(Navodno) poverljivo pismo Kupera EU: Srpska vlada uverena da referendum o korekciji granice ne bi propao kao onaj u Makedoniji - Serbian Albanian Friendship\nHome/Dialogue/(Navodno) poverljivo pismo Kupera EU: Srpska vlada uverena da referendum o korekciji granice ne bi propao kao onaj u Makedoniji\n(Navodno) poverljivo pismo Kupera EU: Srpska vlada uverena da referendum o korekciji granice ne bi propao kao onaj u Makedoniji\nIzvor KoSSev, 2. novembra 2018.\nEU ne sme da izgubi iz vida vidljiv paradoks – dok predsednik Vučić otključava vrata Evropskoj uniji, pospešujući donošenje sporazuma sa Kosovom, on zatvara druga, konsolidujući svoju autoritarnu vladavinu i odomaćujući zarobljenu državu, navodno sadrži poverljivo pismo na nekoliko strana britanskog diplomate i evropskog savetnika, a nekadašnjeg medijatora u dijalogu Beograda i Prištine, Roberta Kupera, nakon nedavne posete Srbiji, koje je upravo objavio prištinski portal Gazeta Express. Vučić nema interes da Kosovo ostane u zamrznutom konfliktu i Evropljanima je dao indikacije za to da Srbija treba da dobije nešto, čak i ukoliko ne dođe do „potpune zamene teritorija“. Vučić „gaji očekivanja“ da će on “isporučiti data obećanja“. „Čak ga i srpski liberali vide kao nekog ko može da uspe, on može da bude naš De Gol, kažu.“ Srpska Vlada takođe “izgleda potpuno uverena da, ukoliko bi se održao referendum o sporazumu sa Kosovom koji bi uključio i korekciju granice, on ne bi propao kao što je propao onaj u Makedoniji“, navodno su Kuperu rekli u Srbiji. Vučić i Tači će do kraja ove godine “simbolično najaviti sporazum a do evropskih parlamentarnih izbora dovršiti njegovo postizanje“, sadrži navodno Kuperovo pismo.\nKuper je u pismu govorio o tome da je, učestvujući nedavno na Beogradskom bezbednosnom forumu, ključna tema debate bila predlog razmene teritorija za sveobuhvatni sporazum kojim će se Srbiji „omogućiti da povrati problematičnu teritoriju (sever kosova) u zamenu za to da Srbija prizna Kosovo kao državu“.\n“Preokupacija ovim posebnim pitanjem opasna je pošto odvlači pažnju sa stvarnih problema koja treba da se reše pre nego se Srbija pridruži EU. Demokratija i vladavina zakona su najvažnije,“ piše diplomata na početku pisma.\nKako Vučić vidi sebe a šta Brisel želi?\n„Predsednik Vučić je možda sebe ubedio da je Kosovo toliko važno da ukoliko ga reši, ostalo neće biti važno (on zamišlja da Brisel čezne za balkanskim čvrstim herojem koji radi na geopolitičkim sporazumima dok Brisel zapravo želi predvidljivu zemlju kojom se dobro upravlja, gleda svoja posla i dobro se slaže sa svojim susedima),“ navodi se u pismu Kupera.\n“Stabilnost nad demokratijom je sveprisutni moto ove vlade i većine međunarodnih partnera (neke paralele sa međunarodnom podrškom Gruevskom tokom 2015. padaju mi na pamet),“ takođe piše Kuper.\nVučić doveo briselski dijalog u zastoj\nU dužem (navodnom) pismu, Kuper je naveo podatke o strategiji proširenja koju je ove godine usvojila Evropska komisija izdvajajući podatak da bi 2025. mogla da bude datum mogućeg prijema Srbije. Međutim, podsetio je i na to da je u ovoj strategiji “jasno istaknuto“ da je normalizacija odnosa Beograda i Prištine glavni uslov prijema.\nPored toga, podsetio je i na susret Tačija i Vučića na forumu u Alpbahu, avgusta ove godine, gde je ideja “korekcije granica“ po prvi put predstavljena. U podsećanju na hronologiju događaja ove godine, Kuper je takođe naveo i da je predsednik Vučić odbio da učestvuje na trilateralnom sastanku sa Tačijem i Mogerini, čime je, kako kaže Kuper, “dijalog doveo u zastoj“. Podsetio je i na to da se to dogodilo više puta – “u junu, julu i ponovo u septembru“.\nVučić nema interes za zamrznuti dijalog ali želi nešto zauzvrat\n“Međutim, čak je i krajem marta, tokom ranije studijske posete Evropskog saveta za spoljne poslove, predsednik Vučić otkrio da on nema interes za situaciju u kojoj bi Kosovo ostalo u zamrznutom konfliktu, dajući indikacije za to da Srbija treba da dobije nešto, čak i ukoliko ne dođe do potpune zamene teritorija,“ navodi se u pismu.\nPostoji jako uverenje među srpskim zvaničnicima da je dijalog Beograda i Prištine, koji vodi ka ulasku u EU, „iscrpljen kao mesto za saradnju“.\n„Vreme je da se pomeri sa konstruktivne nejasnoće, na jasnoću o Srbiji i Kosovu,“ ovo su navodno reči koje je dobio od Srba, Kuper citira.\nSrpski De Gol očekuje da isporuči data obećanja\nKuper je analizirao i političku situaciju u Beogradu i Prištini u vezi sa idejom o razmeni teritorija i podsetio na to da Tači nema “domaću podršku“ za ideju „razmene teritorija“ dok Vučić “gaji očekivanja“ da će on “isporučiti data obećanja“.\n“Čak ga i srpski liberali vide kao nekog ko može da uspe (‘on može da bude naš De Gol’)“ – prenosi svoja saznanja iz Srbije.\nKuper takođe navodi da sa jedne strane u Srbiji podršku razmeni teritorija sa Kosovom daje 40 odsto stanovništva, dok sa druge strane, citira navode iz Srbije, srpska Vlada “izgleda potpuno uverena da, ukoliko bi se održao referendum o čitavom sporazumu sa Kosovom a koji bi uključio i korekciju granice, on ne bi propao kao što je propao onaj u Makedoniji“.\nU analizi situacije u Srbiji zaključuje da detaljan plan još uvek nije “otkriven“.\n“Čak i ne izgleda da je on još uvek spreman,“ kaže Kuper.\nOčekivanja su da će Vučić i Tači do kraja ove godine simbolično najaviti sporazum a dovršiti (sa njegovim donošenjem) do evropskih parlamentarnih izbora\nGlavna snaga za donošenje ovog sporazuma bili bi diplomatski pregovori na visokom nivou, koji bi bili vođeni idejama o razdvajanju umesto toga da se konsultuju lokalne opštine uz „cilj stvaranja atmosfere dobrosusedskih odnosa“, istakao je takođe Kuper.\nVučić-Tači ohrabreni dramatičnom promenom Vašingtona, ali Srbiji jasno da za razmenu teritorije potrebna podrška Nemačke\nKuper je podsetio i na “dramatičnu“ promenu pozicije SAD i da zbog toga Vučić i Tači, u ovom trenutku, „osećaju da dobijaju ohrabrenje iz Vašingtona za razmenu teritorija“.\nSa druge strane, Srbiji je jasno, kako Kuper procenjuje, da je Srbiji za ideju razmene teritorije, potrebna podrška Nemačke, kao ključnog evropskog partnera.\n“Izgleda da Beograd manje brine domaća opozicija i sam zapadni Balkan kada je u pitanju pitanje korekcije granica, već ga više brine nedostatak podrške iz Nemačke,“ dodaje.\nTu Kuper dodaje da su mu navodno u Srbiji rekli da SAD, Velika Britanija i Nemačka „mogu da nam obezbede podršku u Prištini“.\nOn smatra da je ono na šta Vučić možda računa pobeda nacionalističkih partija u Evropskom parlamentu, kao i da Vučić takođe ima korist od odlaska Angele Merkel sa pozicije kancelarke Nemačke.\nKao alarmantnim je ocenio sada već jasno i otvoreno neslaganje SAD i Nemačke i da ozbiljnost ovom problemu daje i to što se sada zavisi i od francuske pozicije.\nIstovremeno, Kuper je izrazio je i zabrinutost povodom ideje razmene teritorija, koja se opisuje kao “efekat Pandorine kutije“.\nKako razgraničenje vidi Srbija po Kuperu\n„Nedostatak ambicije Srbije da radi na dobrosusedskim odnosima sa Kosovom postavlja predlog teritorijalne razmene pre u skladu sa tradicijom etničke homogenizacije ranih dvadesetih godina dvadesetog veka na Balkanu, podržavane sa vrha ka samom terenu. pre nego, na primer, postavljanje linije razdvajanja između granice Danske i Nemačke, što se istovremeno dogodilo uz konsultacije sa zajednicama.“\nEU da bude spremna sa alternativnim planovima\nKuper u svojim zaključcima daje i preporuke da Mogerini treba da razgovore između Srbije i Kosova postavi na dnevni red Evropskog saveta za spoljne poslove, ali i da sledeća „reaktivna pozicija EU u ovim razgovorima treba da se prebaci ka ohrabrujućim rešenjima koja su legitimna i kojima se uvećava stabilnost regiona“.\n“Ali s obzirom na to da bi smernica razmene teritorija mogla ipak da skrene na slepi kolosek,“ Kuper smatra da bi EU takođe trebalo i da ima spremne kreativne ideje kao alternativne planove.\nU preporukama Kuper podseća da stabilnost usled “kratkoročne dobiti“ koju će isporučiti vlada u Beogradu, na srednjoročne staze neće dobro poslužiti EU. Zbog toga, Kuper kaže, EU mora da „zadrži fokus na kvalitet demokratije, uključujući i medijske slobode“.\nIzbori za nacionalne savete manjina ključni – 4. novembar\n„Ključni datum su izbori 4. novembra za četiri veća nacionalnih manjina (u Srbiji). Vrlo je izvesno da će ovo biti iskorišćeno kako bi se oslabila manjinska samoupravna tela, koja su inače nedavno u Srbiji prikazana kao „mogući separatisti,“ ističe Kuper i dodaje da bi „etnička eskalacija u Preševu i Novom Pazaru mogla da potpisivanje sporazuma učini hitnim.“\n“I dok se priznaje istorijska dimenzija pitanja o kojima se diskutuje, lideri i institucije EU ne smeju da izgube iz vida ‘vidljiv paradoks’ – dok predsednik Vučić otključava vrata EU pospešujući sporazum sa Kosovom on zatvara druga, konsolidujući svoju autoritarnu vladavinu i odomaćujući „zarobljenu državu,“ zaključuje Kuper.\nSrbija se suočava sa padom administrativnog kapaciteta zbog “masovnog odliva mozgova“, nastavlja da opisuje turobnu situaciju u Srbiji.\n„Izgleda da Vučić priprema teren za mogući referendum o promeni Ustava, a što bi mogao da poveže sa ostalim merama koje mu omogućavaju da još više konsoliduje svoju vlast,“ poručio je u opširnom pismu Evropljanima Robert Kuper.\nRobert Kuper je britanski diplomata koji trenutno obavlja funkciju savetnika Evropske komisije u vezi sa Mijanmarom, koji je pored toga i član Evropskog saveta za spoljne poslove.


