Ovo je pravi razlog posete Breda Pita Hrvatskoj\nSlavni holivudski glumac Bred Pit je prošle nedelje bio u Hrvatskoj zbog izgradnje rizorta u Zablaću, u Šibensko-kninskoj županiji, prenosi danas Večernji list, pozivajući se na pisanje Harpers Bazara.\nGlumac je, kako se navodi, bio u pratnji hrvatskog arhitekte Nikole Bašića koji radi na projektu u okviru kojeg bi trebalo da se izgrade luksuzni hotel, teren za golf, restorani i trgovine. Britanski "Telegraf" piše da se ceo projekat procenjuje na oko 1,5 milijarde dolara.\nArhitekta Nikola Bašić poznat je po projektu izgradnje svetski poznate atrakcije, zadarskih Morskih orgulja.\nJoš nije poznato kada bi ceo projekat izgradnje rizorta u Zablaću trebalo da bude završen, a britanski mediji pišu da je švajcarski investicioni fond TFI Holding već u njega uložio oko 70 miliona dolara, navodi Večernji.\nI DALJE SU U KONTAKTU Majka Breda Pita molila bivšu snaju za pomoć\nNA OVO JE ČEKALA 12 GODINA Bred Pit se IZVINIO bivšoj supruzi, a evo kako je ona reagovala\nBred Pit je imao romanse sa MNOGIM koleginicama, a kad vidite kako izgleda TAMNOPUTA BRITANKA sa kojom se zabavljao OSTAĆETE BEZ TEKSTA (VIDEO)\nNaša glumica za samo par sati može da postane DEBELA


EU za sistem zaštite od poplava - Mačva\nUspešan završetak implemetacije radova\nFaza realizacije građevinskih radova, zajedno sa aktivnostima vezanim za nadzor, u okviru podrške za sanaciju posledica poplava u Srbiji, koja se odnosi na sistem za zaštitu od poplava u Mačvi, uspešno je završena tokom druge polovine 2020. godine. Ovaj Projekat je započet u junu 2018. godine i sastoji se od nekoliko celina:\n- Građevinski radovi na Lotu 1 - Istočna zona, Deonica 1 - Drenovac - Čevrntija,\n- Građevinski radovi na Lotu 2 - Zapadna zona, Deonica 2 - Banov Brod – Salaš Crnobarski, i\n- Usluge nadzora za oba lota.\nRekonstruisani nasipi koji su viši za do 1,2 m, zajedno sa novim deonicama, obezbediće sigurniju zaštitu od velikih voda, u ukupnoj dužini od preko 26 km. Takođe je završena i rekonstrukcija servisnih puteva duž nasipa i pristupnih rampi, kao i rekonstrukcija gravitacionih i cevovoda pod pritiskom. Ovi radovi će zaštiti stanovništvo okolnih područja od poplava sa verovatnoćom pojave daleko većom od stogodišnjih velikih voda.\nProcenjuje se da ukupni troškovi svih radova i usluga neće premašiti vrednost od 10 miliona Evra, uključujući i aktivnosti tokom garantnog perioda (tj. tokom perioda odgovornosti za nedostatke).\nUgovori su izvršeni profesionalno, a svi radovi i usluge su izvršeni uz dobru saradnju svih uključenih strana, tokom svih faza realizacije. Korisnik - JVP „Srbijavode“, će izvršiti preuzimanje radova tokom narednih nedelja, međutim, Projektom je obuhvaćen i garantni period (tj. period odgovornosti za nedostatke) od 1 godine, koji kao ugovorna obaveza deluje kao garancija kvaliteta izvedenih radova.\nPoplave iz 2014. godine služe kao podsetnik da ova vrsta događaja predstavlja ozbiljnu prirodnu opasnost koja zaslužuje posebnu pažnju kroz upravljanje rizikom od poplava, kao i kroz odgovarajuće mere. Završetak ovog Projekta predstavlja veliko dostignuće koje će obezbediti sigurnije i bezbednije okruženje za stanovništvo tog područja.\nsuccessfully completion of implementation phase\nLast updated: 3. Novembar 2020. 12:09\nOva stranica načinjena je i održava se uz finansijsku pomoć Evropske unije. Za njenu sadržinu isključivo je odgovoran ugovarač projekta Energoprojekt Hidroinženjering a.d. u konzorcijumu sa: Fichtner GmbH & Co.KG (DE), i ta sadržina nužno ne predstavlja stavove Evropske unije © 2019 EU za sistem zaštite od poplava - Mačva.


Proglašeni pobednici “Malog Joakima” - KruševacGrad\nOdlukom Stručnog žirija 14. Festivala predstava za decu i mlade profesionalnih pozorišta Srbije “Mali Joakim“ proglašeni su pobednici ovog festivala. Predstava “Bambi”, Pozorišta za decu iz Kragujevca, proglašena je najboljom predstavom u celini. Takođe, nagrađene su i Olga Ziebinska koja je radila scenografiju za ovu predstavu, Jakub Maksimović koji potpisuje režiju te Miloš Milovanović za glumačko ostvarenje, a on je nagradu podelio sa kolegama iz još tri pozorišta.\nNa festivalu je učestovalo 7 predstava, a dodeljene su nagrade za najbolju režiju, predstavu u celini, dizajn svetla, autorsku muziku, dramski tekst, glumačka ostvarenja, kostim, scenografiju kao i specijalne nagrade za najbolju masku i koreografiju.\nStručni žiri u sastavu Branko Popović, reditelj, predsednik žirija, Bojan Jovanović, glumac i Nikola Milojević, konstatuje da je Festival značajno unapredio rad srpskih pozorišta i približio dramsko stvaralaštvo najmlađoj publici, a dobrim predstavama i vrednim glumačkim otvarenjima ko i doprinosom ostalih umetničkih saradnika, Festival ’’Mali Joakim” postao je veliki na radost i dece i umetnika.\nMilanu Vujiću za predstavu “Lepotica i zver“ Pozorišta Timočke krajine “Zoran Radmilović“ iz Zaječara pripala je specijalna nagrada za masku. Specijalnu nagradu za koreografiju dobila je Nađa Tomić za predstavu “Pinokio”, Narodnog pozorišta Leskovac, a nagrađen je i dramski tekst za istoimenu predstavu koji potpisuje Spasoje Ž. Milovanoviću.\nNagrada Mali Joakim za glumačka ostvarenja dodeljuje se ravnopravno Petri Dimitrijević, za lik Pinokija u predstavi “Pinokio“, Narodnog pozorišta Leskovac, Milošu Milovanoviću, za lik Bambija u predstavi “Bambi“, Pozorišta za decu Kragujevac, Lemani Bećirović, za likove Zle Maćehe i Dobre vile u predstavi“Pepeljuga“, Regionalnog pozorišta Novi Pazar i Nebojši Vraniću, za lik Kapetana Džona Piplfoksa u istoimenoj predstavi Kruševačkog pozorišta.\nAna Kolbjanova dobila je nagradu za najbolji kostim za predstavu “Pepeljuga” Regionalnog pozorišta u Novom Pazaru. Za istu predstavu nagradu je dobio i Radomir Stamenković, za najbolji dizajn svetla.\nNagrade će pobednicima biti uručene večeras, nakon predstave Šabačkog pozorišta „Čarobni pasulj“, koja se igra u čast nagrađenih.\nPriča o dva mlada volontera i ponosnim roditeljima: Braća humanog srca\n06.12.2021 0 221\n23. januara 2022., 16:11


Odmrzavanje - Blic Online\nFilijala ruske Avtovazbanke na Kipru izuzeta je od primena mera za kontrolu kapitala.\nMMF odmrzava 3,2 milijarde evra pomoći Grčkoj\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) saopštio je danas da će odmrznuti 3,2 milijarde evra pomoći Grčkoj, usled strahovanja u pogledu sposobnosti te zemlje da savlada dužničku krizu.\nSutra počinje isplata penzionerskih bonusa\nIsplata jednokratne pomoći od 5.000 dinara penzionerima u Srbiji čija su primanja manja od 30.000 dinara počeće sutra, najavila je Vlada.\nDinkić: Odmrzavanje plata najbolje rešenje za izlazak iz krize\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić izjavio je da se zalaže za veću potrošnju, jer je to uslov i za rast izvoza.\nPotpredsednik vlade za evropske integracije i ministar za nauku i tehnološki razvoj Božidar Đelić izjavio je večeras da je odmrzavanje plata i penzija moguće tek u januaru 2011. godine.\nOdmrzavanje plata i penzija u 2010. godini zavisiti od toga da li će biti dovoljno sredstava, rekao je premijer Srbije Mirko Cvetković, prenosi B92.\nLisovolik: Ne odmrzavati plate i penzije\nStalni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u Beogradu Bogdan Lisovolik izjavio je danas da Srbija ne bi trebalo da odmrzava plate i penzije do isteka aranžmana sa tom finansijskom institucijom u aprilu 2011. godine.\nŠoškić: Očekujem debatu o odmrzavanju plata i penzija\nPredsednik Saveta Narodne banke Srbije Dejan Šoškić izjavio je večeras da u razgovorima predstavnika Vlade Srbije sa delegacijom Međunarodnog Monetarnog Fonda očekuje otvorenu debatu o odmrzavanju plata i penzija.


Fanovi sumnjaju: Taylor Swift objavljuje novi projekat u maju? - Famoza.net\n30/04/2020 30/04/2020 Valentina Krstić\t1304692 Commentshttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Ffanovi-sumnjaju-taylor-swift-objavljuje-novi-projekat-u-maju%2FFanovi+sumnjaju%3A+Taylor+Swift+objavljuje+novi+projekat+u+maju%3F2020-04-30+11%3A30%3A00Valentina+Krsti%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D130469\nVeć više puta smo se uverili da su Swiftieji jedan od najinteligentnijih fandoma, jer Taylor Swift uvek nađe inteligentan način kako da im zagolica maštu i poruči da sprema nešto novo. Ponekad Swiftiejima istraga ide odlično i uspevaju da shvate šta Taylor poručuje, a nekad ispadnu tako smešni da ih i Taylor “zeza”! Ne znamo da li je fandom i ovaj put prevaren i zavaran, ali ponovo kreće stara priča da će Tay nešto novo objaviti u maju!\nMoguće je da je sve ovo plod mašte fanova koji sede kod kuće i kojima je dosadno, ali Taylor Swift je definitivno zapalila Instagram novim selfijem! Ne, selfi nije “provokativan” i nije iz tih razloga ušao u trending, već je u pitanju opis slike: “Not a lot going on at the moment”. Svaki poznavalac muzike znaće da je Tay u spotu za čuveni singl “22” nosila majicu sa tim natpisom!\nSad se verovatno pitate kakve veze “22” ima sa projektom planiranim za maj, ali Swiftieji su se bacili na računanje! Slika je objavljena u 05.08 po njenom vremenu, što se može tumačiti i kao datum 8. maj u Americi, a kad se osam i pet saberu, dobije se Tayin srećan broj, 13! U spotu za “The Man” pevačica je takođe stavila akcenat na broj 58 (58 godina kasnije), a pesma na albumu koja traje dva minuta i 58 sekundi je “Cruel Summer” – mnogi smatraju da je krajnje vreme da Tay objavi ovu pesmu kao singl, ako već nije i kasno za to!\nPročitajte još Taylor Swift objavila baladu "The Archer", najavila novi spot i još mnogo toga!\nSvakako se slažemo da je pravi trenutak da Tay objavi nešto jer trenutno nema druge obaveze, a njena letnja “Lover Fest” turneja nažalost je otkazana.\n2 thoughts on “Fanovi sumnjaju: Taylor Swift objavljuje novi projekat u maju?”\n30/04/2020 at 15:26\nJa mislim da i u Famoza timu ima najvise Swiftieva, cim se nazivaju nainteligentnijim , sve znaju 🙂 🙂 😀 😀\nSamo jedna članica je Swiftie! Imamo tinistu i za ostale je teško reći 😀


