sa vršnjakinjom Karolinom Farskom uspeo sredinom aprila da preko običnog poziva na Fejsbuku da izvede preko 6.000 ljudi na ulice Bratislave. Demonstranti su tražili da počne da se goni korupcija, a jedan od njihovih zahteva, ukidanje kontroverzne amnestije bivšeg slovačkog premijera Vladimira Mečijara, već je ispunjen.\nOvaj drugi djački protest protiv korupcije proširio se na Košice gde isto tako na čelu povorke mladi nose veliki transparent „Dešava se“, skandiraju „nećemo lopove“, „dosta je bilo (premijera) Fica“ a mnogi transparenti domaće izrade i parole upereni su protiv ministra unutrašnjih poslova Roberta Kalinjaka.\n„Robo, ako si muško, podnesi ostavku“ poruka je i sa transparenta u Pragu gde je i grupa Čeha došla ispred ambasade Slovačke podrži djačke proteste.\nPremijer Robert Fico pozdravio je danas to što se su mladi aktivni i žele da rešavaju probleme u zemlji i društvu, ukoliko to čine ovako nenasilno i mirno, a protestni marševi nisu izmanupulisani i zloupotrebljeni od strane političara opozicije.\nSlovački političari, posebno opozicija, drže se dalje od djačkih protesta protiv korupcije kako ih ne bi komprimitovali, a mladima je podršku izrazio još prilikom prvog marša predsednik Slovačke Andrej Kiska.\nU Bratislavi i Košicama a narednih dana na novim marševima protiv korupcije prikupljaju se potpisi ispod peticije Narodnoj skupštini Slovačke da poslanici omoguće školarcima da na plenarnoj sednici objasne zašto protestuju i da se sazove vanredna sednica na kojoj bi se glasalo o smenjivanju ministra Kalinjaka.\n„Za tri sedmice uspeli smo da prikupimo 13.000 potpisa od planiranih 100.000“, kazala je danas u Košicama Karolina Farska.\nSlovački srednjoškolci posebno vode računa da bilo ko ne može da ih optuži da ih neko plaća da izvedu Slovake na ulice i prikupili su preko društvenih mreža 10.000 evra od čega finansiraju protest.


Ćurković ne očekuje promene u FSS - Fudbal, Reprezentacija, Top News\nĆurković ne očekuje promene u FSS\nAleksandar Milosavljević 15.03.2014., 12:18\nNajava Tomislava Karadžić, data jesenas, da će po završetku prvog dela sezone Jelen Superlige napustiti predsedničko mesto Fudbalskog saveza Srbije ostala je mrtvo slovo na papiru. Izgovor je pronađen u tome da ne postoji protivkandidat, a kako će dalje funkcionisati srpska kuća fudbala znaće se nakon predstojeće Skupštine.\n„Fudbalski savez je sproveo reforme i izvršio određene promene što se tiče škole fudbala i sudijske organizacije, tako da ne očekujem ništa značajnije da se dogodi. Iza nas su i dve dobre utakmice „A” i mlade selekcije koje svakako daju nadu da se u budućnosti mogu očekivati veoma dobri rezultati na reprezentativnom planu“ – rekao je za Sport Ivan Ćurković.\nJedan od potpredsednika FSS je dodao da ne očekuje da se ništa spektakularno desi na Skupštini pošto prema njegovom mišljenju Tomislav Karadžić ima punu podršku članova.\n„Predsednik ima maksimalno poverenje svih regiona i ogromne većine članova Skupštine, a to znači da će aktuelno rukovodstvo odraditi svoj mandat do kraja. Smatram da će to biti potvrđeno i na samom skupu, ukoliko bude bilo potrebno. Po Statutu mandatar je taj koji bira svoje saradnike i izbor je njegov… Uglavnom, ne očekujem ništa spektakularno na samoj sednici, jer sam prefiks „redovna” dovoljno govori o dnevnom redu i onome što će se dešavati“ – objasnio je Ćurković.\nFudbalski savez Srbijeivan ćurkovićTomislav Karadžić\nPrethodna vest Šifrin dominantno završila slalomsku sezonu\nSledeća vest Kantona tvrdi da se sukobio sa nepristojnim paparacom (VIDEO)\nKantona tvrdi da se sukobio sa nepristojnim paparacom (VIDEO)


U Zvorniku počinje podjela regresiranog dizel goriva – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ekonomija/U Zvorniku počinje podjela regresiranog dizel goriva\nZVORNIK – Od ponedeljka, 30. marta, počinje podjela regresiranog dizel goriva za proljećne i jesenje radove, kao jedna od podsticajnih mjera Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske.\nMaloprodajna cijena umanjena je za iznos regresa 0.60 KM/l kod ovlašćenih distributera nafte i naftnih derivata.\nPoljoprivrednici zahtjev mogu preuzeti u Gradskoj upravi i u Mjesnoj kancelariji u Pilici, a za lica starija od 65 godina to mogu učinitičlanovi porodice ili drugi uz obaveznu ličnu kartu nosioca prava.\nGradski štab za vanredne situacije, donio je zaključak na osnovu zaključka Republičkog štaba da i lokalna preduzeća ad „Zvornik –stan“ i ad „Vodovod i komunalije“, ne obračunavaju zatezne kamate na račune za izvršene usluge, za mart, april i maj ove godine.\npodsticaj regresirano gorivo zvornik\nStanivuković: Došao sam da bi postavio „svoj kamen temeljac“ (video)\nČetiri scenarija koja bi mogla da donesu pobjedu nad koronom