Američki vojnici ostaju u Nemačkoj: Zamrznuta Trampova odluka - Sputnjik Srbija\n22:01 03.02.2021 Preuzmite kraći link\nGeneral Tod Volters saopštio je da američki sekretar za odbranu Lojd Ostin „sprovodi veoma detaljan pregled planova“, ali nije naveo do kada oni treba da se završe, prenosi RT.\nDok Ostin ne završi pregled, odluka o povlačenju američke vojske iz Nemačke biće zamrznuta, dodao je Volters.\nVolters je dodao da će biti „razmotrene sve strateške opcije“.\nNekadašnji američki predsednik Donald Tramp naredio je povlačenje oko 34.000 vojnika iz Nemačke, optužujući NATO čalnice da „zarađuju“ na američkoj vojsci.\nRanije su i general Volters, ali i Trampov sekretar za odbranu Mark Esper, govorili kako će prebacivanje vojnika iz Nemačke na druge lokacije povećati bezbednost u Evropi.\nPlanirano povlačenje američkih trupa naljutilo je tada nemačke zvaničnike.\nMeđutim, sada je američki sekretar sa odbranu Ostin, prema navodima Rojtersa, uverio svoju nemačku koleginicu Anegret Kramp Karenbauer da će se SAD u budućnosti konsultovati sa Nemačkom oko sličnih odluka.\npovlačenje, Nemačka, američka vojska