Protest: Blokada autoputeva ukoliko se donesu sporni zakoni - Autonomija\nProtest protiv izmena zakona o referendumu i eksproprijaciji završen je večeras ispred Vlade Srbije, uz poruku i povike „Ne damo Srbiju“.\nOkupljeni su bacili lažni novac na zgradu Vlade Srbije, uz poruku „Ne treba nam vaš novac“.\nNa početku protesta, Manojlović je rekao okupljenima da će, ukoliko Skupština donese izmene tih zakona, prisutni biti pozvani na blokadu upozorenja – da na sat vremena blokiraju deo auto-puta.\n„Ukoliko donesu ova dva zakona, pozvaćemo građane na blokadu upozorenja – blokiraćemo na sat vremena autoputeve u Srbiji, ukoliko predsednik Srbije (Aleksandar Vučić) bude potpisao te zakone, blokiraćemo autoputeve, blokiraćemo celu Srbiju, tražićemo da Srbija stane“, rekao je on.\nManojlović je kazao i da „(premijerka Srbije) Ana Brnabić laže“, navodeći da nije tačno da je kupljeno 600 hektara koji su potrebni – već je prodato samo 140 hektara, a zahvaljujući građanima koji su branili zemlju.\nOdbacio je navode predsednika države da su obe izmene zakona u skladu sa Ustavom, navodeći da zakon o eksproprijaciji „apsolutno nije u skladu sa Ustavom“, a da je izmena Zakona o referendumu „zakon koji otima suverenost od građana i dodeljuje ga političkim strankama i bogatim pojedincima“.\nPrema njegovim rečima, to što govori „neće biti prazno obećanje“ i da oni nisu političari i da ih ne interesuju predstojeći izbori.\n„Ne interesuju nas interesi bilo čijih kompanija. Ovde će se prvo voditi računa o interesima Srbije i svih njenih građana“, istakao je Manojlović.\n„Jadar se brani u Beogradu, Beograd se brani u Jadru – nemojte dozvoliti da nas dele“, kazao je Prelević.\nOn je naveo da na sledećim izborima građani glasaju za otrov ili protiv otrova.\n„Srbija ne sme da postane država gde se plodna zemlja i pijaća voda uništavaju zarad kopanja litijuma i bora“, navela je ona.\nOna je kazala da građani hoće čistu pijaću vodu, da je Ustavno pravo da građani imaju čist vazduh, kao i da zemlja nije na prodaju.\nBeograd, protest, zakoni\n(Pod) razno (2.515) Arhiva (24) Autori (9) Stvarni ljudi (15) Autonomija (20.476) Antidiskriminacija (69) Autori (2.720) Aleksandar Kocić (48) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Andrej Nikolaidis (9) Boris Pavelić (4) Boris Varga (7) Branislava Opranović (35) Dalibor Stupar (31) Dinko Gruhonjić (91) Dragan Bursać (26) Dragan Markovina (2) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (205) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (449) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (378) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (97) Tihomir Novak (111) Vojin Ivkov (8) Zlatko Jelisavac (459) Civili (138) Kultura (1.651) Marginalci (2.026) Ogledalo (5.786) Stav (2.721) Utočište: Nacionalizam (1.451) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (1.424) Izbori (241) Izdvajamo (4.539) Jugoslavija (3.569) Karikatura nedelje (287) Mladi i mediji (13) Planeta (3.436) Podsetnik (31) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (8.429) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (19.408) Aktuelno (10.780) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (809) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (1.308) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


NBS: Sretenović ima zakonsko pravo da se vrati na rad u centralnu banku\n► NBS: Sretenović ima zakonsko pravo da se vrati na rad u centralnu banku\nDoskorašnji predsednik Državne revizorske institucije (DRI) Radoslav Sretenović imao je zakonsko pravo da se po isteku te funkcije vrati na rad u Narodnoj banci Srbije (NBS), gde je bio zaposlen pre imenovanja na čelo DRI, saopštila je danas NBS.\nNavedeno je da će Sretenović u NBS raditi do 7. novembra ove godine.\nKoalicija za nadzor javnih finansija uputila je javno pitanje guverneru NBS Jorgovanki Tabaković po kom osnovu i iz kojeg razloga je NBS radno angažovala Radoslava Sretenovića na radnom mestu glavnog internog revizora, od maja 2018. godine, s mesečnom platom od 173.000 dinara.\nKoalicija je navela i da je Sretenović stekao uslov za starosnu penziju februara 2018. godine.\nPodsećajući da je NBS subjekt revizije koju sprovodi DRI na čijem je čelu do 25. aprila 2018. godine bio Radoslav Sretenović, Koalicija za nadzor javnih finansija je navela da je članom 38. Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije propisano da funkcioner kome je prestala javna funkcija, dve godine po prestanku funkcije ne može da zasnuje radni odnos, odnosno poslovnu saradnju sa pravnim licem, preduzetnikom ili međunarodnom organizacijom koja obavlja delatnosti u vezi sa funkcijom koju je funkcioner vršio, osim po dobijenoj saglasnosti Agencije.\nKoalicija za nadzor javnih finansija je ocenila da radno angažovanje Radoslava Sretenovića u NBS protivno zakonskoj zabrani predstavlja frapantan primer sukob interesa koji, po automatizmu, povlači moralnu i krivičnu odgovornosti.\nNBS je u saopštenju navela da je Sretenović u radnom odnosu na neodređeno vreme u centralnoj banci od 11. septembra 1978. godine, a da su mu u periodu od 27. septembra 2007. godine do 6. maja 2018. godine mirovala prava i obaveze koja se stiču na radu i po osnovu rada u NBS, zbog izbora za predsednika Saveta DRI.\nTo znači, kako je istaknuto, da Sretenović posle prestanka funkcije u DRI nije zasnovao radni odnos u NBS već su mu prava koje se stiču na radu i po osnovu rada u NBS, a koja su mu mirovala zbog izbora na funkciju – ponovo aktivirana, danom povratka na rad u NBS.\nSretenović se, navela je NB, pre povratka na rad u NBS, obratio Agenciji za borbu protiv korupcije i dobio pisani odgovor da njegovo aktiviranje radnog odnosa u NBS nije u suprotnosti sa Zakonom o agenciji za borbu protiv korupcije.\n"Imajući u vidu stručna znanja i radno iskustvo koje Sretenović poseduje, te uzimajući u obzir potrebu prenošenja navedenih znanja i iskustva na druge zaposlene, NBS i Sretenović su se sporazumeli da on nakon navršenih 65 godina života ostane u radnom odnosu u NBS i to u periodu od šest meseci nakon njegovog povratka na rad", piše u saopštenju NBS.\n23.10.2018, 23:36h Jorgovanka Preporuči\nNeka nadlezni ispitaju odakle pare Sretenovicu za stanove u Nisu I Beogradu I kafanu u naselju Stepa Stepanovic gde ima stan. LOPOVI NAPOLJE\n22.10.2018, 17:27h Демагог Preporuči (1)\nА јел у реду да му ћерка ради у НБС и то као директор и да је је тата сад ревидира?\nDinar je danas jači za 0,1 odsto u odnosu na evro i zvanični srednji kurs je 117,9446 dinara za jedan evro, što je najjača vrednost dinara u ovoj godini, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nDinar će u sredu biti jači za 0,1 odsto u odnosu na evro i zvanični srednji kurs biće 117,9446 dinara za jedan evro, što će biti najjača vrednost dinara u ovoj godini, objavila je Narodna...\nEvro danas 118,18 dinara\nDinar je danas ostao gotovo nepromenjene vrednosti u odnosu na evro i zvanični srednji kurs je 118,1847 dinar za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEvro sutra iznosi 118,18 din\nDinar će u četvrtak ostati gotovo nepromenjene vrednosti u odnosu na evro i zvanični srednji kurs biće 118,1847 dinar za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).


Takođe, nisu uspeli da odbrane pehar pobednika Kupa Srbije, dogurali su do polufinala, međutim, sezonu će pamtiti po rekordima.\nUknjižili su 71 bod i nadmašili generaciju u šampionatu 2010/2011. godine, koja je osvojila 67 poena, i, jednako tako, zabeležili rekordan broj pobeda - 24 trijumfa (21 u prvenstvu i tri u Kupu), i oborili rezultat iz sezone 1994/1995, kada je tadašnja generacija ostvarila 22 trijumfa.\nTakođe, sada već bivši strateg Nenad Lalatović postavio je lični rekord kao trener sa najviše pobeda u klupskoj istoriji. U oba mandata, zabeležio je 76 i pretekao skor trenera Gustava Lehnera, koji je pedesetih godina prošlog veka ostvario 61 trijumf.\nNavijači su, po tradiciji, u 17. izboru najboljeg igrača sezone titulu dodelili Nemanji Čoviću (30) napadaču, koji je i najbolji strelac sa 12 golova i dve asistencije.\n- Hvala navijačima, to je svakako vrlo lepo priznanje, tim pre što je konkurencija bila zaista velika i ne bi bilo nezasluženo da je neko drugi izabran. Jer, bilo mnogo igrača koji su minulu sezonu odigrali izuzetno dobro. Navijači su nam mnogo nedostajali i nadam se da će od starta nove sezone moći ponovo na tribine - kaže Čović.\nDRINČIĆ I BRALIĆ IZA ČOVIĆA\nU IZBORU navijača, Nemanji Čoviću su "za vrat disali" Nikola Drinčić i Slavko Bralić, a na listi strelaca pratili su ga Petar Bojić i Miljan Vukadinović, sa po 11 golova. Najbolji asistenti prošle sezone bili su Drinčić sa osam asistencija, Miljan Vukadinović sa šest, Dejan Zukić i Aranđel Stojković sa po četiri...\nFK Vojvodina Nemanja Čović Nikola Drinčić Superliga Srbije Nenad Lalatović fudbal Novi Sad


“SRBIJA HODA!” – Sportski savez Beograda\nPlaninarski savez Srbije (PSS), 14. septembra 2019. godine u više od 60 gradova Srbije održaće nacionalnu akciju “Dan pešačenja – Srbija 2019” pod sloganom “Srbija hoda!”. Akciji se priključilo više od 70 planinarskih klubova i društava iz Srbije, a podražali su je i svi gradski centri: Beograd, Novi Sad, Niš, Subotica, Kragujevac, i mnogobrojne opštine širom Republike Srbije. Pored popularizacije i omasovljenja planinarstva, cilj akcije je i promocija zdravog načina života, očuvanje prirode i edukacija. Pošto je akcija rekreativnog karaktera, očekuje se da će joj se pridružiti više od 50 000 učesnika.\nInformacije o startnim pozicijama za polaske i mestima održavanja nalaze se na sajtu Planinarskog saveza Srbije www.pss.rs. “Dan pešačenja” je besplatna akcija za sve učesnike i tog dana pešačenju se mogu pridružiti porodice, tinejdžeri, penzioneri, studenti… Pešačiće se omiljenim šetalištem, parkom, izletištem, čarobnom prirodom ili planinama Srbije… Želimo mnogo laganih koraka, praćenih osmehom. U stvari, želimo da se pešačenje pretvori u stvarno dobru naviku. Dan pešačenja je zabavan i jednostavan način da se u najboljem društvu istraži radost hodanja.\nBudući da planinarstvo nije samo sport već i način života, Planinarski savez Srbije je od ove godine pokrenuo kampanju “Planine zovu” sa ciljem promocije planinarstva i planina Srbije. Kampanja je motivacionog karaktera sa jasnim pozivom našim sugrađanima (pre svega mladima) da se aktivno ili rekreativno uključe u akcije Planinarskog saveza Srbije. i niz direktnih akcija na teritoriji cele Srbije.\nPlaninarski savez Srbije je nacionalni granski sportski savez u koji su, kao članovi, udružene osnovne sportske planinarske i planinarsko-skijaške organizacije-klubovi. Osnovnih organizacija je trenutno 169, s članstvom od 18 326 ljudi. Na nivou godine organizuje se više od 100 takmičenja i akcija u celoj zemlji. Pored aktivnosti u Srbiji, PSS je zadužen i za planiranje i organizaciju ekspedicija koje osvajaju najviše svetske vrhove.