Dodik: Hoćemo ministarstva vanjskih poslova,pravde i bezbjednosti\nNaslovnica Balkan Bosna i Hercegovina Dodik: Hoćemo ministarstva vanjskih poslova,pravde i bezbjednosti\nKosovo – Od četiri ministra iz RS po dva biti iz SNSD-a i SDS-a, pojasnio je Dodik\nRepublika Srpska /RS/ u novom sazivu Vijeća ministara BiH želi četiri ministarska mjesta, među kojima inostranih poslova, bezbjednosti i pravde, izjavio je predsjednik RS Milorad Dodik, prenosi Srna.\n“Osim Ministarstva inostranih poslova BiH, želimo da dobijemo i ministarstva bezbjednosti i pravde. Preko Ministarstva pravde BiH idu mnogi problemi u vezi sa funkcionisanjem sudova, neustavnosti Suda i Tužilaštva BiH”, rekao je Dodik, koji nije naveo koje je četvrto ministarstvo.\nDodik, koji je i lider SNSD-a je gostujući večeras na banjalučkoj Alternativnoj televiziji, istakao je da će od četiri ministra iz RS po dva biti iz SNSD-a i SDS-a, bez obzira na to što SNSD ima duplo veći broj poslanika u Parlamemntarnoj skupštini BiH.\nOn kaže da se u javnosti razgovori o formiranju Vijeća ministara BiH predstavljaju kao priča o borbi za fotelje i ističe da je ta “borba isključivo vezana za mogućnost da se preko tih pozicija provedu politike koje su važne”.\n“RS je imala ogromnu štetu kroz ličnost Bošnjaka, konkretno Svena Alkalaja na poziciji ministra inostranih poslova BiH, zbog čega je važno da to mjesto pripadne RS, imajući u vidu da po Ustavu BiH, Federaciji BiH ne može da pripadne više od šest ministarskih mjesta, odnosno RS četiri u Vijeću ministara”, obrazložio je Dodik, prenijela je Srna.\nDodik je naglasio “da će novi ministar inostranih poslova BiH, koji bude iz RS, imati zadatak da pošalje jednu novu poruku u ime RS”.\nOn je čak pojasnio koje su zadaće hipotetičkog ministra vanjskih poslova iz RS-a rekavši da taj ministar treba da “raščisti sa diplomatsko-konzularnom mrežom BiH koja je popunjena najviše ratnim kadrovima tadašnje bošnjačke obavještajne službe – AID-a”.\nGovoreći o sastanku političkih lidera u Mostaru u vezi formiranja Vijeća ministara BiH, Dodik je naveo da je dogovoren novi susret 15. septembra u Sarajevu. On smatra da se ti razgovori “moraju vratiti u okvire Ustava i Dejtonskog sporazuma, navodeći da je možda jedini pomak to što bi predstavnici bošnjačkih stranaka mogli povući član 48. čime bi mogao biti usvojen Zakon o popisu stanovništva na nivou BiH”.


ISO 14067 - Ugljenični otisak | SGS Srbija\nIzgradnja › Kvalitet, zdravlje, bezbednost i životna sredina › Životna sredina › Služba za klimatske promene\nIzgradnja ISO 14067 - Ugljenični otisak\nMeđunarodna organizacija za standardizaciju (ISO) radi na novom standardu u vezi sa ugljeničnim otiskom proizvoda – ISO 14067.\nKorisnici, potrošači i zainteresovane strane sve više brinu o uticaju na životnu sredinu aktivnosti, proizvoda i usluga koje koriste. To može da bude izazov, ali je takođe i prilika. Verifikacija ugljeničnog otiska omogućava vam da pokažete svoju odgovornost prema životnoj sredini, da se istaknete u odnosu na konkurenciju i sadašnjim i potencijalnim korisnicima pokažete dokaz svoje privrženosti.\nVaša organizacija može da analizom ugljeničnog otiska putem zadovoljavanja standarda u razvoju ISO 14067 pokaže svoju posvećenost smanjivanju uticaja njenih svakodnevnih aktivnosti na životnu sredinu.\nNovi standard proširuje postojeći ISO standard za ocenjivanje životnog ciklusa (ISO 14040/44) i za oznake i deklaracije o zaštiti životne sredine (ISO 14025) i planirano je da bude objavljen u martu 2012. godine. Trenutno ima status "nacrt komiteta" (CD), implicirajući da su glavne odredbe definisane i da je sada u toku razmatranje primedbi po zemljama.\nPAS 2050 je izvorni dokument za ISO 14067. Pružite svojoj organizaciji prednost nad konkurencijom; primenite PAS 2050 sa SGS-om i biće lakše da prihvatite ISO 14067 kada bude izdat.\nTakođe vršimo provere prema dodatnim kriterijumima performansi, po meri zaštite životne sredine Možemo da pomognemo vašoj organizaciji da razvije kriterijume performansi i listu provere, ili da jednostavno proverimo performanse prema postojećim merilima koja pokrivaju vaše operacije i mrežu isporučilaca.\nPočnite da kontrolišete svoj projekat i da smanjujete ugljenični otisak vaše organizacije pomoću prilagođenih kurseva:\nOcena ugljeničnog otiska proizvoda i usluga i uvodni seminar za verifikaciju\nOsnovni kurs o ugljeničnom otisku za proizvode i usluge\nKurs obuke za vodeće verifikatore ugljeničnog otiska za proizvode i usluge\nAngažujte SGS da biste preduzeli analizu ugljeničnog otiska prema standardu ISO 14067 i pokazali privrženost vaše organizacije zaštiti životne sredine.