Lučić: Svijet poslije korone neće biti isti | Mondo.Me Prod\nLucic Svijet poslije korone nece biti isti\nLučić: Svijet poslije korone neće biti isti 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n27.03.2020. / 14:32\nAutor mondo.me Izvor MINA 27.03.2020. / 14:32\n„Vladine mjere su početni korak koji je podložan korekcijama, pri čemu izvršna vlast treba da prati ovu situaciju u privredi i prilagodi te mjere njihovim potrebama“, ocijenio je Raičković na online konferenciji pod nazivom Ekonomija u doba korone.\n„Suština je da niko nema najbolje rješenje, već moramo da shvatimo da nam nedostaje znanja i mnogo drugih stvari. Strašno je bitno da ljudi razmijene mišljenja da smo svi na istom zadatku, sa ciljem da održimo privredu“, rekao je Raičković.\nIzolacija donijela i eskalaciju porodičnog nasilja!\n„Pozdravio bih kompanije i pojedince u ovom vremenu koji su pokazali izuzetan stepen humanosti i solidarnosti. Privreda daje svoj maksimum, mada je jasno da još nemamo projekcija do kad će ovo trajati, jer je svaki sektor pogođen i recesija kuca na vrata ne samo Crne Gore, nego svijeta“, saopštio je Raičković.\n„Osim donacija, učestvovali smo u izradi call centra, stavili u humanitarne funkcije 3D štampače, a takođe probamo da edukujemo naše korisnike“, kazao je Lučić.\n„Osim što smo odlučili da starije korisnike od 65 godina ne isključujemo, jer im je limitirano kretanje, druge korisnike pokušavamo da usmjerimo na digitalni sistem plaćanja računa“, naveo je Lučić.\n„Svijet poslije korone neće biti isti, kompanije će se ozbiljnije potruditi da intenzivno rade na digitalizaciji poslovanja kako im se ne bi desio ovakav slučaj“, smatra Lučić.\n„Određene grane, kao što je internet digitalna ekonomija, doživjeće neviđeni porast, a i neke druge industirjske grane će dobiti na značaju, na primjer zdrava hrana kojoj će skočiti cijena“, smatra Lučić.\n„Odlažemo vraćanje kredita, nakon čega sve ostalo što dolazi, čak i ako korisniku kredita istekne polisa osiguranja, sav krizik je na poslovnim bnakama. Nećete imati dodatnih dažbina, samo će se kapitalizovati ova kamata koju imate po ugovoru“, objasnio je Nikić.\n„Crnogorski je mali ekonomski sistem, koji će možda laške prebroditi ovakve stvari. Biće recesije, ali siguran sam da imamo šanse da ovo prebrodimo. Siguran sam da su banke spremne da sjutra uz maksimalnu mogućnost podrže svoje klijente“, dodao je Nikić.\n„Neće biti nikakvih penala, već ćemo težiti da damo koliko je god moguće bolju podršku“, poručio je Nikić.\nMašović: Građanin Andrijevice mogao da zarazi veliki broj sugrađana\nIzvršni direktor Montenomaks C&L i potpredsjednik AMM-a, Radovan Radulović, kazao je da je sada najvažnije sačuvati zdravlje radnika, jer su oni najvažnij resurs svake kompanije.\n„Uvoze se razni prehrambeni proizvodi, u manjem procentu hemijski namijenjeni higijeni, dok su sanitetski materijal, dezinfekciona sredstva i medicinska oprema u nedostatku“, precizirao je Radulović.\n„Ako zastanu špediteri kao jedna od najvažnijih karika u spoljotrgovinskom prometu, onda smo u vrlo velikom problemu“, smatra Radulović.\n„Sve su oči uprte u državu i banke. Bez njih oporavka truzma nema, zajedno sa poslodavcima koji moraju da osmisle pravilan strateški plan oporavka i razvoja“, saopštio je Radulović.\n„U okviru energetskog sektora kreirali smo krizni štab i sve probleme rješavamo jako brzo. Prošlog petka uspjeli smo da dovezemo dva dampera iz Holandije“, rekao je Popadić.\n„Ulažemo napore da se obezbijedi maksimalna stabilnost napajanjem električnom energijom. Funkcinišemo i intenzivnije nego u periodu krize“, saopštio je Popadić.\n„Svjesni smo da smo važni u lancu snabdjevanja električnom energijom. Radimo punim kapacitetom, pri čemu oko 150 ljudi radi od kuće, njih 50 je na odmoru, dok 500 u proizvodnji radi intenzivno svoje poslove“, dodao je Popadić.\n„Medijsko tržište je potpuno palo, oglašivači gase kampanje, što nam predstavlja velike probleme, jer moramo da radimo, što se od nas očekuje, a ekonomska održivost je dovedena u ptianje“, rekla je Bojanić.\n„Svi oni su stavljeni u isti koš, a ne možete tretirati jednako sve. Zato bih voljela da se, osim podrške preko društvenih mreža, Vlada odredi prema situaciji u profesionalnim medijima koji dobro rade svoj posao i obezbijede dodatnu pomoć za one koji rade u ovim firmama“, navela je Bojanić.\n„U Velikoj Britaniji je veliki broj lokalnih medija pri gašenju. To može da napravi veliki problem kod informisanja običnog čovjeka“, smatra Bojanić.\nPandemije koje su KOSILE kraljevsku porodicu i mijenjale istoriju!\nSrbija: TRI GODINE ZATVORA ZA KRŠENJE SAMOIZOLACIJE\nm:tel koronavirus Crna Gora


Mnogo je porodičnog nasilja i ono ne sme da se toleriše\nBeta 3. jula 2016. 10:00\nKoordinatorka Sigurne kuće za žrtve porodičnog nasilja Vesna Stanojević izjavila je danas da je svake godina statistika žrtava porodičnog nasilja mračna, kao i da je mnogo nasilja koje ne sme da se toleriše.\n„Prošle godine smo imali masovno ubistvo u Kanjiži, sada smo svedoci ubistva u Žitištu. Mnogo žena strada i mnogo je nasilja koje ne sme da se toleriše“, rekla je Stanojević za Radio televiziju Srbije.\nRazlikujući dva tipa nasilnika, onog koga je žena već prijavljivala nadležnim institucijama, ali i one koji su po svedočenjima okoline bili mirni i povučeni, Stanojevićeva ističe da su podjednako opasna oba tipa nasilnika.\n„Opasna su oba tipa nasilnika, ali kada se govori o tome da je nasilnik bio miran, to je nerealno“, kaže Stanojevićeva.\nPored toga, napominje da je kada se govori o ubistvu u Žitištu pitanje da li bi se taj brak razvodio da nije bilo problema.\n„Žene treba da obrate pažnju i da sve što izlazi iz normalnih okvira prijave policiji“, smatra koordinatorka Sigurne kuće za žrtve porodičnog nasilja.\nStanojevićeva je rekla i da su žene ugrožene i nakon razvoda braka.\n„Ono što je kritično jeste da žene stradaju i tokom brakorazvodne parnice, ali i nakon razvoda braka, jer muškarci imaju osećaj da i dalje mogu da maltretiraju žene“, zaključuje Stanojevićeva.\nU selu Žitište kod Zrenjanina pet osoba je ubijeno a više od 20 ranjeno kada je muškarac ušao u lokalni kafić i počeo da puca iz automatske puške.\nPolicija je napadača uhapsila, a sumnja se da je motiv ubistva bio ljubomora, jer je prvo stradala njegova bivša supruga.


RTS :: Srbija na vezi: Dr Zorica Sarah Mitić\nRTS Svet Srbija na vezi: Dr Zorica Sarah Mitić\npetak, 27. maj 2022, 18:55\nSrbija na vezi: Dr Zorica Sarah Mitić\nNeustrašiva, energična, uporna, strpljiva. Nekoliko puta u životu počinjala je "iz početka", i svaki put bila sve jača. Uvek sa novim ciljem, idejom i neverovatnom snagom! I danas, iako u penziji, aktivna je u oblastima u kojima se usavršavala. Jedna je od onih koji su se posle života negde daleko vratili u domovinu i prenose svoja znanja stečena širom sveta...\nDr Zorica Sarah Mitić je specijalista anestezije i reanimacije. Specijalizirala je u klasi na Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu a magistrirala i doktorirala na psiho-somatici na Interdisciplinarnom institutu Univerziteta u Beogradu.\nSa ćerkama je 1999. otišla u Norvešku gde je radila u Univerzitetskoj bolnici u Oslu, najvećem evropskom centru za rak.\nBila je lekar dobrovoljac na ratištu u Krajini i na Kosovu, nosilac Oktobarske nagrade za naučna istraživanja, stranac godine u Norveškoj 2005.\nDoktorku smo upoznali 2019. kada se sa ćerkama vratila u Beograd. Uvela je u Srbiju "TRE terapiju", vežbe za oslobađanje od stresa, metodu koju je izučila u Norveškoj, Danskoj i Sjedinjenim Američkim Državama. Kao student koji se usavršavao na VMA, sa ponosom nam je rekla da je nedavno počela sa obukom naše vojske...\nTRE terapija odvela ju je i na istok planete gde se pokazala izuzetno delotvornom među ljudima koji ne razumeju jezik...\nKako se živi u poslednje dve godine? Kako se izboriti sa informacijama i događajima kojima smo svakodnevno bombardovani! Iako možemo reći da danas ceo svet deli iste ili slične probleme, kako se fokusirati na sopstveno podneblje...\nVeliku podršku u prilagođavanju Beogradu nakon dvadeset godina života u Norveškoj, doktorki je pružila doga Anči!