IZBORI ZA MANJINSKE NACIONALNE SAVETE SE NAJVEROVATNIJE RASPISUJU 17. AVGUSTA\nIzbori za nacionalne savete nacionalnih manjina najverovatnije će biti raspisani 17. avgusta, a održani 4. novembra, potvrdio je agenciji Beta ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić.\nU Srbiji trenutno ima 21 savet nacionalnih manjina, a prema Ružićevim rečima pripremne radnje su u toku i biće ispunjeni uslovi da ti izbori budu sprovedeni na pravi način.\nPredsednik Bošnjačkog nacionalnog vijeća (BNV) Sulejman Ugljanin, međutim, rekao je na poslednjoj konferenciji za novinare da će zajedno sa Nacionalnim savetom Albanaca tražiti ocenu ustavnosti Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina i da zbog toga smatra da izbori neće biti održani u novembru.\n“Poslednjim izmenama zakona su smanjena prava manjina, a nacionalni saveti su svedeni na rang nevladine organizacije. Pre izbora se mora rešiti pravna regulativa, moramo državu naterati da obavi reviziju zakona, da poveća ovlašćenja saveta i njihov status. Mislim da će naša žalba oboriti oba manjinska zakona i da će izbori biti prolongirani. U suprotnom nas izbori ne zanimaju, mi smo imali Vijeće i 1991. godine, kada nije bilo izbora”, poručio je Ugljanin.\nDržavni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave Ivan Bošnjak rekao je za novopazarski radio “Sto plus” da još ne zna za koje zakonske odredbe će nacionalni saveti Bošnjaka i Albanaca tražiti ocenu ustavnosti, ali da smatra da to neće zaustaviti održavanje izbora.\n“Pitanje je i da li se te odredbe odnose na sam izborni proces. Samo utvrđivanje da li je nešto u zakonu u skladu sa Ustavom ili ne, pogotovo odredbe koje su menjane poslednjim izmenama zakona, koliko je meni poznato, ne mogu biti tumačene kao razlog neodržavanja ili odlaganja izbora”, izjavio je Bošnjak.\nIzbori za nacionalne savete nacionalnih manjina u Srbiji održani su 2010. i 2014. godine.


Sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predstavnika izborne liste „Albanska demokratska alternativa-Ujedinjena dolina“ povodom konsultacija za formiranje nove Vlade (Beograd 14. jula)\nIako je posle parlamentarnih izbora izgledalo da su predsednik Srbije i Albanci sa juga Srbije konačno pronašli zajednički jezik nova tačka sporenja nastala je nakon formiranja lokalne vlasti u Bujanovcu, mestu od 12.000 stanovnika na jugu Srbije.\nČetiri albanske stranke dogovorile su vlast u Bujanovcu bez učešća srpskih partija, pa je koalicija okupljena oko Srpske napredne stranke (SNS), koja je osvojila 10 mandata, i Socijalističke partije Srbije (SPS) sa tri odbornika, ostala u opoziciji.\nProblem nastao na lokalu, međutim, odmah se preneo i na republički nivo i doveo do novog zahlađenja odnosa.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uputio je u nekoliko navrata oštre kritike, navodeći čak da će manevarski prostor Srbije u pregovorima sa Kosovom biti skraćivan, između ostalog, i "pravljenjem jedinstvene albanske vlasti protiv Srba u Bujanovcu".\nDržava i stranačke koalicije\nŠaip Kamberi, lider Pokreta za demokratsko delovanje i poslanik u novom sazivu Skupštine Srbije, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) da država ne treba da se meša u stranačke koalicije u višenacionalnim sredinama kako bi se izbegle tenzije, već da se angažuje na rešavanju njihovih problema.\nU Bujanovcu, gradu na jugu Srbije udaljenom 300 kilometara od Beograda, prema poslednjim podacima albanska zajednica čini 65 odsto stanovništva.\nOd 2002. godine do sada su lokalnu vlast uvek zajedno formirale albanske i srpske stranke. Sporazum o formiranju vladajuće većine, nakon izbora održanih 21. juna, sklopile su albanske partije: Demokratska partija (DP), Partija za demokratsko delovanje (PDD), Pokret za demokratski progres (PDP) i Alternativa za promene (AZP).\nTime je Bujanovac postao retka opština u Srbiji u kojoj na vlasti nije SNS, stranka koja će prevoditi buduću Vladu Srbije.\nSa 25 glasova Nagip Arifi, lider DP je izglasan na konstitutivnoj sednici 23. jula za predsednika Opštine Bujanovac. Nezadovoljni formiranjem monoetničke vlasti, odbornici srpskih partija su napustili sednicu.\nTo se dogodilo samo nekoliko dana nakon sastanka o formiranju nove vlade delegacije albanskih stranaka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u Beogradu. Na tom sastanku Albanci su izrazili spremnost za učešće u radu Vlade i zatražili mesto ministra lokalne samouprave, pomoćnika ministra privrede, državnog sekretara u Ministarstvu prosvete i mesto predsednika Koordinacionog tela.\nMeđutim, nakon formiranja lokalne vlasti u Bujanovcu i burne reakcije Beograda, čini se da su šanse za to sve manje.\nRešavanje životnih problema\nZa Šaipa Kamberija Albanci sa juga Srbije se od 2001. godine, odnosno prestanka oružanog sukoba na jugu Srbije, nalaze "u nekom političkom procesu koji je čas živ, čas mrtav", zbog čega, kako je rekao za RSE, u proteklih devetnaest godina pripadnici te nacionalne zajednice nisu uspeli da reše svoje životne probleme.\n"To znači da je država izbegavala da Albance tretira kao ravnopravne partnere, imajući stalno negativan stav prema nama. Evo, i sada pokušava da formiranje vlasti u Bujanovcu predstavi kao neko zlo koje spremaju Albanci da bi opravdala neke naredne korake koji, verovatno, idu ka tome da nas ne prihvate kao deo Vlade niti da otpočnu dijalog sa nama o planu od sedam tačaka koji smo tražili od predsednika Vučića", istakao je Kamberi.\nAlbanske partije čekaju šta će za Preševsku dolinu da napravi SNS\nVučić na Bujanovac gleda kao na ucenu\nU jednoj od svojih reakcija, predsednik Srbije je nagovestio da bi dešavanja iz Bujanovca mogla ugroziti potencijalno primanje Albanaca u Vladu Srbije. Vučić je, gostujući na Radio-televizije Srbije, istakao 23. jula da je izostanak njegove SNS iz vlasti u Bujanovcu učinjen "pod uticajem Tirane kako bi mogli da ucenjuju Srbiju".\n"Kod mene su došli albanski predstavnici i rekli: 'Hajde Vučiću, integriši nas u državne organe, integriši nas u sistem'. Ja sam se obradovao i rekao: 'Nema problema, razmisliću'. A onda oni sutradan odu u Albaniju i tamo im kažu da formiraju vlast bez 42 odsto Srba", rekao je Vučić.\nNenad Mitrović, predsednik lokalnog odbora SNS u Bujanovcu, rekao je za RSE da su, nakon izbora 21. juna, sa DP dogovorili zajedničko formiranje vlasti, ali da se albanska strana predomislila.\n"Kao dve stranke sa najviše odborničkih mandata, sa Arifijem smo se dogovorili da formiramo vlast zajedno sa PDP Šćiprima Arifija. Međutim, oni su pozvani na hitne konsultacije u Tiranu i nakon povratka iz Albanije, Arifi nas je obavestio da odustaje od koalicije sa SNS, zbog političke deklaracije koja ih obavezuje na formiranje vlasti isključivo u koaliciji sa albanskim strankama", istakao je Mitrović.\nŽelja za ukrupnjavanjem biračkog tela\nSagovornik Radija Slobodna Evropa Šaip Kamberi, međutim, istakao je da je formiranje monoetničke lokalne vlasti u Bujanovcu uslovljeno željom za ukrupnjavanjem albanskog biračkog tela, a ne zbog diktata iz Tirane i da nema veze sa bilo kakvim ucenjivačkim namerama.\n"Mi nismo krili da ćemo i nakon izbora imati zajednički nastup, za šta smo dobili podršku iz Tirane, ali to nije upereno protiv Srbije. Želja nam je da ukrupnimo sopstveno biračko telo, a ne da bilo koga ucenjujemo", rekao je Kamberi.\nAlbanske stranke sa juga Srbije čak i da hoće, dodao je on, "ne mogu da ucenjuju državu jer je država jača od njih".\nKakve su šanse da Albanci dobiju ministarstvo?\nIdro Seferi, novinar i publicista, kaže za RSE da sumnja da će nakon svega Albanci sa juga Srbije dobiti ministarstvo u Vladi Srbije, mada bi to po njegovom mišljenju, bilo jako pozitivno za Srbiju "jer bi tako mogla da na pravi način odgovori na višegodišnje optužbe Albanaca da sistematski zapostavlja taj region".\n"Mislim da bi vlast u Srbiji ipak trebalo da im izađe u susret jer su prekidom bojkota i učešćem na parlamentarnim izborima, Albanci sa juga Srbije pokazali da žele da se integrišu u institucije sistema", kaže Seferi.\nOn podseća da je Tirana dala podršku Albancima sa juga Srbije da učestvuju na parlamentarnim izborima u Srbiji i da se to može tumačiti kao uticaj na donošenje njihovih političkih odluka, ali da "svakako taj uticaj nije uperen protiv Srbije".\n"Zvanični Beograd bi morao da uvaži argumente svojih građana sa juga Srbije i utiče na popravljanje ekonomskog i socijalnog položaja", istakao je Seferi.\nTakođe, ocenio je, vlast u Srbiji ne bi trebalo da rešavanje problema u tom regionu posmatra kroz prizmu sveukupnog rešavanja kosovskog problema, jer se lokalni Albanci zbog toga osećaju kao "neka vrsta taoca u pregovorima Beograda i Prištine o Kosovu".\nManjine u budućoj Vladi Srbije\nU međuvremenu, Vučić je održao konsultacije i sa drugim strankama koje su prešle cenzus na izborima održanim 21. juna.\nNa sastanku predsedništva SNS 31. jula Vučić je izjavio da će se krajem avgusta ići na izbor nove Vlade Srbije. Vučić je rekao da je sa stranačkim vrhom razgovarao i o mogućim koalicionim partnerima, navodeći da s tim u vezi postoje četiri opcije. Kako je objasnio, manjinske stranke u svim tim opcijama su deo Vlade Srbije.\n"Postoje četiri opcije i sve su imale značajnu podršku, od koalicije sa socijalistima (Ivice Dačića) i manjinama, koalicije sa (liderom Srpskog patriotskog saveza Aleksandrom) Šapićem i manjinama, koalicije sa socijalistima, Šapićem i manjinama i da samo sa manjinama formiramo vladu", kazao je Vučić.\nVučić, međutim, nije precizirao u svojoj izjavi na koje manjine se njegova izjava odnosila.