01.05.2020 u 14:15\nSa „Tesle” od 19. marta obavljeno više od 200 letova\nNa aerodromu „Nikola Tesla” u Beogradu od 19. marta, kada su suspendovani komercijalni letovi, obavljeno je do danas više od 200 povratnih letova, koliko se u normalnim uslovim obavi za dva dana, rečeno je Tanjugu na aerodromu. Uglavnom su se tim letovima prevozili medicinska oprema, vraćali naši građani u zemlju i odvozili strani državljani. Takođe, od proglašenja vanrednog stanja u Srbiji 15. marta do sada beogradski aerodrom zabeležio je pad broja putnika od čak 95 odsto. I pored toga što su komercijalni putnicki letovi suspendovani do daljeg, zaposleni u operativnim službama arodroma podeljeni su u smene i dežuraju 24 sata dnevno, rekao je izvršni direktor aerodroma zadužen za operativne poslove Žarko Suvačarov. „Odlukom Vlade Srbije, u cilju sprečavanja širenja virusa\n30.04.2020 u 17:00\nPovećan broj pritužbi radnika zbog otkaza i prinudnih odmora\nOd proglašenja vanrednog stanja u Srbiji broj pritužbi Zaštitniku građana uvećan je za deset puta , a petina tih pritužbi odnosi se na prava radnika i radne odnose. Zaštitnik građana Zoran Pašalić kaže za Tanjug da je toj instituciji stiglo i mnogo pritužbi preduzetnika i malih i srednjih preduzeća zbog, kako navodi, nedovoljne obaveštenosti o tome kada i pod kojim uslovima mogu da rade. On ističe da u ovom trenutku nema informacija o tačnom broju otkaza u vreme vanrednog stanja, ali da Zaštitnik građana nastoji da dođe do tog podatka što će, kaže, toj instituciji biti smernica za dalje postupanje. „Od svih pritužbi, kojih je u vanrednom stanju bilo deset puta više nego inače, a 20 odsto se odnosi na radne odnose, prava radnika u slučaju otkaza, prinudnog odmora, prava da kod\n30.04.2020 u 14:00\nI zvanično: policijski čas od danas u 18 do subote u 5 časova\nVlada Srbije usvojila je na sednici odluku da će policijski čas početi danas u 18 sati i trajati do subote u 5 ujutru, prenosi Tanjug. „Vlada Republike Srbije usvojila je na današnjoj sednici izmene odluka u vezi sa merama zaštite stanovništva od zarazne bolesti kovid 19 tokom prvomajskih praznika. Zabrana kretanja počinje od danas, u 18 časova i trajaće do subote, 2. maja, u 5 časova ujutru”, kaže se u saopštenju.


„Danas podižemo zastavu“: Severna Makedonija otvorila novu stranicu istorije - Sputnjik Srbija\n12:44 12.02.2019 (osveženo 12:49 12.02.2019) Preuzmite kraći link\nZaev je, tokom svečane ceremonije podizanja NATO zastave ispred makedonske vlade, istakao da je njegova otadžbina sada na pravom putu ka napretku i razvoju.\n„Danas podižemo zastavu NATO-a, koja zajedno sa evropskom i našom određuje ne samo budućnost naše generacije već i budućih pokolenja. To nije samo simbolika, već realnost. To je nova strana naše istorije“, rekao je makedonski premijer.\nKako je Zaev istakao, njegova zemlja je uspela da se sa sporednog balkanskog koloseka, gde je čekala decenijama, vrati na glavni auto-put ka Evropi.\n„U periodu koji sledi bićemo direktni učesnici u najvažnijem periodu od samostalnosti naše države, u kome ćemo sami odlučivati o našoj budućnosti, ali i sa brzinom kojom ćemo dostići taj cilj“, rekao je on.\nZaev je ocenio da je sada sudbina u rukama makedonskog društva, koje određuje svoju budućnost, prenosi Tanjug.\nMakedonski premijer je naglasio da se u sledećem periodu ulazi u kompleksnu etapu izgradnje države prema evropskim standardima, te da niko više neće da je blokira spolja.\nSpor oko imena sa Grčkom bio je ključna barijera na putu sada već Severne Makedonije ka NATO-u i EU.\nPrespanskim sporazumom vlasti u Skoplju su se obavezale da će promeniti ustavno ime države u Severna Makedonija, dok su se vlasti u Atini obavezale da će prestati da blokiraju prijem Severne Makedonije u NATO i omogućiti integraciju te države u EU.\nzastava, Vlada Severne Makedonije, NATO, Zoran Zaev, Republika Severna Makedonija