IFM AKADEMIJA – IFM UDRUŽENJE POSREDNIKA I ZASTUPNIKA U OSIGURANJU\nIFM Akademija za poslovnu edukaciju i socijalne veštine\nIFM Udruženje u partnerstvu sa 1BC Business Education & Consulting GmbH, vodećim austrijskim centrom za poslovnu edukaciju, organizuje niz predavanja i programa namenjenih svima onima koji žele da rade na sebi ili svom poslu, da unaprede svoj život, komunikaciju, karijeru. Lista referenci naše Akademije i međunarodno priznati sertifikati, pored kvalitetnog programa i uglednih predavača u svojim poljima, čine iskustvo i stečeno znanje vrednim svakog momenta i uloženog novca.\nTEME EDUKACIJA KOJE PRIPREMAMO ZA VAS\nOrganizacija i faze u prodaji\nVeštine rukovođenja - liderstvo\nFinansiranje EU projekata\nRazvoj biznisa - postanite preduzetnik\nSavremena formula uspeha\nMentalno programiranje za uspeh\nKOME SU NAMENJENE EDUKACIJE IFM AKADEMIJE?\nPostoje tipovi ličnosti i osobine koje će nekome obezbediti lakši put ili prirodno veću lagodnost u poslu prodaje, ali je sigurno i da se veštine i znanja potrebna da bi neko bio uspešan prodavac stiču - učenjem, trudom i radom. U IFM Edukativnom centru predavači jesu uspešni prodavci i to je nešto što treba da iskoristite - edukacija na primerima iz prakse i predavačima koji u svakom trenutku mogu da odgovore na Vaše dileme i pitanja.\nKoliko je važno imati uspešan tim zna svako ko se i jedan dan bavio prodajom ili bilo kojim drugim aspektom poslovanja.. Mi smo tim koji preko dve decenije radi i živi sa jednim motivom, a to je da unapređujemo sebe kroz unapređivanje drugih. Iskreno se radujemo što možemo da Vam ponudimo najsavremenija znanja i tehnike za izgradnju i funkcionisanje uspešnih timova.\nSmatramo da je ulaganje u znanje i veštine zaposlenih danas najbolja investicija, jer se nebrojano puta pokazalo da je znanje ono što obezbeđjuje konkurentsku prednost, a iz iste dolazi I profit koji je cilj postojanja bilo kojeg preduzeća. Tu smo da Vam pomognemo da ostvarite konkurentsku prednost kroz IFM Edukativni centar i razvoj potencijala Vaših zaposlenih.


MasterCard podstiče primenu HCE arhitekture kroz implementaciju projekata za mobilna plaćanja MasterCard podstiče primenu HCE arhitekture kroz implementaciju projekata za mobilna plaćanja – Personal magazin\nPotrošači širom sveta nastavljaju da koriste svoje mobilne uređaje umesto platnih kartica za sve veći broj kupovina putem MasterCard kartica. Za manje od godinu dana od kako je najavljena podrška…\nPotrošači širom sveta nastavljaju da koriste svoje mobilne uređaje umesto platnih kartica za sve veći broj kupovina putem MasterCard kartica. Za manje od godinu dana od kako je najavljena podrška za HCE (Host Card Emulation) arhitekturu i softver baziran na cloud tehnologiji sa ciljem da se omoguće beskontaktne i platne transakcije na daljinu, kompanija MasterCard je danas najavila projekte koji su trenutno aktuelni u više od 15 zemalja. Ovi projekti potrošačima pružaju više opcija za plaćanje putem njihovih Android uređaja.\nPružajući alternativu pristupu zasnovanom na bezbednom elementu (Secure Element– SE) za digitalizaciju podataka sa kartice na mobilnim uređajima, MasterCard plaćanja zasnovana na cloud tehnologiji stvaraju osnovu za brzi globalni razvoj usluga mobilnog plaćanja. Ovaj pristup pojednostavljuje i ubrzava proces implementacije beskontaktnih mobilnih rešenja za finansijske institucije koje izdaju kartice i druge pružaoce usluga. Kao rezultat toga, stotine nosilaca licence je prihvatilo okvir ovog projekta kako bi se osigurao detaljan dizajn i bezbedna implementacija mobilnog plaćanja, a više od 25 pilot projekata i programa je trenutno aktuelno na različitim lokacijama uključujući Australiju, Kanadu, Francusku, Nemačku, Italiju, Rusiju, Španiju, Ujedinjeno Kraljevstvo i Sjedinjene Države.\n,,Naš pilot projekat je bio sjajna prilika da sklopimo partnerstvo sa kompanijom MasterCard u vezi sa lansiranjem našeg prvog HCE rešenja na tržištu,” rekao je Albert Figueras, Direktor sektora za rad sa stanovništvom u Banco Sabadell banci. ,,Ovaj projekat nam je obezbedio korisne informacije koje su nam omogućile da kreiramo naš novčanik SabadellWallet i da svojim klijentima ponudimo najbolje iskustvo mobilnog plaćanja.”\n,,Od objavljivanja HCE specifikacija, kompanija Santader je radila na tome da korisnicima omogući mobilna plaćanja širom sveta. U narednim mesecima, nove usluge za plaćanje će biti pokrenute i one će biti deo Santader mape inovacije i koje će našim klijentima ponuditi nova, praktičnija i bezbednija iskustva plaćanja koji će koristiti nove mogućnosti mobilnih uređaja,” rekao je Hose Maria Fuster, generalni direktor kompanije Santader i direktor Sektora za inovacije. ,,Cilj kompanije Santader je da pomera granice inovacija tako što ćemo našim korisnicima na svim tržištima gde poslujemo u oblasti bankarstva sa stanovništvom pružati nove usluge i koristiti inovacije kako bismo stvorili jednostavne i personalizovane ponude koje pružaju fer vrednost za više od 100 miliona naših klijenata.”\n,,Vidimo da se u industriji digitalnog plaćanja mobilna plaćanja i e-trgovina sve više međusobno približavaju. Zapravo, kompanija UniCredit Group čvrsto veruje da HCE zaista predstavlja jednu od najboljih trenutno dostupnih tehnologija koja može učiniti iskustvo mobilnog plaćanja još lakšim u velikoj razmeri. Stoga, kompanije UniCredit Group i MasterCard sarađuju kako bi razvili projekat baziran na HCE tehnologiji, za koji će se pokazati da je od presudnog značaja, ne samo u Italiji, već i u svim drugim zemljama u kojima naša grupacija posluje,” kaže Alberto Naef, direktor za globalni marketing u kompaniji Unicredit Group.\nKako bi dodatno ubrzala razvoj svojih mobilnih aplikacija na Android uređajima, kompanija MasterCard je nedavno lansirala rešenje za razvoj softvera za mobilno plaćanje (Software Development Kit – SDK). Ovo SDK rešenje nudi skup softverskih baza i alata koji programerima omogućavaju da lako kreiraju i testiraju aplikacije koje su usklađene sa MasterCard specifikacijama.\n,,Naša vizija za digitalno plaćanje je da stvorimo sjajna iskustva za potrošače putem svih kanala i uređaja, a HCE i softver baziran na cloud tehnologiji otvaraju još jedan put za kompaniju MasterCard i naše partnere da ostvarimo tu viziju,” kaže Džejms Anderson, direktor grupacije i viši potpredsednik Sektora za usluge zajedničkih platformi u kompaniji MasterCard. ,,Ovaj pristup će dovesti do značajnog povećanja dostupnosti beskontaktnih i mobilnih plaćanja na daljinu, kroz integraciju sa našom globalnom digitalnom platformom, MasterPass.”\nBroj trgovinskih lokacija koje prihvataju beskontaktno plaćanje kompanije MasterCard, počevši od vodećih trgovaca i trgovaca koji obezbeđuju brzu uslugu, do samoposluga, benzinskih pumpi, piljarnica, apoteka, automata za prodaju, parkinga, javnog prevoza i taksi vozila, porastao je sa dva na tri miliona za godinu dana, a MasterCard beskontaktna tehnologija je sada prihvaćena u 68 zemalja. Android operativni sistem podržava HCE počevši od verzije KitKat 4.4., koja je dostupna od novembra 2013. godine, a i dalje se koristi na popularnim smart uređajima. Pristup kompanije MasterCard je kombinacija prilagođenog softvera na mobilnim uređajima i bezbedne obrade transakcija koja se zasniva na cloud tehnologiji.\nMasterCard podstiče primenu HCE arhitekture kroz implementaciju projekata za mobilna plaćanja was last modified: February 25th, 2015 by Redakcija\nKina ima 649 miliona korisnika Interneta!