Kroz evropske integracije do regiona otpornijeg na izazove - BFPE\nStefan Vladisavljev 9 априла, 2022 14 априла, 2022\nBFPE » Analize i Publikacije » Kroz evropske integracije do regiona otpornijeg na izazove\nInvazija Rusije na Ukrajinu predstavlja jedan od momenata koji će definisati globalni poredak u godinama pred nama. Već u toku samog rata dolazi do preraspodele moći među velikim igračima na polju međunarodnih odnosa. Međutim, nisu samo velike sile te koje moraju da zauzmu stavove prema dešavanjima u Ukrajini. Svetla pozornice su okrenuta i ka malim i srednjim državama, a među njima i onih koje se još uvek nisu u potpunosti jasno odredile svoje pozicije, ali se to vrlo lako može uskoro promeniti.\nZapadni akteri, predvođeni državama Evropske unije i Sjedinjenim Američkim Državama su jasno osudile rusku agresiju i otvoreno pružile pomoć i podršku Ukrajini u borbi protiv Rusije. Države poput Kine i Indije, sa druge strane, teže nešto neutralnijim stavovima. Iz ovih država stiže jasna poruka da se sukob mora zaustaviti i da se treba težiti diplomatskom rešavanju konflikta, ali za razliku od Zapada, one nisu uvele sankcije Rusiji i još uvek imaju otvorene kanale komunikacije i saradnje.\nRazlike u načinu na koji Zapad i Istok pristupaju samom konfliktu čini posebno teškim poziciju država koje pokušavaju da svoju spoljnu politiku zasnivaju na balansiranju između dve strane. Jedna od takvih država jeste Srbija. Evropske integracije jesu definisane kao jedan od primarnih spoljnopolitičkih ciljeva Republike Srbije, ali je stav Beograda takav da i pored toga razvija bliske odnose sa državama Istoka, pre svega sa Rusijom i Kinom.\nPoziciju Srbije, ali i drugih država Zapadnog Balkana, dodatno komplikovanom čini to što je proces evropskih integracija u određenoj meri u stagniranju. Iako proklamovano poruke posvećenosti procesu proširenja i pristupnim pregovorima stižu i iz Brisela i iz Beograda, konkretan napredak nije vidljiv. Inicijative poput Briselskog procesa u određenoj meri doprinose očuvanju duha evropskih integracija Zapadnog Balkana, nedostatak konkretnog napretka doveo je do porasti pesimizma da će region zaista i postati deo Evropske unije. Stagnacija u pregovorima sa Beogradom, kao i opadanje nivoa demokratije u samoj državi otežavaju put Srbije ka finalizaciji procesa pridruživanja. U procesu pregovora, Crna Gora je najdalje odmakla, ali činjenica da je od 33 otvorena pregovaračka poglavlja zatvoreno samo tri, govori da nije za očekivati da će postati deo zajednice u skorije vreme. Pregovori sa Severnom Makedonijom i Albanijom zvanično otvoreni 2020. konkretni pomaci nisu napravljeni, a posebno negativno na percepciju integracija je uticalo to što su otvoreni tek 2020. godine, iako je to moglo da bude urađeno i u godini pre, ali je tada Francuska stopirala odluku. Posebno komplikovane ostaju pozicije Kosova i Bosne i Hercegovine. I jednog i drugog aktera definiše podeljeno društvo i još uvek postojanje potencijalnog izbijanja konflikta. Ni Kosovo ni Bosna nemaju status kandidata i teško je za očekivati da će se to uskoro promeniti. Ovo posebno važi za Kosovo čiju nezavisnost još uvek ne priznaje 5 država članica Evropske unije.\nUzevši trenutno stanje u obzir, nije za očekivati da će se sledeće proširenje desiti u skorije vreme. Iako su sve jasnije poruke, kako međunarodne zajednice, tako i regionalnih aktera, da do toga mora doći. Kao jedan od glavnih razloga za to se navodi upravo to da je činjenica da Ukrajina nije deo Evropske unije u mnogome olakšalo rusku invaziju i da bi članstvo Zapadnog Balkana u istoj predupredilo potencijalne konflikte unutar samog regiona. Kao dodatni argument, navodi se da je ’’veliko proširenje’’ iz 2004. doprinelo povećanju nivoa stabilnosti i sigurnosti država centralne i istočne Evrope, uključujući i države Višegradske grupe. Članstvo u Evropskoj uniji, ali i u NATO alijansi donelo je ovim državama viši nivo sigurnosti i viši nivo otpornosti na strane pretnje. Pri tome, pretnje ne moraju nužno doći u vidu oružanog napada. Dugoročno članstvo stvorilo je u većini država sisteme i institucije koje su otporne i na porast spoljnog uticaja autoritarnih aktera.\nPorast uticaja autoritarnih aktera, pre svega Rusije i Kine se često navodi kao mana pojedinih država regiona Zapadnog Balkana. Ruski uticaj dolazi pre svega kroz vid energetske zavisnosti koje region ima u odnosu sa Moskvom, ali i kroz širenje ruske meke moći. Ipak, nemaju sve države podjednako razvijene odnose sa Rusijom. Rusko prisustvo je vidljivo pre svega u Srbiji, koja Kremlj vidi kao svog tradicionalnog i dugugodišnjeg saveznika. Uticaj pro-ruskog narativa je više nego dobro prihvaćen i može se reći da je Rusija pozicionirana u regionu kroz strateško širenje neke moći. Sličan, ali ipak sa sopstvenim karakteristikama, kineski uticaj u državama regiona nije ujednačen. Kao i u slučaju sa Rusijom, najrazvijeniju saradnju sa Kinom ima Srbija, dok druge države nisu dostigle visok nivo ekonomske i političke saradnje. Osnov saradnje Kine i država regiona jesu preferencijalni krediti koje su kineske banke obezbeđivale državama u regionu za unapređivanje infrastrukture. Dok su države poput Srbije profitirale od ovakve vrste zajedničkih projekata, druge su nailazile na sistemske preprepe i zamalo upadale u zamku dužničkog ropstva. Naime, 2021. godine javni dug Crne Gore je dostigao 105% bruto društvenog proizvoda, te je Podgorica morala da pronalazi načine na koje će stabilizovati svoje državne finansije. Države koje se mogu okarakterisati kao autoritarne će i dalje pokušati da povećaju svoje prisustvo u regionu, a koliko će region ostati imun na potencijalno negativne posledice u mnogome će zavisiti i od budućnosti evrointegracija regiona.\nGeopolitička situacija, nejasna budućnost evropskih integracija, tenzije unutar samog regiona i uticaji autoritarnih spoljnih aktera su neki od faktora koji su negativno uticali na trend procesa pristupanja država regiona Zapadnog Balkana Evropskoj uniji. Međutim, region i dalje ostaje čvrsto oslonjen na Evropsku uniju kao svog glavnom ekonomskog partnera, aktera koji ima najviši nivo stranih direktnih investicija i sa kojim se ostvaruje najveći obim trgovinske razmene. Posvećenost procesu evropskih integracija je i dalje najbolji način za demokratske reforme društva i državnih institucija, ali i za kreiranje kapaciteta koje bi region Zapadnog Balkana učinile otpornijim na izazove koje negativno utiču na demokratsku perspektivu društva. Međutim, da bi postojala jasna perspektiva evropskih integracija regiona, neophodno je da postoji posvećenost i Brisela i šest aktera sa prostora Zapadnog Balkana.\nTekst je napisan u okviru projekta „Zapadni Balkan – istraživanje putanja za region“ koji je podržan je od strane Međunarodnog Višegrad fonda i deo je šire inicijative pod nazivom „Budućnosti Zapadnog Balkana“ čiji je cilj proširenje i podizanje nivoa debate o budućnosti Zapadnog Balkana. Projekat se partnerski sprovodi u Albaniji, Srbiji, Severnoj Makedoniji, Mađarskoj, Slovačkoj, Češkoj i Poljskoj, a pored Fondacije BFPE za odgovorno društvo, partnerske organizacije su: Albanski institut za međunarodne studije, EUROTHINK – Centar za evropske strategije, Institut za spoljne poslove i trgovinu, Praški institut za bezbednosne studije i Slovačka asocijacija za spoljnu politiku.\nU okviru projekta, možete pročitati i izveštaj pod nazivom „Budućnost Zapadnog Balkana: pet scenarija za 2030“.\nPrevious PostROMAKTED programu uručena zahvalnica za unapređenje položaja Roma i Romkinja\nNext PostDijalog Beograda i Prištine - kako dalje?


Christos Potos Tasos leto 2022\nLeto 2022 > Grčka 2022 > Tasos 2022 > Potos 2022\nVila Christos Tasos, Potos - Grčka leto 2022\nVILA Christos Potos, TASOS leto 2022\nOpis i lokacija: Dvospratna kuća sa prizemljem koja se nalazi ispod glavnog puta, u centru Potosa.\nUdaljenost od mora i plaže: Kuća je udaljena oko 100m od mora i plaže.\nSmeštaj: Kuća poseduje studija za 2 i 3 osobe u prizemlju i na spratu (strukture francuski ležaj manjih dimenzija i osnovni ležaj), studio za 2 do 4 osobe koji se nalazi u prizemlju, strukture francuski ležaj manjih dimenzija sa krevetima na spat (koji su namenjeni isključivo za smeštaj dvoje dece uzrasta do 11,99 god), apartman za 2 do 5 osoba koji se nalazi na drugom spratu, opremljen TWC-om, TV-om, mini čajnom kuhinjom, klima uređajem i balkonom ili terasom. Apartman je strukture jedan francuski ležaj u jednoj prostoriji, jedan francuski ležaj i osnovni ležaj i mini čajna kuhinja u drugoj prostoriji. U sklopu kuće postoji wifi (slabog protoka), dostupan u period jun-septembar.\nDete od 0 do 5.99 godina u pratnji dve punoplatežne osobe plaća 59€, ima mesto u autobusu i smeštaj u zajedničkom ležaju. Dete uzrasta od 0 do 11.99 godina u pratnji dve punoplatežne osobe plaća iznos naveden u tabeli programa putovanja sa cenovnikom br. 27738, ima mesto u pomoćnom ležaju, uslugu u smeštajnoj jedinici kao punoplatežna osoba i mesto u autobusu, osim u kućama LA LUNA, KATHRIN i GRAND VILLAS gde dete uzrasta od 0 do 1.99 godina u pratnji dve punoplatežne osobe plaća 59€ ima mesto u autobusu, smeštaj u zajedničkom ležaju i uslugu u smeštajnoj jedinici kao punoplatežna osoba. U smeštajnoj jedinici samo jedno dete od 0 do 5.99 godina, moţe da koristi zajednički leţaj. Dete bilo kog uzrasta koje koristi osnovni leţaj plaća punu cenu aranţmana. Odrasla osoba koja koristi pomoćni leţaj plaća iznos naveden u tabeli programa putovanja sa cenovnikom br. 27738, ima uslugu u smeštajnoj jedinici kao punoplatežna osoba i mesto u autobusu.\nDOPLATA ZA 1/1 Cena aranžmana za 1/1 sobu, studio ili apartman iskazana je u tabeli programa putovanja sa cenovnikom br. 27738, obuhvata prevoz, smeštaj i uslugu definisanu programom putovanja i radi se isključivo na upit.