Ministar Jurić najavio popuštanje mjera u TK - Živinice Čaršija\nObjavio S H on 26/04/2021\nBlago poboljšanje epidemiološke situacije na području Tuzlanskog kantona.\nNa području Tuzlanskog kantona evidentno je blago poboljšanje epidemiološke situacije, ali se apeluje na građane da se i dalje pridržavaju svih propisanih epidemioloških mjera.\nRečeno je na današnjem sastanku Koordinacionog tijela Vlade Tuzlanskog kantona za praćenje stanja pandemije COVID-19. Upoređujući stanje tokom proteklih sedam dana, sa sedmicom ranije, evidentno je blago smanjenje broja novih osoba pozitivnih na korona virus, kao i smanjivanje procenta učestalosti pozitivnih u ukupnom broju testiranih. Također, primjetno je i smanjivanje broja pozitivnih osoba na 100.000 stanovnika sa 198 na 165 osoba.\n„Ukoliko se ovi trendovi zadrže i tokom ove sedmice, moći ćemo razmišljati i o određenom postupnom popuštanju mjera, a prije svega kako bi smo pozitivno uticali na ekonomske prilike i mentalno zdravlje građana“, zaključio je Jurić.\nDanas su prezentirane i aktivnosti Kantonalne uprave za inspekcijske poslove i Uprave policije Tuzlanskog kantona. Inspektori kantonalnih inspekcija su proveli ukupno 275 nadzora nad poštivanjem mjera, te je evidentiran 51 subjekat u prekršaju. Od ovog broja sanitarna inspekcija je provela ukupno 18 nadzora, od čega se 6 najavljenih skupova nije održalo, 6 je bilo urednih, a na 6 skupova su evidentirani prekršaji.\nTokom današnjeg sastanka je, zbog praćenja stanja, propratnih manifestacija i eventualno neželjenih posljedica, iskazana potreba za evidencijom građana Tuzlanskog kantona koji su u proteklom periodu vakcinaciju izvršili u, u organizaciji poslodavaca, privatnom aranžmanu ili na neki drugi način.\nU vezi s tim zadužen je Kantonalni zavod za javno zdravstvo da pripremi i organizira način za uspostavljanje ove evidencije.


Termoelektrana "Gacko" - U januaru proizvodnja 2,6 odsto veća od plana | Trebinje Live\nTermoelektrana "Gacko" - U januaru proizvodnja 2,6 odsto veća od plana\nTermoelektrana /TE/ "Gacko" u januaru je proizvela 158.105.600 kilovat-časova električne energije, što je 2,6 odsto više od plana, potvrdio je Srni Borivoje Vujičić, izvršni direktor za proizvodnju električne energije i razvoj ovog preduzeća.\nVujičić je podsjetio da je u toku prethodnog mjeseca blok bio planski isključen sa mreže zbog mehaničkog čišćenja kotla, ali da je nakon 77 časova zastoja sinhronizovan na mrežu i da radi sa vrlo dobrim pogonskim stanjem opreme.\nOn je naveo da se na deponiji termoelektrane nalazi oko 190.000 tona uglja očekivane toplotne vrijednosti, raspoloživog za sagorijevanje i proizvodnju električne energije i da su zalihe mazuta za pokretanje bloka i podršku sagorijevanja lignita u skladu sa planom i iznose 1.000 tona.\n"U narednom periodu očekujemo proizvodnju u skladu sa Elektro-energetskim bilansom Republike Srpske", dodao je Vujičić.\nTE "Gacko" je prošle godine, sa ostvarenih 1.746 gigavat-časova električne energije, imala najveću proizvodnju od kada je puštena u rad 1983. godine.


Osobama oštećenog vida u saobraćaju pokloniti dodatnu pažnju – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Društvo / Osobama oštećenog vida u saobraćaju pokloniti dodatnu pažnju\nMilivoje Irić 19. Februara 2020.\tDruštvo Ostavite komentar 158 pregledi\nNeobilježena gradilišta i otvorene šahte, psi lutalice, nepostojanje taktilnih traka, nedostatak zvučne signalizacije, kao i neprilagođenost gradskog saobraćaja u velikoj mjeri utiču na nesamostalnost osoba s invaliditetom (OSI) koje bi više bile ohrabrene da se samostalno kreću, ukoliko bi im saobraćaj bio prilagođeniji. To je saopšteno na okruglom stolu „Uoči me i ja sam na putu“, u okviru istoimenog projekta, koji sprovodi Savez slijepih Crne Gore, a koji finansira Ministarstvo saobraćaja i pomorstva.\nIzvršni direktor Saveza slijepih Crne Gore, Goran Macanović, rekao je da je samostalnost u svakodnevnom funkcionisanju nešto što je prioritet u životu svake OSI. „Da bi neka osoba mogla da bude samostalna i da samostalno živi, neophodno je da društvo i zajednica budu dovoljno podsticajni i dovoljno pristupačni kako bi te osobe nailazile na što manje prepreka, barijera ili da uopšte ne bi nailazile na njih“, kazao je Macanović.\nSamostalna savjetnica za finansijske poslove u Ministarstvu saobraćaja i pomorstva, Selma Dacić, kazala je da je u prošloj godini potpisano 25 ugovora sa isto toliko nevladinih organizacija i na taj način se, kako je dodala, sada finansira 25 projekata iz tri oblasti, a to su oblast zaštite životne sredine u oblasti saobraćaja, zaštita lica s invaliditetom u oblasti saobraćaja i saobraćaj, sigurnost i bezbjednost u saobraćaju kao posebna oblast.\nPredhodno Literarna čajanka u Američkom uglu\nSledeće Kvadratni metar stana u novogradnji skuplji za 3,4 %