OBAMA: Pomagaćemo Srbiji kao i do sada\nOBAMA: Pomagaćemo Srbiji kao i do sada\n1 jula 2014\nBarak Obama izrazio je u pismu predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću saučešće svima koji su pretrpeli gubitak života i imovine tokom poplava u Srbiji.\nPredsednik SAD je istakao da će SAD nastaviti da podržavaju proces oporavka koji predstoji, saopštila je služba za saradnju predsednika sa medijima.\n„Znam iz našeg sopstvenog iskustva sa katastrofama da je naporan rad na obnovi samo početak“, naveo je Obama i dodao da se pomoć SAD do sada odnosila na poljoprivredu, hranu, smeštaj, vodu, lekove, i tehničku pomoć.\nAmbasada SAD u Beogradu radi zajedno sa Vladom Srbije i nevladinim organizacijama kako bi se identifikovale sve potrebe i našao brz odgovorm, ukazao je američki predsednik, kako se navodi u saopštenju.\n„Kao prijatelj Srbije, SAD ostaju posvećene podršci u svim naporima u odgovoru na poplave, i nastaviće da podržavaju proces oporavka koji predstoji“, poručio je Obama.\nORBAN NAREDIO STANJE PUNE PRIPRAVNOSTI: Moramo se spremiti za ono što dolazi!\nod onih koji podrzavaju fasizam i nacizam u svetu srbiji nije potrebna pomoc srbija ima mnogo prijatelja u svetu a ti pomoc posalji svojim rdjacima u afriku odakle ti je poreklo\nHahahhahahahhaha Pa idiot ni nezna gde je Srbija. Nikolic ga je smarao na Mendelinoj sahrani o srbiji i kosovu,posle je debil i izjavio to da nema pojma gde se nalazi to kovilovo(kosovo) Lupetanje na nivo.


"Povorka sećanja" u Beogradu, snimljena završna scena dokumentarnog filma "Svedok" - Izazov\n„Povorka sećanja“ u Beogradu, snimljena završna scena dokumentarnog filma „Svedok“\nRadio-televizija Srbije\t 22. maja 2022. 15:53\nGrađani Vukovara, Gospića, Bratunca i drugih opština krenuli su od Vukovog spomenika do Novog groblja i Aleje zaslužnih građana gde je sahranjen Zoran Stanković. Tu su povorku sačekali supruga patologa, njihove dve ćerke i unuci.\nU povorci su bile porodice stradalih u ratovima na prostoru BiH, Hrvatske i na Kosovu i Metohiji koji su identifikovani zahvaljujući Stankovićevim obdukcionim nalazima.\nAutor filma "Svedok" Denis Bojić rekao je novinarima da je Stanković kao stručnjak Vojnomedicinske akademije iz Beograda uradio više od 7.500 obdukcija i na taj način omogućio porodicama stradalih u ratovima tokom devedesetih da identifikuju svoje najmilije i dostojno ih sahrane.\nKako je rekao, ono što je uradio Stanković ima neizreciv značaj za srpski narod.\n"Ovo je neponovljiv trenutak, a želja svih nas je da pokažemo šta nam se dešavalo i šta je jedan čovek uradio za srpski narod. Doktor Stanković nije dočekao da vidi film, ali verujem da će njegova porodica biti ponosna na to šmo uradili", rekao je Bojić.\nU "Povorci sećanja", u kojoj su građani nosili crvene ruže i fotografije stradalih članova porodice, bila je i Rada Cvijetić iz Istočnog Sarajeva koja je u ratu izgubila osmoro članova porodice među kojima je bila i osamnaestomesečna beba koju su, kaže, mučili lomeći joj ruke i noge\n"Ako izgubite sve, za mene je to genocid. Zoran je divan čovek, hvala mu za sve što je učinio za nas, bilo mi je mnogo teško kada je umro", rekla je kroz suze Rada.\nZahvalnost preminulom doktoru iskazao je i Brano Vučetić iz Bratunca koji kaže da su mu u ratu stradali majka, otac i dvojica braće, a da je on kao devetogodišnjak ostao sam.\n"Bio sam dva meseca zarobljen kod Nasera Orića, bio sam i ranjen, maltretrirali su me i tukli, ali je veća tragedija kad izgubite nekoga, a ne znate gde mu je grob. Ovaj čin je mala zahvalnost doktoru Stankoviću koji je pomogao brojnim porodicama da identifikuju svoje najbliže i da im se znaju grobovi", rekao je Vučetić.\nFilm "Svedok" je sniman od novembra prošle godine u koprodukciji RTRS i Centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica Republike Srpske kao svedočanstvo o Stankovićevom životu i radu.


Sve publikacije, Osoba od poverenja – antidiskriminacioni mehanizam ili ne\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Osoba od poverenja – antidiskriminacioni ... /\nOsnažiti žene i muškarce koji su izloženi diskriminaciji da je prepoznaju i prijave\nBroj preuzimanja: 3052\n„Osoba od poverenja“ predstavlja jedan od mehanizama za postizanje rodne ravnopravnosti u sektoru bezbednosti, čije je uvođenje predviđeno Nacionalnim akcionim planom za primenu Rezolucije 1325 u Srbiji (NAP 1325).\nUvođenje osobe koja posreduje, sаvetuje i preduzimа mere rаdi rešavanja konkretnih spornih pitanja iz oblasti rodne ravnopravnosti i diskriminacije planirano je u ministarstvu unutrašnjih poslova, Ministarstvu odbrane, Upravi carina Ministarstva finansija, Upravi za izvršenje krivičnih sankcija i Bezbednosno-informativnoj agenciji.\nS obzirom na to da ovaj mehanizam još uvek nije „zaživeo“ u našem sistemu bezbednosti i odbrane, jer „osobe od poverenja“ još uvek nisu imenovane u pomenutim institucijama, osim u BIA, svrha ovog rada jeste da informiše širu, ali i stručnu publiku o tome šta ovaj mehanizam treba da predstavlja, kao i o razlozima za njegovo uvođenje.\nPored toga, donosiocima političkih odluka i budućim „osobama od poverenja“ nudimo predloge za potencijalne načine uvođenja i modele organizovanja rada ovog mehanizma.\nRad se uglavnom oslanja na analizu pravnih izvora o rodnoj ravnopravnosti i diskriminaciji, zatim na istraživanja o diskriminaciji u sektoru bezbednosti, kao i na postojeću literaturu o mehanizmu „podrška kolegi“ (eng. peer support), koji kod nas trenutno funkcioniše samo u Ministarstvu unutrašnjih poslova. Konačno, rad obuhvata i preporuke namenjene pre svega bezbednosnim institucijama.