Ministar Stefanović: Dobrovoljno služenje vojnog roka u 72. brigadi samo za najbolje od najboljih – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeDruštvoMinistar Stefanović: Dobrovoljno služenje vojnog roka u 72. brigadi samo za najbolje od najboljih\n– Svaki kontakt sa ljudima iz 72. brigade je privilegija. Sve dane koje sam imao priliku da provedem u ovoj jedinici pamtim kao dane u kojima sam naučio nešto novo, ali i uvek još ponešto o vojničkom pozivu i ljubavi prema Srbiji. I ovde je to ključna stvar, u ovoj jedinici se to zaista oseća, izuzetan patriotizam i ljubav prema našoj zemlji – rekao je Stefanović.\n– Imao sam tu priliku i čast da danas vidim naše momke koji su na dobrovoljnom služenju vojnog roka. Ovde se nalaze 22 momka iz cele Srbije, koji su došli da dobrovoljno služe svojoj zemlji. Oni su izrazili želju, videćemo da li će u tome uspeti, da nakon šest meseci dobrovoljnog služenja vojnog roka ostanu u ovoj jedinici kao profesionalci i da svoje karijere nastave u elitnoj 72. brigadi – rekao je Stefanović.\n– Ovde se danas nalazi 20 Miloša, naših najsavremenijih borbenih vozila, koja je ova brigada dobila. Oni koriste i „kornet“, koriste najsavremenije pešadijsko naoružanje i uz balističku opremu i uniforme koje su najbolje u našoj vojsci, a koje ima svaki pripadnik ove jedinice, to je značajan kvalitativni pomak napred. Naš zadatak je da im pomognemo u daljem opremanju i izgradnji objekata infrastrukture koji im nedostaju, kako bi njihova baza u Pančevu bila jedna od najsavremenijih – rekao je Stefanović.\n– Kao njen komandant svaki put ima sluha za svakog čoveka i trudi se da ova jedinica može da ispuni svaki zadatak koji bi pred nju stavili predsednik Vučić i naša zemlja. Ne zapostavlja obuku i opremanje i sve ono što ove momke čini najboljima u našoj zemlji. Hoću još jednom da im se svima zahvalim na svemu što čine, što za njih nema predaha, nema pauze, nema dana, noći, ni kiše ni snega, ni bilo čega, za njih postoji samo dužnost i oni tu dužnost besprekorno izvršavaju – rekao je ministar odbrane.


CEI Blog | Pregovaračka struktura Srbije\nPregovaračka struktura Srbija\nVlada Republike Srbije je na sednici održanoj 4. oktobra 2007. godine prihvatila Informaciju o potrebi formiranja novih koordinacionih tela u procesu pristupanja EU. Postojeća struktura za proces pregovora počiva na sledećim akterima i mehanizmima:\nKancelarija za evropske integracije Vlade Republike Srbije (KEI), je osnovana 2004. godine sa ciljem da se koordinacija, u to vreme, procesa pridruživanja i pristupanja Republike Srbije EU obavlja iz posebne službe Vlade. Istovremeno sa osnivanjem KEI unutar resornih ministarstava su osnovane i posebne strukture za evropske integracije (sektori, odeljenja ili jedinice) čiji je zadatak bio planiranje i upravljanje procesom reformi neophodnh za primenu standarda i vrednosti EU politika.\nKoordinaciono telo za proces pristupanja EU koordinira radom organa državne uprave i razmatra sva pitanja relevantna za proces evropskih integracija. Na čelu koordinacionog tela se nalazi predsednik Vlade, u njemu se nalaze još i potpredsenik Vlade za evropske integracije, direktor KEI, ministri u čijim se resorima nalazi najveći deo obaveza koji proističu iz pregovaračkog procesa.\nStručnа grupа Koordinаcionog telа ima za zadatak da koordinira sve poslove koji se odnose na stručna pitanja vezana za proces pristupanja. Stručnu grupu predvodi Direktor KEI, a njeni članovi su državni sekretari ministarstava Vlade Srbije, budući šefovi rаdnih grupа zа pregovore. Stručna grupa predstavlja glаvno telo zа horizontаlno koordinisаnje procesа pristupаnjа.\nPodgrupe stručne grupe – predstavljaju rаdne grupe zа pregovore i ključni mehаnizаm zа koordinisаnje rаzličitih oblаsti prаvnih tekovinа EU. Podelа, nаdležnost i sаstаv stručnih grupa se u osnovi podudаrаju sа pregovаrаčkim poglavljima. Formirano je 35 radnih grupa, po ključu „jedna stručna grupa – jedno pregovaračko poglavlje“. Podgrupe se bave pitanjima usklađivanja nacionalnih propisa sa pravnim tekovinama EU unutar konkretnog poglavlja. One, takođe, predstavljaju osnov za formiranje pregovaračkih timova koji će formirati pregovaračke pozicije i voditi pregovore na tehničkom nivou u fazi pristupnih pregovora.\nOdbor za evropske integracije Narodne skupštine Republike Srbije se u svom delokrugu rada bavi razmatranjem predloga zakona kojima se vrši proces usklađivajna pravnog poretka sa pravnim tekovinama EU i redovnom kontrolom i praćenjem sprovođenja Nacionalnog plana za integraciju Republike Srbije u EU (NPI). Neophodnost koordinacije aktivnosti Narodne skupštine sa drugim akterima unutar procesa pirstupanja nameće jasno definisanje njene uloge u celokupnom pregovaračkom procesu.\nSavet za evropske integracije predstavlja stručno i savetodavno telo Vlade za proces evropskih integracija. Savet ima sledeće funkcije: predlaže smernice s ciljem unapređenja procesa pristupanja EU, prati primenu strategije pridruživanja Srbije Evropskoj uniji, predlaže mere za uspostavljanje opšteg nacionalnog konsenzusa o procesu pristupanja Srbije EU i obаvljа druge stručno-sаvetodаvne poslove koji povećаvаju efikаsnost rаdа Vlаde i drugih držаvnih orgаnа u procesu pristupаnjа Srbije EU. Ovaj savetodavni forum, između ostalih, čine: predsednik Vlade (predsedavajući), svi ministri, predsednik Odbora za evropske integracije Narodne skupštine, predstavnik Vlade AP Vojvodina, koordinator nacionalnih saveta nacionalnih manjina, predsednik Privredne komore Srbije, predsednik Srpske akademije nauka i umetnosti, predstavnici univerziteta i naučnih instituta, predstavnici organizacija civilnog društva, predstavnici sindikata i udruženja poslodavaca i direktor KEI.


Ministar Pejović optimističan oko pogranične saradnje CG i Kosova\nAleksandar Andrija Pejović, ministar evropskih poslova Crne Gore (foto: Ministarstvo evropskih poslova)\nUprkos pograničnom sporu Crne Gore i Kosova kome se ne nazire kraj, ministar evropskih poslova Crne Gore Aleksandar Pejović tvrdi da postoje “konkretni i vidljivi rezultati ranijih projekata između Crne Gore i Kosova, koji su doprinijeli sveobuhvatnom razvoju pograničnog područja”.\nRezultati zajedničkih pograničnih projekata Crne Gore i Kosova, potvrđuju uspješnost koncepta prekogranične saradnje, poručio je ministar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović.\nOn je to kazao na završnoj konferenciji za Ipa program Prekogranične saradnje Crna Gora – Kosovo, održanoj u petak u Podgorici. Pejović je podsjetio da je u okviru tog Programa sprovedeno devet projekata, vrijednosti 3,7 miliona EUR, koji su značajno doprinijeli ostvarivanju konkretnih programskih ciljeva. To, kako je kazao, uključuje i ekonomski razvoj programskog područja, zaštitu njegovog biodiverziteta i promociju održivog korišćenja prirodnih resursa, s posebnim akcentom na poljoprivredu, šumarstvo i turistički razvoj.\n"Iako finansijski najmanji kako je počeo posljednji, ovaj program je postavio temelje saradnje za budućnost i povezao korisnike i potencijalne korisnike u graničnom području", rekao je Pejović.\nOn je najavio da je za period 2014 ‐ 2020. za saradnju Crne Gore s Kosovom, opredijeljeno skoro tri puta više, odnosno deset miliona EUR.\nZamjenik ministra administracije lokalne samouprave Kosova, Bećir Fejzulahu, poručio je da su ovi projekti doprinijeli promjeni načina razmišljanja i rada svih aktera, budući da su preduzeli odgovarajuće mjere da efikasnije obavljaju svoj posao u cilju postizanja ekonomskog rasta.\nOn je ukazao da je tretiranje određenih problema kroz sprovedene projekte dovelo do poboljšanja života stanovnika graničnih zona i ukazao na važnost nastavka uspješnog sprovođenja IPA II Programa prekogranične saradnje.\nŠef sektora za saradnju u Delegaciji Evropske unije u Crnoj Gori, Herman Špic, rekao je da je EU zadovoljna jer je doprinijela poboljšanju kvaliteta života u pograničnom području, kroz podršku projektima.\nOn je istakao da je devet sprovedenih projekata doprinijelo razvoju i promovisalo zajedničke evropske vrijednosti kao što su uzajamno poštovanje i saradnja, kao i da je Crna Gora vodeći partner u programima.\nPodsjetimo, Crna Gora i Kosovo su avgusta 2015. potpisali u Beču sporazum o razgraničenju. Kako je tada rečeno, granica između Crne Gore i Kosova je ona koja je utvrđena Ustavom nekadašnje Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ) iz 1974. godine i duga je 80 kilometara.\nSporazum je izazvao mnoge reakcije opozicije i mještana sela duž granice, koji su tvrdili da je Kosovo tim sporazumom izgubilo nekoliko hiljada hektara zemljišta. Dok je Crna Gora taj sporazum ratifikovala, Kosovu to do sada, zbog protivljenja opozicije, nije uspjelo.\nRatifikacija Sporazuma o demarkaciji jedan je posljednjih uslova EU za liberalizaciju viza Kosovu.


DODATNI PRIHODI: Novosadski penzioneri sve češće sakupljaju i prodaju lešnike | (Vesti - 05.09.2017) Novi Sad\n05.09.2017 u 09:01h\nDODATNI PRIHODI: Novosadski penzioneri sve češće sakupljaju i prodaju lešnike\nU potrazi za dodatnom zaradom, penzioneri u Novom Sadu sve češće sakupljaju lešnike, od čega, kako kažu, mesečno mogu da zarade i oko 10.000 dinara.\nKako piše "Blic", poslednjih dana avgusta i početkom septembra, već godinama unazad, na gradskim ulicama naši stariji sugrađani kreću u potragu za lešnicima. Niske penzije teraju ljude da dodatno zarađuju na bilo kakav način, a lešnici su se pokazali kao unosan posao. Mogu da se nađu u gradu, a cena im je uvek dobra.\n- Imam penziju od 18.000 dinara, to je za račune i hleb. Ovako tokom ova dva meseca sakupim po petnaestak kila lešnika, nekad i više. Cena na pijaci je odlična, prošle godine 2.000 dinara, ove nešto manja, ali je opet dobra. Verujte mi, da nema lešnika, ne bih mogao da preguram zimu – kaže za "Blic" Dragutin Vujanić, penzioner iz Novog Sada.\nNjegov “kolega” Miodrag Delić kaže za ovaj beogradski list da je bum s lešnicima krenuo poslednjih godina, kad su ljudi shvatili da od toga može da se zaradi.\n- Prošle godine sam prodavao pored pijace i zaradio sam skoro dve moje penzije, ali sam imao problema sa komunalnom policijom. Ove godine ću direktno trgovati sa prodavcima na pijaci, manje ću da zaradim ali ću da spasem živce. Vidite, lešnika u gradu nema puno, tih koji su na javnim površinama, neke su ljudi sami sadili pa smatraju da su njihovi, a zainteresovanih je sve više – rekao je Delić za "Blic".\n06.10.2020. - Kako je novosadski inženjer uhvatio kradljivca lešnika u okolini Požarevca\n03.05.2018. - Od petka isplata penzija za korisnike samostalnih delatnosti\nPovezane teme lešnici lešnik novosađani penzioneri