Američki policajac ubio čoveka u invalidskim kolicima /video/ - 01.12.2021, Sputnik Srbija\nAmerički policajac ubio čoveka u invalidskim kolicima /video/\nPolicajac iz američkog grada Tusona u Arizoni ubio je muškarca u invalidskim kolicima, ispalivši devet hitaca, a policijska uprava mu je spremila otkaz. 01.12.2021, Sputnik Srbija\nU ponedeljak uveče Ričard Li Ričards (61) je bio u njegovim motorizovanim invalidskim kolicima i kretao se ka ulazu supermarketa „Lous“ u Tusonu, kada se policajac pojavio iza njega sa repetiranim pištoljem.To se dogodilo pošto je zaposleni u „Volmartu“, koji deli prostor sa „Lousom“, upozorio policajca da je video Ričardsa da je odneo kutiju alata, a da nije platio, objavio je „Vašington post“.Zaposleni i policajac Rajan Remington pratili su Ričardsa kroz parking, a u jednom momentu Ričards je zamahnuo nožem ka zaposlenom, dodaju iz policije.„Ne ulazite u prodavnicu, gospodine“, vikao je Remington, dok se Ričards kretao ka ulasku u „Lous“.Remington je potom, kako deluje na snimku bez upozorenja, prišao s leđa Ričardsu i ispalio u njega devet metaka sa male udaljenosti.U utorak je šef policije Tusona Kris Magnus rekao novinarima da je policijska uprava pokrenula postupak za davanje otkaza Remingtonu, dodavši da tužilaštvo ispituje incident.„Da budem jasan, duboko sam zabrinut zbog akcije policajca Remingtona. Njegova upotreba smrtonosne sile u ovom slučaju je očigledno kršenje zakona i direktno se kosi sa više aspekata naše obuke o korišćenju oružja“, kazao je Magnus, preneo je Tanjug.\nsvet, amerika, hronika, društvo\n© Fotolia / Eugene FeyginAmerički policijski oficir\nU ponedeljak uveče Ričard Li Ričards (61) je bio u njegovim motorizovanim invalidskim kolicima i kretao se ka ulazu supermarketa „Lous“ u Tusonu, kada se policajac pojavio iza njega sa repetiranim pištoljem.\nTo se dogodilo pošto je zaposleni u „Volmartu“, koji deli prostor sa „Lousom“, upozorio policajca da je video Ričardsa da je odneo kutiju alata, a da nije platio, objavio je „Vašington post“.\nZaposleni i policajac Rajan Remington pratili su Ričardsa kroz parking, a u jednom momentu Ričards je zamahnuo nožem ka zaposlenom, dodaju iz policije.\n„Ne ulazite u prodavnicu, gospodine“, vikao je Remington, dok se Ričards kretao ka ulasku u „Lous“.\nRemington je potom, kako deluje na snimku bez upozorenja, prišao s leđa Ričardsu i ispalio u njega devet metaka sa male udaljenosti.\nU utorak je šef policije Tusona Kris Magnus rekao novinarima da je policijska uprava pokrenula postupak za davanje otkaza Remingtonu, dodavši da tužilaštvo ispituje incident.\n„Da budem jasan, duboko sam zabrinut zbog akcije policajca Remingtona. Njegova upotreba smrtonosne sile u ovom slučaju je očigledno kršenje zakona i direktno se kosi sa više aspekata naše obuke o korišćenju oružja“, kazao je Magnus, preneo je Tanjug.


ADVOKATSKA KOMORA SRBIJE: Protest prestaje kada Skupština Srbije usvoji izmene Zakona o javnom beležništvu i pratećih zakona i objavi ih\nUpravni odbor AKS preporučio da se protest okonča onda kada Skupština Srbije usvoji izmene Zakona o javnom beležništvu i pratećih zakona i objavi te izmene u „Službenom glasniku”\nAdvokati će u petak, 16. januara, na Skupštini Advokatske komore Srbije, odlučiti da li prestaju s obustavom rada. Upravni odbor AKS-e je juče zakazao skupštinu i preporučio joj da usvoji izveštaj advokatskog stručnog tima koji je u četvrtak postigao sporazum s predstavnicima Ministarstva pravde\n– Ako Skupština AKS-e donese odluku o prestanku obustave rada, datum neće zavisiti od nas nego od Vlade Srbije, koja treba da zakaže vanrednu sednicu Narodne skupštine, na kojoj bi bile usvojene izmene zakona o kojima su stručni timovi AKS-e i Ministarstva pravde postigli pisani sporazum – rekao je za „Politiku” Ivan Milošević, portparol AKS-e.\nUpravni odbor Advokatske komore Srbije je prihvatio izveštaj stručnog tima i podržao ga jednoglasno i u potpunosti. Preporučio je Skupštini AKS-e da usvoji taj izveštaj i da donese odluku da se protest advokata prekida kada Skupština Srbije usvoji izmene pet zakona i kada te izmene budu objavljene u „Službenom glasniku”.\nIako je pomoćnik ministra pravde Čedomir Backović apelovao u četvrtak na advokate da, i pre usvajanja izmena zakona u Skupštini Srbije, prekinu s obustavom rada jer „garantuje da će predviđene izmene biti u parlamentu do kraja meseca”, advokati će ipak sačekati da se to i dogodi.\n– Sačekaćemo, zbog duboko narušenog poverenja – rekao je Milošević.\nDa podsetimo, reč je o izmenama odgovarajućih odrebi u Zakonu o javnom beležništvu, Zakonu o prometu nepokretnosti, Zakonu u vanparničnom postupku, Porodičnom zakonu i Zakonu o nasleđivanju,\nOvim izmenama vraća se pravo advokatima i građanima da sastavljaju ugovore, odnosno sve privatne pravne poslove, a javni beležnici će ih samo potvrđivati i overavati,\nNotarske i advokatske tarife biće promenjene.\nJavnobeležnički zapis biće obavezan samo u tri situacije: kod ugovora poslovno nesposobnih lica, ugovora slepih, gluvih i nemih i kod sporazuma o zakonskom izdržavanju.\nIma, međutim, advokata koji su nezadovoljni i ovakvim izmenama i smatraju da je reč o kompromisu kojim nisu u potpunosti ispunjeni zahtevi advokature. Međutim, stručni tim AKS, koji je pregovarao sa stručnim timom Ministarstva pravde, smatra da su upravo ovakvim zakonskim izmenama ispunjeni zahtevi protesta i da je – advokatura pobedila.\n– Svi advokati, i oni koji su nezadovoljni sporazumom, i oni koji su zadovoljni, zastupljeni su u Upravnom odboru i Skupštini AKS-e. Svim regionalnim advokatskim komorama dostavljani su audio-zapisi sa svih sastanaka stručnih timova, tako da su mogli pravovremeno da reaguju. Skupština će odlučiti u skladu s mišljenjem većine od devet i po hiljada advokata u Srbiji – kaže Ivan Milošević.\nUpravni odbor AKS-e je doneo i odluku da zatraži od Ministarstva finansija zvanično objašnjenje zbog neujednačene primene vladine uredbe kojom je promenjen način paušalnog oporezivanja advokata, u skladu sa zahtevima protesta.\nIzvor: www.politika.rs, A. Petrović