Kanađani ulažu MILIJARDE u rudnik kod Bora | Skandalozno\nKanađani ulažu MILIJARDE DOLARA u novi rudnik kod Bora\nKompanija “Nevsun” je objavila ekonomsku studiju izvodljivosti za otvaranje rudnika bara i zlata kod Bora, u kojoj stoji da bi za eksploataciju ovih ruda bilo neophodno ulaganje od 1,5 milijardi dolara.\nOčekuje se da će rudnik biti eksploatisan 15 godina, i za to vreme dobiti oko milion tona bakra i blizu 70 tona zlata.\n– Već naredne godine, u saradnji sa Vladom Srbije, mogli bismo da počnemo sa pripremama za otvaranje rudnika u rejonu “Čukaru peki“, nedaleko od Bora. Ukoliko sve bude teklo po planu, rudnik bi trebalo da postane potpuno operativan 2021. godine – izjavio je za Novosti Piter Kukleski, izvršni direktor kanadskog giganta.\nPo sadašnjim cenama na Londonskoj berzi metala, bruto vrednost ovog ležišta procenjuje se na više od 12 milijardi dolara. “Nevsun” bi bio u obavezi da državi Srbiji plaća poreze u visini od 15 odsto, kao i taksu za naknadu za korišćenje mineralnih sirovina u iznosu od pet procenata od neto prihoda.\nPritom, ovde se samo radi o gornjem sloju ležišta “Čukaru peki”, koje je 100 odsto u vlasništvu “Nevsuna”. Istovremeno, nastavljaju se radovi na istraživanju donje zone tog ležišta, u kome je partner Kanađanima američka rudarska korporacija “Friport Mekmoran“.\nDo sada nisu objavljene zvanične informacije o količini rude u donjoj zoni “Čukaru pekija”, koje se nalazi na još većoj dubini od gornje zone.\nIpak, pretpostavlja se da je to ležište bogatije.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Kanađani ulažu MILIJARDE DOLARA u novi rudnik kod Bora"


SVETSKI KUP-ŽENE - :: Forumi Tvorca Grada ::\nПорукаод ignja » 22 Авг 2015, 14:51\nOdbojkašice porazom startovale na Svetskom Kupu\nSrpkinje poražene od Kine sa 3:1 iako su osvojile prvi set\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije izgubila je na startu Svetskog kupa u Japanu od selekcije Kine rezultatom 3:1 (19:25, 25:23, 25:15, 25:19).\nIzabranice Zorana Terzića odlično su ušle u meč, ubedljivo osvojile prvi set, ali su onda pale u igri, što su Kineskinje iskoristile, izjednačile i potom ubedljivo dobile poslednja dva seta.\nSvetski kup je prvi kvalifikacioni turnir za Olimpijske igre u Rio de Žaneiru 2016. godine. Na takmičenju učestvuje 12 reprezentacija, a plasman na Igre u Rio izboriće dve prvoplasirane selekcije.\nSrbija igra sledeći meč u nedelju protiv reprezentacije SAD, od 11,40 sati po srednjeevropskom vremenu.\nПорукаод ignja » 26 Авг 2015, 12:38\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije savladala je selekciju Alžira sa 3:0 (25:7, 25:11, 25:3) u četvrtom kolu B grupe Svetskog kupa u Japanu\nSrbija je zabeležila treći vezani trijumf na takmičenju, posle startnog poraza od Kine i pobeda protiv selekcija SAD i Perua.\nNajefikasnije na meču sa po 11 poena bile su Brankica Mihajlović i Jovana Stevanović.\nOdbojkašice Srbije u 5. kolu igraju u četvrtak protiv Južne Koreje od 11.30 po srednjoevropskom vremenu.\nDva najbolje reprezentacije sa Svetskog kupa plasiraće se na Olimpijske igre u Rio de Žaneiru, a Srbija trenutno deli drugo mesto sa SAD sa skorom 3-1. Prva je Rusija sa sve četiri pobede, a do kraja takmičenja ostalo je još sedam kola.\nПорукаод ignja » 27 Авг 2015, 13:20\nMoćna Srbija, Korejke na kolenima!\nReprezentacija Srbije nastavila je sa veoma dobrim igrama na Svetskom kupu u odbojci, danas je naša reprezentacija savladala reprezentaciju Južne Koreje.\nSamo dve reprezentacije će se plasirati na Olimpijadu koja je na programu naredne godine, a Srbija nastavlja da gleda ka tom cilju.\nNakon startnog poraza od reprezentacije Kine, naš tim predvođen selektorom Zoranom Terzićem je zabeležio i četvrtu uzastopnu pobedu rezultatom 3:0 (25:16, 25:19, 25:16).\nOd samog starta utakmice Srbija je dominirala i sasvim zasluženo je na kraju slavila pobedu od 3:0 protiv za nas uvek neugodnih reprezentativki Južne Koreje, mnogo lakše nego što je bilo ko očekivao ako imamo u vidu da su nas Korejke dva puta u poslednja tri susreta porazile.\nSrbija je sva tri seta dobila veoma ubedljivo, nastavivši tako sjajnu seriju koja je počela još od meča sa Sjedinjenim Američkim državama.\nПорукаод ignja » 01 Сеп 2015, 09:14\nTerzić: Preokret doneo treći set\nSelektor Srbije Zoran Terzić smatra da je treći set bio presudan za preokret njegovog tima protiv selekcije Rusije.\nSrbija je trijumfom od 3:2 ostala u trci za jedno od prva dva mesta koja vode na Olimpijske igre u Rio de Žaneiro.\n"Čestitam mom timu. Dobili smo snažnog protivnika. Bilo je teško vratiti se i dobiti tri seta zaredom, posebno posle vodjstva protivnika od 2:0. Igrali smo bez hrabrosti u prva dva seta. U trećem smo počeli da igramo dobro", rekao je Terzić\nOn je pohvalio partiju Tijane Malešević, koja je sredinom meča zamenila Jelenu Nikolić. Kapiten Maja Ognjenović istakla je da nije bilo lako vratiti se posle izgubljena dva seta.\n"Veoma smo zadovoljne zbog pobede protiv snažnog protivnika kakav je Rusija. Nadam se da ćemo nastaviati u ovom ritmu u narednim utakmicama", rekla je Ognjenovićeva.\nRaspoložena za igru u srpskom timu, pored Tijane Bošković (27), bila je Brankica Mihajlović, koja je meč završila sa 17 poena.\n"Znali smo da će biti teško. Rusija ima visoke i snažne srednje blokere. Možda smo mogle da dobijemo meč i ranije, ali srećna sam i što se ovako završilo", rekla je Mihajlovićeva.\nSrbija se trenutno nalazi na trećem mestu na tabeli sa skorom 6-1 i 16 osvojenih bodova iza Rusije sa 18 i lidera SAD sa 19 bodova.\nNaredni meč srpske odbojkašice odigraće danas od 12.10 protiv Japana, dok će u poslednjoj rundi takmičenja, od 4. do 6. septembra, snage odmeriti sa Kubom, Kenijom i Argentinom.\nПорукаод ignja » 01 Сеп 2015, 18:23\nSrpkinje pobedile, prepustile bod\nOdbojkašice Srbije pobedile su selekciju Japana 3-2 (24:26, 25:17, 25:14, 21:25, 15:9) u utakmici osmog kola A grupe Svetskog kupa.\nSrpkinje su savladale direktnog konkurenta u borbi za olimpijsku vizu i zadražale šanse za plasman u Rio.\nNajefikasnija u srpskom timu bila je Tijana Bošković sa 28 poena, dva manje imala je Brankica Mihajlović, a Milena Rašić 16. Japanke je predvodila Miju Nagaoka sa 23 poena.\nIzabranice selektora Zorana Terzića takmičenje nastavljaju u trećoj fazi u gradu Komakiju, a naredni rival je Kuba u petak od osam sati po našem vremenu.\nSrbija ima bod manje od Japana, ali je zbog više pobeda ispred domaćina turnira, na četvrtom mestu na tabeli.\nPlasman na Olimijske igre 2016. u Rio de Žaneiru izboriće dve prvoplasirane selekcije.\nPo propozicijama FIVB, plasman ekipa se odredjuje prvo na osnovu broja pobeda. Ukoliko je broj pobeda identičan, plasman se odredjuje na osnovu broja bodova.\nAko su broj pobeda i broj bodova identični, plasman se odredjuje na osnovu set količnika, pa poen količnika.\nSvetski kub, 8. kolo:\nKenija – Alžir 3-0 (25:14, 25:11, 25:11)\nRusija – Peru 3-0 (25:14, 25:10, 25:20)\nArgentina – Kina 0-3 (14:25, 15:25, 20:25)\nDominikanska republika – Južna Koreja 1-3 (25:18, 17:25, 23:25, 18:25)\nKuba – SAD 0-3 (25:25, 11:25, 15:25)\nJapana – Srbija 2-3 (26:24, 17:25, 14:25, 25:21, 9:15)\n1. SAD 8 7 1 23:3 22\n2. Rusija 8 7 1 23:5 21\n3. Kina 8 7 1 21:5 21\n4. Srbija 8 7 1 22:9 18\n5. Japan 8 6 2 22:8 19\n6. Dominikanska R. 8 4 4 15:15 13\n7. Argentina 8 3 5 10:15 9\n8. Južna Koreja 8 3 5 10:16 9\n9. Kuba 8 2 6 7:19 6\n10. Kenija 8 1 7 4:21 3\n11. Peru 8 1 7 4:21 3\n12. Alžir 8 0 8 0:24 0\nПорукаод ignja » 04 Сеп 2015, 14:16\nOdbojkašice na dve pobede do Rija\nSrpske odbojkašice dve pobede dele od plasmana na Olimpijske igre u Rio de Žaneiru, zahvaljujući trijumfu nad Kubom i pobedi Rusije nad SAD\nIzabranice Zorana Terzića su u petak zabeležile i osmu pobedu na Svetskom kupu u Japanu, pošto su u Komakiju slavile protiv Kube sa 3:0, po setovima 25:22, 25:19, 25:15.\nJoš pred poslednja tri kola znalo se da su našoj reprezentaciji potrebne sve tri pobede, kao i da Rusija slavi protiv Amerikanki, što se i desilo, da bi zauzele jedno od prva dva mesta koja vode u Rio.\nRuskinje su pobedile Amerikanke sa 3:0, što znači da će reprezentacija Srbije tokom vikenda sama odlučivati o svojoj sudbini u duelima sa Kenijom i Argentinom. Naredna utakmica srpske odbojkašice čeka u subotu od 8 časova po našem vremenu sa selekcijom Kenije.\nПорукаод ignja » 05 Сеп 2015, 11:06\nOdbojkašice jedna pobeda deli od Rija!\nSrpske odbojkašice nalaze se na korak od plasmana na Olimpijske igre u Rio de Žaneiru, pošto su pretposlednjem kolu Svetskog kupa pobedile Keniju.\nIzabranice Zorana Terzića su protiv Kenije sa 3:0, po setovima 25:11, 25:14, 25:19.\nReprezentacija Srbije je tako došla do desete pobede u Svetskom kupu, na kojima imaju prvu šansu za plasman u Riju.\nU poslednjem kolu, srpske odbojkašice u nedelju igraju sa Argentinom i u tom meču im je potrebna pobeda za olimpijsku vizu.\nПорукаод ignja » 06 Сеп 2015, 09:46\nNIJE MOGLO BEZ DRAME: Odbojkašice Srbije će igrati na Olimpijskim igrama!\nBravo za srpske odbojkašice koje su u odlučujućoj utakmici slavile sa 3:2 protiv Argentine\nVeliki uspeh za žensku odbojkašku reprezentaciju Srbije! Pobedom nad Argentinom rezultatom 3:2, izabranice Zorana Terzića plasirale su se na Olimpijske igre u Riju naredne godine\nSrpkinje su uspele da zadrže jedno od prva dva mesta na Svetskom kupu, što im je donelo medalju u Japanu, ali i put u Rio. Ukupno 10 pobeda na 11 mečeva u istorijskom takmičenju za srpske lepotice.\nIpak, nije moglo bez drame, iako Argentinke nisu imale rezultatski imperativ. Ali, želele su Južnoamerikanke da skinu skalp jednoj od najjačih evropskih ekipa. Bile su blizu, jer su uspele da obezbede pet set, ali su u taj-brejku pregažene.\nAli, samo je izgledalo posle četvrtog seta jer su naše devojke u taj-brejku demolirale Argentinu sa 15:4. Ukupno četvrti taj-brejk koje su Srpkinje dobile na Svetskom kupu. Najefikasnija u našem timu bila je Tijana Bošković sa 29 poena, dok je Milena Rašić dodala 14.\nSrbija može i do zlata ukoliko Kina ne savlada Japan nešto kasnije, a pored naše zemlje samo je Brazil siguran u Riju.