Foto: Ilustracija | Više od 1.000 novozaraženih u Sloveniji, vrh zaraze početkom novembra\nFena 23.09.2021 12:03\nLJUBLJANA - U Sloveniji je u posljednja 24 časa potvrđeno više od 1.000 novih zaraza koronavirusom, uz zabrinjavajući podatak o još deset umrlih, jednako kao i dan ranije, što je najveći broj smrtnih slučajeva dnevno koji se bilježi od kraja aprila, a nove projekcije govore o vrhu četvrtog talasa početkom novembra.\n"Zadnjih dana se čini da broj novih zaraza ne raste i da smo se približili jednom nivou kada će brojevi stagnirati. Ali, bojim se da ćemo se idući mjesec vratiti u rastući trend", kazao je za Slovensku televiziju Leon Cizelj iz instituta "Jožef Štefan", koji za vladu radi projekcije i modele razvoja epidemije, prenosi Hina.\nPrijašnje projekcije o vrhu epidemijskog vala u oktobru sada se, po nekim ocjenama, prebacuju na početak novembra.\nŠto se tiče povećanja broja umrlih zadnjih dana, Cizelj je rekao da se stanje u bolnicama u odnosu na testirane pokažu s vremenskom zadrškom pa je dvadeset umrlih u posljednja dva dana posljedica tog pravila.\n"Sa sadašnjim prosjekom od 1.200 zaraženih dnevno možemo reći da će od toga njih 50 trebati hospitalizaciju, 15 intenzivno liječenje, dok će ih 5-6 umrijeti", kazao je Cizelj za Slovensku televiziju.\nU zadnja 24 sata u Sloveniji je s 5.618 testova potvrđeno 1.011 novozaraženih ili 18 odsto među testiranima, 14-dnevna incidencija iznosi 652 slučaja na 100.000 stanovnika, a s deset novih preminulih broj žrtava covida-19 popeo se na 4.516, objavio je u četvrtak Institut za javno zdravlje (NIJZ).\nU bolnicama je 388 pacijenata, od kojih 105 na intenzivnim odjelima, a potrebnim dozama vakcina protiv covida-19 do sada je zaštićeno 46,3 odsto populacije.\nVakcinisati se namjerava 71 odsto stanovništva\nUvođenje obveznih covid potvrda i obvezno vakcinisanje u javnoj upravi izazvale su povećani interes za vakcinisanje u posljednjih desetak dana, a centri za vakcinisanje biće otvoreni i subotu i nedjelju.\nPrema anketi provedenoj zadnjih dana, sada namjeru da se vekciniše izražava 71 odsto ispitanika, što je najviše koliko je zabilježeno do sada u odnosu na prethodne slične ankete, premda povremeni javni protesti protiv zaoštravanja mjera i dalje traju, pa su i sinoć protiv njih protestvovali u centru Ljubljane mnogi koji ih smatraju neopravdanima. (FENA)


Polovni Citroen ostali kamioni oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Ostali kamioni > Citroen\nPolovna Citroen ostali kamioni na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Citroen ostali kamioni mašina koje su za prodaju. Citroen ostali kamioni oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Citroen ostali kamioni u Brend sekciji.\nCitroën JUMPER EURO5, HDI 2 SCHIEBETÜREN L1H1Snaga motora: 131, Maksimalni teret: 1265, Bruto težina: 3300, Međuosovinski razmak: Ne, Opcije karoserije: ABS\n2014 165.756 km\nCitroën Berlingo 1.6 HDI MULTISPACE 92CV\nOvde je kompletna lista polovnih Citroen ostali kamioni za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Citroen ostali kamioni koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Citroen ostali kamioni koje Vas interesuju.


CINS PRIČA: Nedozvoljena donacija SNS-u od 1,3 miliona evra - Istraživačke priče\nCINS PRIČA: Nedozvoljena donacija ...\nPišu: Vladimir Kostić, Milica Šarić (CINS)\nPet lokala ukupne površine 590 metara kvadratnih na trećem spratu zgrade u ulici Palmira Toljatija na Novom Beogradu, u tzv. Starom Merkatoru, pripale su Srpskoj naprednoj stranci (SNS) u decembru 2017. godine. Velibor Jovanović, odbornik SNS-a u Skupštini Grada Kruševca, i Aleksandar Vučić, predsednik Srbije i vladajuće partije, sklopili su Ugovor o poklonu uz obavezu da taj prostor koristi Gradski odbor stranke u Beogradu.\nIako se u Ugovoru ne navodi cena nepokretnosti odnosno vrednost poklona, u finansijskom izveštaju SNS-a se vidi da je Jovanović 2017. donirao stranci poslovne prostorije u vrednosti od 156 miliona dinara ili oko 1,3 miliona evra. Iste prostorije kupio je u oktobru 2016. - to jest svega nešto više od godinu dana ranije - za oko 250 hiljada evra, odnosno pet puta manju vrednost.\nNemanja Nenadić, iz organizacije Transparentnost Srbija, kaže da ne vidi nijedan razlog zašto SNS nije kupio navedenu nekretninu, sa obzirom na to da raspolaže velikim sredstvima iz budžeta i da im zakon dozvoljava da kupuju nekretnine.\nZakon o finansiranju političkih aktivnosti dozvoljava političkim subjektima da primaju priloge, odnosno donacije u vidu novca pojedinca ili firme, ali i poklon i usluge pružene bez naknade ili pod uslovima koji se razlikuju od tržišnih. Svaki prilog stranka je dužna da prijavi Agenciji za borbu protiv korupcije, a ukoliko je on na godišnjem nivou veći od jedne prosečne zarade, mora biti objavljen i na sajtu stranke.\nMeđutim, Zakon propisuje i granice - koliku donaciju stranka sme da uzme. Vrednost donacije fizičkog lica za redovan rad na godišnjem nivou ne sme biti iznad dvadeset prosečnih mesečnih zarada, što je 2017. godine iznosilo oko 920 hiljada dinara. Ako je donator firma ili kakvo drugo pravno lice, ovaj limit se podiže na dvesta prosečnih zarada. U slučaju prekoračenja ograničenja, stranka je dužna da u roku od 15 dana od dana prijema priloga vrati davaocu donaciju. To se, međutim, nije desilo.\n„U slučaju da bude poveden prekršajni postupak i SNS i odgovorno lice u SNS-u budu oglašeni krivim zbog nezakonitog poklona, ne vidim drugo rešenje u zakonu osim da se oduzme i to sredstvo pribavljeno izvršenjem prekršaja“, rekao je Nenadić uz komentar da davanje ovih prostorija nije bilo dozvoljeno.\nOsim odborničkog mesta, Jovanović je direktor kruševačke filijale Auto-moto saveza i vlasnik više preduzeća, između ostalog privatizovane Radio televizije Trstenik. Direktor je u dve firme koje se nalaze u vlasništvu Vladana Gašića, sina Bratislava Gašića, direktora Bezbednosno-informativne agencije.\nJovanović se nije javljao na telefonske pozive novinara Centra za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS), a na pitanja nije odgovorio ni SNS.\nPre poklona u Beogradu, u februaru 2016. godine Jovanović je predvodio konzorcijum od 20 građana koji je kupio 396 metara kvadratnih poslovnog prostora u Balkanskoj ulici u Kruševcu, da bi ih, samo dva meseca kasnije, ugovorom poklonili stranci. Poklon vredan nešto više od 13 miliona dinara namenjen je tamošnjem Gradskom odboru stranke.\nNa pitanje novinara CINS-a da li je i kada pokrenula postupke u ova dva slučaja, Agencija za borbu protiv korupcije nije odgovorila.\nPolitički kriterijumiPoglavlje 23DemokratijaKorupcija\nKako se gradovi i opštine (ne) bore protiv korupcije\nPredlozi za dopunu Poslovnika Vlade Republike Srbije radi realizacije sistematičnog razmatranja preporuka Saveta za borbu protiv korupcije\nDemokratijom protiv demokratije


Tri osobe su ubijene a jedna je teško povređena u porodičnoj kući u Dodrehtu nedaleko od Roterdama, preneli su holandski mediji.\nHolandski Telegraf je objavio, pozivajući se na izvore bliske istrazi, da je policajac upucao članove svoje porodice, a zatim se ubio, prenosi Rojters.\nPolicija nije mogla da potvrdi šta se tačno dogodilo.\nPucnjava u Holandiji\nIncident se dogodio oko 17.30, a na licu mesta su upućeni helikopter i više policijskih vozila, prenosi holandski portal NOS.\nPutem Tvitera oglasio se i gradonačelnik Dordrehta koji je rekao da se saoseća sa svima koji su učestvovali u incidentu, i najavio da će u toku večeri obići mesto gde se dogodila pucnjava.\nRAFAL IZ AUTA U POKRETU Holandski advokat teško ranjen Nemačkoj\nNajmanje 30 ljudi je povređeno u granatiranju demonstranata koji su se okupili u znak protesta protiv prve godišnjice od indijske odluke da se ukine delimična autonomija Kamira.


Zaev: Nadamo se rešenju u dijalogu, dobro za ceo region - European Western Balkans\nAutor EWB 21. 11. 2017.\nZoran Zaev i Ana Brnabić; Foto: Tanjug / Zoran Zestić\nBEOGRAD – Premijer Makedonije Zoran Zaev izjavio je da veruje da će u dijalogu Beograda i Prištine biti nađeno rešenje, što je, ističe, i u interesu Srbije, ali i čitavog regiona, obraćajući se medijima nakon sastanka sa premijerkom Srbije Anom Brnabić\n“I verujem da će, u interesu Srbije, biti nađeno rešenje i mi to podržavamo, kompletno, i nadamo se da će to biti što skorije, zato što je to važno za Srbiju i njenu evropsku perspektivu, a verujte od tog pitanja zavisi perspektiva celog našeg regiona” rekao je Zaev, govoreći na srpskom iz, kako je rekao, poštovanja prema srpskoj zajednici.\n“Rekao sam – mi smo bliski narodi i naša je obaveza kao političara da sledimo interes unapređenja saradnje naša dva naroda” rekao je Zaev.\nKako je rekao i kao predsdnici vlade a i predsednici država za svako pitanje, ma koliko bilo bolno ili srećno, okrenu telefon, međusobno razgovaraju i dogovore se šta treba “zato što prijatelji trako rade”.\nPremijer je rekao da je po tom pitanju napravljen dogovor i dodao “mi smo povukli našeg čoveka, Srbija je povukla svog čoveka – tako rade prijatelji”.\nOn je podsetio na razgovor sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u vreme tih dešavanja i ponpovio da je nađeno rešenje koje i priliči prijateljima.\n“Mnogo sma srećan zbog toga zato što i pri ovakvim nezgodnim okolnostima prijatelji uvek nađu rešenje to je naša obaveza kao političara, jer, stvarno naši građani žele sve više i više da unapređuju svoju saradnju”, rekao je Zaev.\nBrnabić: Sednica dve vlade naredne godine\nBEOGRAD – Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabcih izjavila je danas, nakon razgovora sa makedonskim kolegom Zoranom Zaevom, da je postignut preliminaran dogovor o zajedničkoj sednici dve vlade, koja bi trebalo da se održi krajem februara ili početkom marta naredne godine.\nBrnabić je na zajedničkoj pres konferenciji rekla da se na sastanku razgovaralo i o konkretnim projektima i saradnji na kojoj treba da radimo da bismo došli do potpisivanja ugovora na toj zajedničkoj sednici.\nPremijerka je zahvalila na podršci Makedonije Srbiji za sedište Transportne zajednice Jugoistočne Evrope, za koju se Beograd kandidovao.\n“Nadam se da ćemo i od EU dobiti podršku, to je značajna stvar za nas”, rekla je Brnabić.\nDodala je da je Srbija uzvratila podrškom Makedoniji za organizaciju Samita digitalizacije naredne godine i stoji na raspolaganju za svaki vid pomoći, za održavanje tog samita, kao i za sve ostale regionalne inicijative.\nBrnabić je naznačila da je poseta Zaeva dobar signal za sve naše dalje projekte.\n“To je dobar signal koji govori o tome da sva međusobno eventualno otvorena pitanja treba da rešavmo dijalogom”, podvukla je Brnabić i dodala da je poseta pravi korak u smislu daljeg ekonomskog i trgovinskog povezivanja i učvršćivanja prijateljstva dve zemlje.\nAna BrnabićMakedonijaSrbijaZoran Zaev\nManco: Želimo Srbiju u EU, ključno zadržati opredeljenost\nPredstavnici parlamenata Zapadnog Balkana na sednici AFET-a\nNemački liberali zabrinuti zbog Huawei kamera u Beogradu\nEWB 03. 02. 2020. 05. 03. 2020.\nZapadni Balkan je deo rešenja, a ne problema\nEWB 16. 05. 2018.\nBrnabić pred evropskim parlamentarcima\nEWB 10. 10. 2017. 10. 10. 2017.