NIS Srbija - Filantropija I Volonterizam\nFilantropske i volonterske aktivnosti koje realizujemo, čine značajan segment društveno odgovornog delovanja kompanije, čijim sprovođenjem zajedno sa našim zaposlenima, nastojimo da jačamo postojeća partnerstva i gradimo nove odnose utemeljene na poverenju, prijateljstvu i uzajamnoj solidarnosti.\nPosvećeno negujemo partnerski odnos prema zajednici i onima kojima je potrebna pomoć i podrška, a u prilog tome govori i činjenica da humanost i solidarnost nisu samo deo naše korporativne kulture, već pre svega iskreno opredeljenje da svojim primerom stvaramo “Budućnost na delu”!\nNastojimo da realizacijom mnogobrojnih filantropskih projekata pospešujemo razvoj empatije naših zaposlenih, osećaj uzajamne odgovornosti i spoznaje da svaki pojedinačni doprinos predstavlja korak bliže ka ostvarenju zajedničkog cilja.\nSvoje filantropske aktivnosti usmeravamo ka ciljevima od šireg društvenog značaja, a u prethodnom periodu naročitu pažnju usmerili smo ka ustanovama koje se bave zdravstvenom i socijalnom zaštitom dece.\nTako smo kroz podršku Dečijem selu „Dr. Milorad Pavlović“ iz Sremske Kamenice dali svoj doprinos poboljšanju uslova za smeštaj dece i mladih bez roditeljskog staranja, a rad organizacija usmerenih na osamostaljivanje i socijalnu inkluziju dece i ranjivih kategorija društva, kao što su Centar ,,Zvezda“, ,,Dečije srce“ i mnoge druge, podržali smo individualnim donacijama zaposlenih, čije iznose u znak podrške, kompanija duplira.\nNaše zaposlene, ali i potrošače, ohrabrili smo da daju svoj doprinos u sakupljanju plastičnih čepova i njihovu reciklažu, a sve u cilju prikupljanja novčanih sredstava za pomoć deci sa invaliditetom i smetnjama u razvoju u okviru akcije „Čepom do osmeha“. Na ovaj način, zaposleni ali i potrošači kompanije NIS, pored toga što pokazuju svoje volontersko i humano opredeljenje, doprinose i ostvarenju ekoloških ciljeva, jer se eliminacijom plastike iz otpada i reciklažom iste, smanjuje njen štetan uticaj na životnu sredinu.\nAktivnosti u oblasti korporativnog volonterizma čine integralni deo naše korporativne kulture i doprinos kojim nastojimo da damo dodatnu vrednost društveno odgovornim delovanjima kompanije.\nImajući u vidu veliki broj zaposlenih koji su angažovani u kompaniji, korporativno volontiranje je sprega koja daje mogućnost povezivanja kolega iz različitih gradova, podsticaj za razvoj timskog duha, ali i prilika da se pruži podrška lokalnoj zajednici.\nPrepoznajući značaj volonterskog delovanja, kao i značaj doniranja znanja i veština, volonterski angažman zaposlenih sistemski je uveden u kompanijske vrednosti. Osnivanjem Kluba volontera 2018. godine, pojedinačan volonterski angažman zamenjen je organizacijom usmerenih volonterskih akcija koje su od značaja za kompaniju i lokalne zajednice u kojima posluje.\nČlanova Kluba volontera\nAktivnosti u oblasti korporativnog volonterizma čine integralni deo naše korporativne kulture