Već ranije je bilo poznato da će selekcija Srbije novembarski "prozor" FIBA za plasman na Evrobasket provesti u finskom gradu Espu, a sada je svetska kuća košarke objavila i satnicu mečeva.\nPešić nije shvatio ozbiljno Uvalina: Bajern je potcenio Zelenu Goru\nU četvrtak je u grupi C Evrolige odigran duel srpskih trenera pošto je Svetislav Pešić sa Bajernom dočekao Zelenu Goru koja je pod vođstvom Mihaila Uvalina trijumfovala u Minhenu sa 78:71.\nTOP 10 najsmešnijih poteza Evrolige: "Glumac" Dru Gordon bez konkurencije!\nZa najkomičniji potez prve faze Evrolige proglašena je neverovatno loša gluma krilnog centra Partizana Drua Gordona.\nTrener Reala: Preko Partizana do prvog mesta u grupi\nTrener košarkaša madridskog Reala Pablo Laso rekao je da će njegova ekipa imati veliki motiv protiv Partizana jer bi pobedom napravila veliki korak ka osvajanju prvog mesta u C grupi Evrolige.


Budžet realizovan po planu - Pirot Plus Online\nBudžet realizovan po planu\n07. novembar 2013. 10:26 Dimitrovgrad Pirot Plus Online\nU opštini Dimitrovgrad u toku su pripreme za predstojeću sednicu lokalnog parlamenta. U skladu sa tim ovih dana održana je i sednica Opštinskog veća na kojoj je prema rečima Dragana Mančeva, predsednika SO Dimitrovgrad, jedna od ključnih tačaka bio izveštaj o realizaciji Budžeta za prvih devet meseci ove godine.\n-Ono što je obeležilo ovu sednicu Veća jeste izveštaj o realizaciji budžeta i predlog rebalansa. Međutim, bilo je tu još važnih tačaka kao što su izveštaj komunalca, predškolske ustaove i doma zdravlja. Razmatrani sui predlozi socijalnih programa za narednu godinu – kaže Mančev.\nMančev napominje da je vladajuća većina poslovala u skladu sa budžetom koji su okarakterisale mere štednje. Ono što je važno, napominje Mančev, prirpema ovog finansijskog dokumenta za rnarednu godinu podrazumeva učešće svih ustanova i institucija koje su korisnici budžeta.\n-Imali smo jedan štedljivi budžet od trenutka preuzmanja lokalne vlasti. Sve korisnike javnih preduzeća i ustanova smo razdužili, jer je većina bila u blokadi ili sa velikim dugovanjima , lični dohoci nisu bili isplaćivani na vreme. Od trenutka uvođenja našeg programa rada sa budžetom, u toku od dva meseca, sva preduzeća stala su na noge, izmirena su sva njihova dugovanja i lični dohoci isplaćuju se na vreme. U narednu godinu ulazimo sa čistim računima. Ni jedno javno preduzeće ili ustanova sa teritorije opštine neće imati neizmireno dugovanje prema dobavljačima – napominje Mančev.\nSednica skupštine opštine Dimitrovgrad zakazana je za 13. novembar.