Porođaj - Centar za prirodnu medicinu\nSvima preporučuje sirovu hranu za vreme i posle...\nNa svom blogu Loni Džejn Entoni je iznela detaljan jelovnik. Doručak se sastoji od mono voćnog obroka- polovine lubenice, šest ili više velikih pomorandži, grožđa, jabuke, ananasa itd. Za ručak priprema litar soka od šest ili više banana, ponekad bira i kokosovu vodu,...\nSićušni heroj porođen u 24.nedelji trudnoće proslavio...\nPre tačno godinu dana mama po imenu Meri Grier neočekivano se porodila u 24. nedelji trudnoće . Pre nešto manje od mesec dana ova ponosna mama je proslavila prvi rođendan svog prevremeno rođenog dečaka i tim povodom je napravila srceparajući video koji ćete imati prilike da...\nŠta se dešava pri porođaju?\nFizičke promene koje se dešavaju u ženskom telu tokom porođaja su možda najuzbudljivije koje se dešavaju ljudskom biću . One podrazumevaju više pokreta, menjanje oblika unutrašnjih organa, dugotrajne fizičke senzacije i mnogo više energije nego što treba za ostale fiziološke...\nPotpuno prirodan porođaj u prašumi\nKada je bila trudna sa svojim četvrtim detetom u 39. godini, lekari su rekli Simoni Turber da će njena trudnoća biti visokog rizika. Ona kaže da je odlučila da prati svoje srce i da odbaci negostoljubivu bolničku sredinu u korist prirodnog rađanja koje žene imaju već hiljadama...\nMudrosti bake koja zna više od pedijatara\nOno što je zaista čudno u svemu ovome a što nisam očekivala a to je da je moja baka koja nije bila nikakav stručnjak niti je poznavala medicinu više znala o pravilnom uzgoju i dojenju bebe nego većina današnjih savremenih majki a i svi stručnjaci uključujući babice, pedijatre i...\nKada je najbolje preseći pupčanu vrpcu?\nBebama rođenim kod kuće ili u porođajnom centru obično se pupčana vrpca preseče u periodu koji odaberu roditelji (obično nakon što prestane pulsiranje krvnih sudova u pupčanoj vrpci). Sa druge strane u bolnicamaimaju tendenciju da preseku pupčanu vrpcu prvom prilikom. Oni...\nRazlika između humanističkog i tehno-medicinskog porođaja\nSociolog Barbara Kac Rotman je prva koja je imenovala i opisala razlike između ova dva modela. Ona je ukazivala na to da je model nege, koji uključuje prisustvo babice, ženski- centriran (postavlja ženu u centar zbivanja). U okviru toga porođaj je nešto što žene obave, a ne nešto se...\nNa isti način zapadna medicina predstavlja odvojenost uma i tela. Misli i osećanja se smatraju beznačajnim za fizičko zdravlje. Dva od prvih deset porođaja na kojima sam prisustvovala naučila su me kako moćna veza uma i tela može biti tokom porađanja. Prvih osam žena imale su porođaje...\nKrađu beba u porodilištima dokazale 42 DNK analize\nUDRUŽENjE roditelja nestalih beba Srbije u petak je u Požarevcu, kako kažu, skoro ušlo u trag 75. novorođenčetu za koje se sumnja da je ukradeno od roditelja. Po rečima predsednika udruženja Vladimira Čičarevića, još su u fazi prikupljanja dokumentacije i nadaju se da će za dve...


Bar ne vidi potrebu imenovanja posebnih tužilaca u vezi sa navodnim izbornim prevarama i slučajem Hantera Bajdena\nVilijem Bar je rekao da je istraga o finansijskom poslovanju Hantera Bajdena sprovedena odgovorno i profesionalno. (Foto: Reuters/Michael Reynolds/Pool)\nOdlazeći američki sekretarijat za pravosuđe Vilijam Bar izjavio je da ne vidi razlog za imenovanje specijalnih tužilaca u vezi sa navodima o mogućim izbornim prevarama ili poreskoj istrazi sina izabranog američkog predsednika Džozefa Bajdena.\nBar je rekao da je istraga o finansijskom poslovanju Hantera Bajdena sprovedena odgovorno i profesionalno.\n“Ne vidim razloge za imenovanje specijalnog tužioca i ne planiram to da učinim pre nego što napustim poziciju”, poručio je Bar.\nBajdenov sin je već dugo meta izbornog štaba predsednika Donalda Trampa i njegovih saradnika koji su ga optuživali da je profitirao od svojih političkih veza i da je bio umešan u koruptivne radnje u Ukrajini za vreme dok je njegov otac bio potpredsednk SAD.\nUpitan o mogućoj odgovornosti za sajber napade na čijoj meti su nedavno bili računari agencija američke Vlade - Bar je ukazao na rusku stranu.\n"Definitivno izgleda da su to bili Rusi", odgovorio je Bar.\nBar i optužbe o navodnim izbornim prevarama\nOdlazeći američki sekretar za pravosuđe prethodno je u intervjuu za Asošijeted pres rekao da nije video dokaze o raspostranjenoj izbornoj prevari –- nasuprot tvrdnjama aktuelnog predsednika.\nDonald Tramp, bez prezentovanja validnih argumenata, nastavlja da osporava ishod američkih predsedničkih izbora na kojima je prošlog ponedeljka Elektorski koledž potvrdio pobedu demokratskog kandidata Džozefa Bajdena. Njegova kampanja je u nedelju saopštila da će se tim povodom ponovo obratiti Vrhovnom sudu - najvišoj američkoj sudskoj instituciji.\nInače, Vilijam Bar se povukao sa mesta sekretara za pravosuđe neposredno pre nego što je glasovima Elektorskog koledža potvrđena Bajdenova pobeda, a vest o tome saopštena je posle glasanja elektora. Tokom Barovog boravka u Beloj kući Donald Tramp je na društvenoj mreži Tviter objavio da mu je Bar predao pismo ostavke i da će funkciju napustiti pre Božića.\nBar, koji drugi put obavljao funkciju sekretara za pravosuđe, nastojao je da se predstavi kao nezavisni lider koji se neće saviti pod političkim pritiskom. Međutim, demokrate su ga često optuživale da se ponaša više kao predsednikov lični advokat nego sekretar za pravosuđe.\nŠta je proces tranzicije političke vlasti?


STOJKOVIĆ – KLJAJIĆ 2:1 - Golmani Parnog valjka ove sezone odbranili sva tri jedanaesterca protivnicima - SPORTSKI ŽURNAL\nSTOJKOVIĆ – KLJAJIĆ 2:1 - Golmani Parnog valjka ove sezone odbranili sva tri jedanaesterca protivnicima\n23 oktobar, 2018 1\nPenali: za Partizan – nijedan, protiv crno-belih – tri! Svi na gostovanjima\nPenali: za Partizan – nijedan, protiv crno-belih – tri!\nMeđutim, golmani Parnog valjka imali su maksimalan učinak naspram rivalovih napadača namernih da ih nadmudre sa 11 metara – nijedan kazneni udarac nije pretvoren u pogodak!\nVladimir Stojković – Filip Kljajić 2:1!\nStojković je izašao kao pobednik iz duela sa Milanom Mirosavljevim iz Proletera i pre dva dana sa Bojanom Čečarićem iz Spartaka, dok je Kljajić bio na visini zadatka posle udarca Nenada Gavrića iz Mačve.\nInteresantno, svi jedanaesterci protiv Partizana dosuđeni su mu na gostovanjima!\nja · 23 oktobar, 2018 19:21\nima li još ijedan tim bez dosuđenog penala u prvenstvu?