Šta podrazumeva predlog Trampovog emisara za KiM: Grenelov "Šenžen" obara carine | Novosti.RS\nŠta podrazumeva predlog Trampovog emisara za KiM: Grenelov Šenžen obara carine\nčetvrtak, 25. 06. 2020. u 09:00\nOblast u kineskom gradu Šenžen\nEkonomski sporazum doneo bi i finansijsku injekciju\nZVANIČNI Vašington skrojio je precizan plan kako da se normalizacija odnosa Beograda i Prištine pomeri sa mrtve tačke: da se u prvoj fazi, kojom će "dirigovati" SAD, postigne niz ekonomskih dogovora dve strane, a da se zatim u drugoj, pod pokroviteljstvom EU, rešavaju politička pitanja.\nOva agenda, kako saznajemo iz diplomatskih izvora, biće obznanjena predstavnicima Beograda i Prištine na sastanku u Beloj kući, u subotu, 27. juna - predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i premijeru privremenih institucija u pokrajini Avdulahu Hotiju.\nOvakvu dinamiku i dalje korake u utorak je nagovestio i organizator sastanka Ričard Grenel, specijalni izaslanik američkog predsednika Donalda Trampa zadužen za dijalog o Kosovu, koji je izneo ideju o stvaranju specijalne ekonomske zone Beograda i Prištine, po ugledu na prvu takvu oblast u Kini, koja je još 1980. formirana u gradu Šenžen, koji se nalazi u blizini Hongkonga.\nLOBISTA ENGEL "LETI" IZ KONGRESA NAJUTICAJNIJI albanski lobista u SAD, demokratski kongresmen Eliot Engel, po svoj prilici, neće moći da se kandiduje za novi mandat u Kongresu u novembru ove godine. Engel, koji je i predsedavajući Odbora za spoljnopolitička pitanja Kongresa, na stranačkim izborima, koji su u toku, ima veliki zaostatak u odnosu na svog protivkandidata Džamala Boumana, u 16. kongresnom okrugu u Njujorku . Kako prenosi AP, Bouman je osvojio oko 61 odsto prebrojanih glasova, dok je Engel na drugom mestu sa oko 36 odsto.\nGrenelov "mini-Šenžen" praktično bi podrazumevao sporazume dve strane kojim bi bile otklonjene sve carinske i druge barijere za protok robe, ljudi i usluga, uz značajnu finansijsku injekciju SAD i EU, odnosno direktne strane investicije koje bi se slile ka Beogradu i Prištini. On kaže da su prvi koraci ka tome načinjeni kada su postignuti sporazumi o avio-liniji između Beograda i Prištine i železničkom saobraćaju.\nInteresantno je da specijalne ekonomske zone, uključujući i Šenžen, ne predstavljaju nikakve ekonomske unije dveju država, već teritoriju u okviru nacionalnih granica jedne države, a na kojoj se uspostavljaju poslovna i trgovinska pravila različita u odnosu na ostatak zemlje.\nAmerički ambasador u Srbiji Entoni Godfri poručio je da predstojeći sastanak u Vašingtonu predstavlja šansu za dve strane da otvore vrata novom ekonomskom razvoju i investicijama.\nKorak dalje u očekivanjima od sastanka u Beloj kući otišao je generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg koji se nada da će 27. juna "početi kraj dugogodišnjeg spora Beograda i Prištine":\n- Predstavnici Beograda i Prištine možda će ovog puta biti usredsređeni na nalaženje i konačnog zajedničkog političkog rešenja. Čvrsto sam uveren da SAD i Unija znaju kako da koordiniraju svoje napore na tom polju.\nZa Nemanju Starovića, spoljnopolitičkog analitičara Centra za društvenu stabilnost, sastanak koji je sazvao Grenel predstavlja najbolji dokaz teze o nadmetanju velikih sila za političkim vlasništvom nad procesom dijaloga Beograda i Prištine, odnosno mogućim sporazumom dveju strana:\n- Kako su upravo SAD odlučujuće doprinele uklanjanju barijera za nastavak dijaloga, time što je ambasador Grenel praktično sam oborio dve prethodne vlade u Prištini, razumljivo je to da Bela kuća sada ne želi da prepusti dirigentsku palicu EU. Intenziviranje ekonomske saradnje, koje se najavljuje kao glavna tema susreta u Vašingtonu, pa čak i neke krupne američke investicije koje bi se mogle naći na stolu u Beloj kući, svakako mogu biti primamljive za obe strane i doprineti popravljanju atmosfere među pregovaračkim stranama.\nInače, "Njujork tajms", koji je objavio informaciju da će se Vučić u Beloj kući sastati i sa Trampom, u sredu je to demantovao.\nVučić nije ni potvrdio ni demantovao informaciju da bi 17. jula francuski predsednik Emanuel Makron mogao da organizuje samit Beograd - Priština, ali očekuje skori nastavak političkog dijaloga u Briselu:\n- Pričao sam sa Makronom, ali ne volim da punim novinske stupce stvarima koje nisam dogovorio sa ljudima sa kojima sam razgovarao.\nTAČI ODUSTAO OD SASTANKA\nPREDSEDNIK privremenih institucija u Prištini Hašim Tači, kako su javili prištinski mediji, već je bio na putu za Vašington kad je objavljeno da je protiv njega podignuta optužnica za ratne zločine na KiM. Ubrzo se pojavila informacija da odustaje od sastanka.\nGrenel objavio na "Tviteru" da ih je "predsednik Kosova upravo obavestio da je otkazao svoje putovanje u Vašington":\n- Poštujem njegovu odluku da ne prisustvuje raspravama dok se ne reše pravna pitanja tih navoda.\nPredlog je prost, svi kosovari neka idu u albaniju a svi srbi u srbiju i resen problem


U MZ Brajkovac novih 550 metara asfalta | GEM info\nU MZ Brajkovac novih 550 metara asfalta\n23. januara 2018. 26. januara 2018. Redakcija 0 Comments 550 m puta, asfaltiranje, bojan sindjelic, brajkovac, Lazarevac\nPredsednik gradske opštine Lazarevac Bojan Sinđelić, pomoćnik predsednika gradske opštine Lazarevac za putnu i saobraćajnu infrastrukturu Milan Matijašić i član Veća gradske opštine Lazarevac Branko Kuzmanović obišli su radove na modernizaciji deonice saobraćajnice u dužini od 550 metara u MZ Brajkovac.\nPredsednik Sinđelić je najavio da će radovi biti nastavljeni i u narednom periodu, a njihova dinamika zavisiće jedino od vremenskih uslova.\nNa osnovu zahteva meštana i na inicijativu Saveta mesne zajednice Brajkovac, a iz sredstava gradske opštine Lazarevac, izdvojena su finansijska sredstva za asfaltiranje dela seoskog puta u Brajkovcu na potezu od crkve brvnare ka seoskom groblju u dužini od 550 metara.\nIzvođač radova je preduzeće „Šumadija put“. Radove na asfaltiranju obišli su predsednik gradske opštine Lazarevac Bojan Sinđelić, pomoćnik predsednika gradske opštine Lazarevac za putnu i saobraćajnu infrastrukturu Milan Matijašić i član Veća gradske opštine Lazarevac Branko Kuzmanović.\nIzuzetno sam zadovoljan kontinuitetom i kvalitetom radova na asfaltiranju puteva na teritoriji opštine Lazarevac, kao i rokovima koji se poštuju. U narednom periodu će se nastaviti radovi na putnoj infrastrukturi, ali će dinamika izvođenja zavisiti od vremenskih uslova, rekao je ovom prilikom Bojan Sinđelić.\nŠeruj post "U MZ Brajkovac novih 550 metara asfalta"\n← Festival klasične muzike ”Rosi fest 2018”\nLazarevčani dobili novu autobusku liniju za Beograd →


Premijer prošao poligraf\nBeta 29. novembra 2015. 15:25\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da je predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić prošao poligrafsko testiranje, povodom optužbi koje su o njemu iznesene u dnevnom listu Kurir.\n„Detektor laži je potvrdio da premijer Srbije Aleksandar Vučić ne poznaje bivšeg direktora Kurira, da se nikada nije sreo s njim i da nikada mu nije nudio bilo šta da bi bilo koga lažno optužio“, izjavio je danas Stefanović na vanrednoj konferenciji za novinare.\nStefanović je izjavio da će policija sprovesti detaljnu i brzu istragu, koja će pokazati ko je i sa kakvim ciljem organizovao širenje laži protiv premijera i pokušaj destabilizacije zemlje.\n„Aleksandar Vučić je dobrovoljno odgovarao na pitanja i na sva pitanja odgovorio sa ne, a detektor laži pokazao je da govori istinu. Aleksandar Vučić nikada nije sreo Kornica, nije sedeo s njim bilo gde, a ponajmanje u nekoj kafani“, rekao je Stefanović na konferenciji za novinare u Beogradu.\n„Policija će tokom dana pokušati da dođe i do Kornica i nakon podnošenja izveštaja očekujem da se Tužilaštvo izjasni“, dodao je Stefanović.


Mondo\t03.06.2019 13:35\nIma problema u ulicama oko mesta dešavanja - Skupštine Srbije i Skupštine Beograda.\nU toku su velike gužve - ostala je slobodna samo jedna traka od Bulevara kralja Aleksandra ka tunelu. Suprotan smer je u potpunosti blokiran, javlja naš reporter.\nPre zatvaranja oba smera za saobraćaja, reporter MONDA je registrovao verbalne incidente između taksista koji su u protestu i onih koji i dalje rade.\n"Zašto radiš? Što nisi u protestu?", dobacuju štrajkači kolegama koji rade. Uz to, taksisti koji protestuju ubacuju novčanice u taksije koji rade, uz komentar: "Evo, da ti pomognemo".\nIz ovog taksi udruženja tvrde da su rezultati rada inspekcijskih organa i suda u poslednjih osam meseci, od kad je donet novi zakon - da je doneto samo šest rešenja o oduzimanju vozila (od čega izvršeno četiri rešenja). Prekršajnom sudu podneto je, kažu, šest zahteva za pokretanje postupka, a Privrednom sudu isti taj boj prijava, dok su tužilaštvu ponete i tri krivične prijave. Sekretarijat za inspekcijske poslove međutim, nije dobio ni jednu presudu po navedenim prijavama i zahtevima, navodi se usaopštenju.\nGSP preusmerio linije\nLinije 24, 26, 27, 37, 44 i 58 voze izmenjenim trasama u oba smera. Zbog blokade oba smera na trgu Nikole Pašića, autobusi Takovskom i ulicom Džordža Vašingtona.\nTada su izneseni zahtev za preduzimanje radnji i mera, na osnovu svojih ovlašćenja, kako bi se poboljšala efikasnost postupanja grada Beograda, konkretno Komunalne policije i Gradske saobraćajne inspekcije, koji izbegavaju da primenjuju Zakon i da preduzimaju mere protiv divljih prevoznika preko aplikacije CarGo.\nCilj najnovijeg protesta je, kažu, da se ukaže državnim organima da se zakon krši, da lokalna samouprava mora da sprovodi zakon, da inspekcija treba da svakodnevno vrši kontrolu i sprovodi zakon.\nZahtevi će biti predati na osam adresa: predsednik, premijerka, ministarstvo saobraćaja, grad, gradska saobraćajna inspekcija, komunalna policija...\n"Paradoksalno je da na ulici tražimo sprovođenje Zakona", poručuju uz SITAB-a i podsećaju da su do sada poslali preko sto dopisa nadležnim organima tražeći primenu zakona.\nOni tvrde i da su im ministarstvo saobraćaja i ministarstvo za lokalnu samoupravu dali nedvosmislen odgovor da je primena zakona u nadležnosti lokalne samouprave, pa se pitaju "zašto grad i država ne reaguju i ko štiti vlasnika CarGo".