Advokat: Završeno pisanje optužnice za ubistvo Ivanovića, čeka se prevod?\nTekst optužnice za slučaj ubistva Olivera Ivanovića je završen i poslat na prevođenje, potvrdio je za KoSSev Mahmut Haljimi, advokat Marka Rošića – jednog od sedam, kako je javnosti poznato, do sada osumnjičenih za umešanost u slučaj ovog ubistva.\nRošićev advokat pozvao se na navode specijalnog tužioca, Sulja Hodže. Faruk Korenica, advokat još jednog osumnjičenog – pripadnika Kosovske policije, Nedeljka Spasojevića, nije imao ova saznanja. On, štaviše, smatra da od ove optužnice „nema ništa“, te da se „samo kupuje vreme“.\nSpecijalni tužilac nadležan za slučaj ubistva Olivera Ivanovića, Sulj Hodža, još 1. novembra je za KoSSev potvrdio da će u roku od 15 do 20 dana biti podignute optužnice protiv osumnjičenih, Marka Rošića i Nedeljka Spasojevića, kao i da se radi na tome da se podigne „zajednička optužnica“ protiv svih osumnjičenih.\nDevetnaest dana kasnije, optužnica još uvek nije podignuta, ali je, kako je za KoSSev večeras potvrdio advokat Marka Rošića, tekst završen i poslat na prevođenje.\n„Optužnica nije podignuta, čekamo…juče mi je (specijalni tužilac Kosova, Sulj Hodža) rekao da je optužnica završena i da je poslata na prevođenje i zbog toga mora da se kasni malo“.\nSa druge strane, Faruk Korenica, advokat pripadnika Kosovske policije sa Severa, Nedeljka Spasojevića, koji se takođe sumnjiči za umešanost u ubistvo Ivanovića, nema nikakva nova saznanja o mogućnosti podizanja optužnice.\n„Osim praznog obećanja koje je dato pre skoro mesec dana…da će optužnica biti podignuta za 15 dana, a evo skoro mesec je prošao, ništa nemam“, kaže u telefonskom razgovoru za KoSSev.\nKorenica smatra da optužnica ne bi trebalo da se ni podiže, te da bi trebalo čak i da se „obustavi istraga“, jer: „Onog trenutka kada tužilac ima dobro osnovanu sumnju, njemu su otvorena vrata da podigne optužnicu, ali ako neko 12 mesesci navodno skuplja dokaze za nešto, a nema nikakvog rezultata, faktički istraga i ne postoji“.\nKomentarišući navode specijalnog tužioca iznete pre 19 dana u izjavi za KoSSev o tome da postoje nova saznanja o ovom slučaju koja će biti poznata javnosti kada se podigne optužnica, Korenica postavlja pitanje – a gde su bili ti dokazi tokom ovih 10 meseci?\n„Zakonom je regulisano da istraga mora da traje što kraće, ona ne sme da se pretvori u glavni pretres…prema tome, od toga nema ništa, taj čovek (Nedeljko Spasojević) je bio dostupan vlastima uvek i nažalost, nakon atentata na Olivera Ivanovića, neko hoće samo da vremenom dokaže da je navodno sve uradio da bi na kraju rekao on ili sud – izvinite ali ovde nema ništa„.\nGde su bili ti dokazi pre 10 meseci, gde je policijska istraga, gde je njegova istraga, to je samo kupovina vremena, ništa više\nA najteže je, kako kaže, Spasojeviću, koji se u pritvoru nalazi još od 23. novembra 2018. i njegovoj porodici.\n„Zaboravlja se da oko okrivljenog, bilo ko da je u pitanju i da je najveći ubica, ima oko 20 do 50 lica koji ga mnogo vole“.\nOtac Marka Rošića, Nebojša Rošić, nedavno je u izjavi za Kosovo Online, izneo tvrdnje da je njegov sin u pritvorskoj jedinici podvrgnut turturi – fizičkoj i psihičkoj i primoravanjima da, kako je rekao, lažno optuži srpske organe i Milana Radoičića za slučaj ubistva Olivera Ivanovića.\nTakođe je istakao da je zabrinut za bezbednost svog sina, koji se, „nalazi u veoma lošem psihičkom stanju“, kao i da je pokušao da sebi oduzme život.\nUjedno je pozvao međunarodne predstavnike da „bez odlaganja ispitaju ove navode i provere na koji način je njegov sin bio izvrgnut pritiscima.\nSpecijalno tužilaštvo Kosova – bez odgovora\nZvaničnu potvrdu o završetku teksta optužnice večeras nismo uspeli da dobijemo uprkos više pokušaja.\nSpecijalni tužilac, Sulj Hodža, koji je do sada u više navrata govorio za KoSSev, večeras je, međutim, to odbio, rekavši da se za sve informacije o slučajevima Specijalnog tužilaštva obratimo portparolu ovog tužilaštva, Ekremu Ljutfiuu (Ekrem Lutfiu). Ljutfiu, međutim, sa druge strane, nije mogao da nam odgovori na pitanja koja smo uputili u telefonskom razgovoru, jer, kako je rekao, „ne govori srpski i engleski“.\nU međuvremenu smo se portparolu tužilaštva obratili pisanim putem na albanskom jeziku, ali do objavljivanja ove vesti odgovor nismo dobili.\nPodsetimo, Marku Rošiću i Nedeljku Spasojeviću, pripadniku Kosovske policije sa Severa, poslednji put je pritvor produžen 22. oktobra za naredna dva meseca.\nRošić i Spasojević nalaze se u pritvoru još od 23. novembra 2018.\nTada je uhapšen takođe još jedan policajac, Dragiša Marković, da bi kasnije bio pušten iz pritvora. Potpredsednik Srpske liste, Milan Radoičić, takođe jedan od osumnjičenih za umešanost u ovo ubistvo, tada je izbegao hapšenje. Za njim je naknadno raspisana poternica.\nDo sada je poznato da se za slučaj ubistva Olivera Ivanovića, odnosno umešanost u ubistvo, tereti sedam osoba. Potvrđena su imena šest osoba – Nedeljko Spasojević, Marko Rošić, Dragiša Marković, Milan Radoičić, Silvana Arsović i Rade Basara.\nPoslednja akcija hapšenja na Severu Kosova u vezi sa slučajem ubistva izvedena je pre više od nedelju dana kada je uhapšen policajac Rade Basara, dok je drugi osumnjičeni Ž. B., za kojeg se pretpostavlja da je jedan od najviših policijskih zvaničnika regiona Sever, uspeo da izbegne hapšenje.\n23. novembra biće tačno godinu dana od kada su u akciji Kosovske policije na Severu uhapšeni Marko Rošić, Nedeljko Spasojević i Dragiša Marković.\nPrema kosovskim propisima osumnjičeni može provesti i do 12 meseci u pritvoru, iako optužnica nije podignuta, a kako je za KoSSev potvrdio i advokat, Ljubomir Pantović, na zahtev tužioca, u posebno složenim predmetima, odlukom sudije taj rok može biti pomeren i na 18 meseci.\nNakon isteka i ovog roka, ukoliko optužnica ne bude podignuta, osumnjičeno lice se pušta na slobodu, a u slučaju podizanja optužnice, zakonska ograničenja ne postoje, objasnio Pantović.\n11.07.2020 “Narod mora da bude obavešten o epidemiološkoj situaciji” (678)\n11.07.2020 Na Kosovu još 203 nova slučaja (114)


Klasična i savremena muzika na festivalu u Drvengradu - 25.06.2015, Sputnik Srbija\nTreći festival klasične muzike „Boljšoj“ biće održan od 9. do 11. jula u Drvengradu na Mokroj gori. Glavni gosti ove kulturne manifestacije biće svetski... 25.06.2015, Sputnik Srbija\n21:56 25.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Maša RadovićBoljšoj festival\n„Boljšoj“ festival osnovao je reditelj Emir Kusturica sa ciljem da mladim talentima iz muzičkih škola i akademija iz Srbije i Republike Srpske pruži priliku da se predstave stručnoj, ali i široj javnosti.\nOve godine festival proširuje svoje granice tako da će se prvi put u takmičarskom delu programa naći i učesnici iz Rusije.\n„Očekujemo puno gostiju iz Rusije. Zamisao nam je da ovaj događaj bude i edukativnog karaktera. Do sada nismo uspeli da organizujemo master klasove, ali to nam je ideja za ubuduće. Da svi eminentni umetnici koji dolaze i koji održavaju svoje koncerte prenesu svoje znanje i na đake i studente muzičkih škola“, izjavila je za Sputnjik direktorka festivala Nana Kusturica i dodala da se ova muzička manifestacija postepeno pozicionira na mapi evropskih i svetskih festivala.\nTema takmičarskog dela programa će biti izvođenje klasičnih i savremenih ruskih kompozicija. Više od sto talentovanih mladih muzičara takmičiće se za zlatnu, srebrnu i bronzanu matriošku.\nDenis Koripanov, savetnik generalnog direktora kompanije „Gasprom“, koja je ovogodišnji pokrovitelj festivala, naglasio je da će ovaj događaj ojačati već prijateljsku vezu između srpskog i ruskog naroda.\nNa svečanom otvaranju festivala nastupiće Jurij Rozum, trenutno jedan od najboljih svetskih pijanista, dok će se druge večeri festivala publici predstaviti naš virtuozni violinista Nemanja Radulović, uz pratnju Simfonijskog orkestra „Boljšoj“, posebno sastavljenog za ovu priliku.\nSpoj vrhunskog klasičnog muziciranja sa kultnim filmskim ostvarenjima, koja će propratiti ovu manifestaciju, čine „Boljšoj“ festival jedinstvenim događajem u regionu i šire.


Prepuštena sama sebi: Grafička industrija treba investicije - Akta.ba\nPrepuštena sama sebi: Grafička industrija treba investicije\n01.10.2018. 12:26 / Izvor: Akta.ba\nKompanije iz oblasti grafičke industrije dijele sudbinu mnogih grana privrede Bosne i Hercegovine. Suočene su sa konkurencijom elektronskih medija, tako da se mnoge grafičke usluge rade u manjem obimu nego prije, a zahtjevaju se kraći periodi za realizaciju poslova. Većina grafičkih kompanija nije pripremljena za realizaciju izvoznih poslova, nedostaju im potrebni softweri i standardi kako bi bili konkurentni na ino tržištu.\nPrilikom registracije,većina kompanija se registruje za grafičku djelatnost i izdavaštvo tako da je teško kažu u Vanjskotrgovinskoj komori BiH (VTK BiH) odrediti precizan broj kompanija koje se bave samo grafičkom djelatnosti.\nOno što je sigurno jasno, jeste da je grafička industrija grana privrede u kojoj su investicije neophodne, iako nekih velikih investicija u posljednje vrijeme nema.\n"Investicije su pretežno u oblasti digitalne štampe, što podiže kvalitet proizvoda i usluga i skraćuje rok za realizaciju. Najveće mogućnosti grafičke industrije su u oblasti ambalaže koja ima stalni trend rasta, štampe na tekstil i druge predmete za opremanje enterijera, štampe velikih formata, a također i knjiga ima dosta stabilan rast. Generalno, kvalitet proizvoda je bitan kao i u svim oblastima i prisutna je kombinacija offset i digitalne štampe", pojasnili su za poslovni portal Akta.ba u VTK BiH.\nGeneralno je praćenje trendova neophodno za unapređenje poslovanja i dalji opstanak kompanija iz svih oblasti privrede.\n"Kada je riječ o grafičarima, sudeći po aktuelnoj situaciji, praćenje trendova nije izraženo u mjeri u kojoj bi trebalo", navode iz VTK BiH.\nBaš kao i veliki broj bosanskohercegovačkih kompanija i grafičari nailaze na određene prepreke u poslovanju koje ipak na neki način uspijevaju prevazići. Među njima su svakako nemogućnost dobijanja povoljnijih kreditnih sredstava koja bi im mogućila unapređenje poslovanja.\nU VTK BiH smatraju kako država veoma malo brine o očuvanju ove profesije.\n"Kompanije iz oblasti grafičke industrije su prepuštene same sebi i nemaju nikakve posebne poticaje i stimulacije od strane države. Kao grana privrede čak nisu ni interesantni za većinu međunarodnih projekata, tako da veoma teško dobivaju povoljnija kreditna sredstva za nabavku nove opreme, koja im je potrebna da bi bili konkurentniji", zaključuju u VTK BiH.


Među nama: Zakoni o eksproprijaciji i o referendumu urušavaju ustavni sistem\nEmisije Autor:Milena Ilić Mirković23. nov. 202123:17\nBiljana Stojković i Sreten Đorđević Foto: Nova S\nSituacija sa Rio Tintom ali i zakoni o eksproprijaciji i o referendumu podižu na noge građane, udruženja i aktiviste. Oni se protive planovima vlasti da ove zakone kojima će, kako tvrde, biti utabana staza za dolazak Rio Tinta u Jadar, i to nije sve. O tome šta se krije iza ove ideje i hoće li protesti uroditi plodom u emisiji “Među nama” govore prof. dr Biljana Stojković iz Skupštine slobodne Srbije i advokat Sreten Đorđević.\nĐorđević kaže da Zakon o eksprorijaciji po njemu nije ni zakon, već antizakon.\n“To je antizakon zbog toga što urušava ustavni sistem i ustavom zagarantovana ljudska prava, pre svega prava na imovinu i na mirno uživanje doma, zbog toga što urušava građanska prava i zakone u oblasti regulative koja reguliše imovinske odnose i imovine”, kaže.\nDodaje da taj “antizakon” daje neograničenu moć Vladi da bez ikakvih kriterijuma odlučuje o javnom interesu i po potrebi, verovatno krupnih investitora, građanima oduzima imovinu.\nStojković dodaje da se ovaj zakon tiče svakog građanina koji ima neku nepokretnost, ne samo onih koji žive u dolini Jadra.\n„Sve što možete da zamislite može da se desi i vi od toga ne možete da odbranite. Rok je pet dana – vi samo dobijete obaveštenje da se neko drugi služi vašom imovinom“, objašnjava Stojković i najavljuje da će se na sutrašnjem protestu u 18 častova ispred predsedništva obratiti i poljoprivrednici.\nBiljana Đorđevićrio tintoSreten Đorđević