U opštinama Brus, Aleksandrovac, Ćićevac za predsednike opština izabrani dosadašnji predsednici - KruševacGrad\nNakon aprilskih izbora novi sazivi lokalnih skuština zasedali su u Brusu, Aleksandrovcu i Ćićevcu, a tokom juna to će biti učinjeno u Kruševcu, Varvarinu i Trsteniku\nNova Srbija je u Brusu, predvodjena predsednikom opštine, na lokalnim izborima osvojila 19 od ukupno 29 odborničkih mesta što joj je omogućilo da samostalno formira lokalnu vlast.\nMilutin Jeličić Jutka ostaje na mestu predsednika opštine, za njegovog zamenika izabran je Arandjel Stojković, dok su za članove Opštinskog veća izabrani Milica Janić, Mikica Pršić, Mirčeta Miljković, Igor Tamburić i Predrag Obradović. Skupštinom će predsedavati Miroslav Panić, njegova zamenica će biti Jasmina Savić, a sekretarka Milica Mihajlović.\nMilutin Jeličić, predsednik Opštine, kazao je da će lokalna vlast nastaviti sredjivanje grada, raditi na asfaltiranju većih zaseoka, a da će, što se tiče školstva, zdravstva, kulture, sporta, srediti ono što je u domenu opštine kako bi poboljšali uslove rada. Podsetio je da je kapacitet predškolske ustanove proširen te da će moći da primi još stotinak dece, te da će Opština od nadležnih zatražiti i otvaranje novih radnih mesta za vaspitače.\nU opoziciji je u Brusu ostala SNS sa 7 odbornika, SPS – DSS koja ima dva te GG Disko Predolac koju predstavlja jedan odbornik.\nOpštinu Ćićevac će u narednom četvorogodišnjem mandatu predvoditi predstavnici Pokreta za očuvanje opštine Ćićevac, koji je na lokalnim izborima osvojio 13 od ukupno 25 odborničkim mesta. Za predsednika Opštine na nedavnoj sednici SO Ćićevac izabran je Zlatan Krkić, dosadašnji predsednik koji je pobedničku listu predvodio na lokalnim izbirima.\nOn je podsetio da je lokalna vlast nastavlja započeto, jer je tu već 14 godina, a kao prioritet naveo završetak projekta vodosnabdevanja Ćićevca.\nSkupština opštine Ćićevac je za zamenika predsednika opštine izabrala Zvezdana Babića, dok će predsednik Skupštine opštine biti Slavoljub Simić. Izabrano je i 11 članova Opštinskog veća. Iako koalicioni sporazum nije potpisan Pokret za očuvanje opštine Ćićevac ima podršku Nove Srbije, koja je osvojila 4 odbornička mesta, a bila je njihov koalicioni partner u prethodnim mandatima.\nĆićevačku Skupštinu, osim te dve opcije čini i 8 odbornika sa liste SNS-a. Na prvoj sednici novog saziva Skupštine opštine Aleksandrovac, Jugoslav Stajkovac ponovo je izabran za predsednika opštine. Za njega su glasala 54 od 58 prisutnih odbornika, a Pokret za Župu, koji je on predvodio, osvojio je na izborima apsolutnu većinu, odnosno 32 odukupno 59 odborničkih mesta „Ni sa jednom strankom nisam pravio koaliciju. Glasanje je bilo tajno i ne znam ko je još od odbornika glasao za mene“ rekao je Stajkovac za dodavši da su svi izabrani funkcioneri nove gradske vlasti članovi Pokreta za Župu i nestranačke ličnosti, ali da na eventualnu koalicionu saradnju još uvek nije stavljena tačka.\nOn se nakon izbora obratio novom odborničkom sazivu Skupštine najavljujući da će vlast u Župi nastaviti da radi na unapredjenju infrastrukture, efikasnijoj opštinskoj upravi i razvoju privrede i poljoprivrede.\nNa konstitutivno sednici opštinskog parlamenta za predsednika Skupštine opštine Aleksandrovac izabran je mr Toma Savković a za njegovog zamenika Zoran Pavličević . Za zamenika predsednika opštine izabran je Mihajlo Milić – Geci, a za sekretara Skupštine opštine Aleksandrovac Ivan Novaković.\nOdbornici Skupštine opštine Aleksandrovac izabrali su i Opštinsko veće a u njemu će u narednom periodu sedeti Miljko Simić, Marko Gajić, Slavomirka Djurić, Miroljub Miljković, Ivan Mihajlović, Goran Savović i Milorad Petrović.\n16.06.2022 0 283\n12.06.2022 0 925\n10.06.2022 0 483\n09.06.2022 0 321\n30.05.2022 0 211


NS Telecentar - Program celoživotnog učenja\nNS Telecentar je edukativni program NSHC-a za celoživotno učenje, otvoren za sve građane koji žele da se usavršavaju i usvajaju nova znanja i veštine. Smatra se da su znanja neophodna za snalaženje u svetu nove ekonomije, znanja iz oblasti informatike, stranih jezika, životnih veština (life skills) i preduzetništva.\nU toku 2014, 2015. i 2016. godine, NSHC aktivno podržava nezaposlene žene i mlade (do 30 godina) u opštinama Apatin, Kula, Surdulica i Vladičin Han kako bi se lakše zaposlili ili pokrenuli sopstveni posao. Podrška je omogućena u okviru treninga za preduzetnike (uvodni treninzi na pet ključih tema), kao i stručnog treninga u oblasti organske proizvodnje hrane, turizma i socijalnog preduzetništva.\nObuke se organizuju u okviru regionalnog SEED programa (Podrška razvoju obrazovanja i zapošljavanja), koji ima za cilj da doprinese zapošljavanju, smanjenju siromaštva, rodnoj ravnopravnosti i socio-ekonomskom razvoju u Albaniji, na Kosovu i u Srbiji. Nosilac SEED programa je austrijska organizacija Volkshilfe Solidarität, čija je partnerska organizacija u Srbiji Novosadski humanitarni centar. Program finansira Austrijska razvojna agencija (ADA) sredstvima Austrian Development Cooperation.\nZa više informacija, možete se javiti Danijeli Korać-Mandić, koordinatorki SEED programa: danijela.nshc@gmail.com


Antikrizne mere nikome po volji - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Antikrizne mere nikome po volji\nNi poslodavci, ni sindikalci ne misle da će Vladin plan štednje dati rezultate\nG. Vlaović23.06.2013. 23:07\nDosadašnja reagovanja pokazuju da antikrizne mere Vlade Srbije nisu dobile prolaznu ocenu ni poslodavaca, ni sindikata, ali ni stručne javnosti i da svaka od ovih strana ima svoje razloge zbog kojih nema poverenja u program koji bi trebalo da napuni državnu kasu.\nMilan Knežević, potpredsednik Asocijacije malih i srednjih preduzeća i preduzetnika Srbije, ističe da se nikako ne može govoriti o ozbiljnim antikriznim merama, već o dobrim namerama Vlade da se problem reši.\n– Vlada je samo propisala određeni broj administrativnih mera štednje kako bi se napunio budžet potrebnom količinom novca. Međutim, nema govora da je reč o sistemskim merama i strukturnoj reformi, jer one predviđaju jasan model, dužinu trajanja i sankcije, a toga u konkretnom slučaju nema. Nikako ne možemo da govorimo o adekvatnim antikriznim merama kada nije ne samo doneta, već ni spomenuta bilo koja mera koja bi doprinela rasterećivanju privrede, a bez toga uspeha ne može da bude – naglašava naš sagovornik.\nKnežević kaže i da se određenim izmenama Zakona o radu poslodavci rasterećuju, ali da njegovo donošenje neće imati bilo kakav značaj kada je reč o privrednim kretanjima u zemlji.\n– Najveći problem je taj što mere koje donosi Vlada predstavljaju samo štednju, a uopšte ne predviđaju bilo kakvu prihodnu stranu budžeta. Jedini način da se zaista sprovedu strukturne reforme jeste da se pod mnogo bolju kontrolu stave carina i javne nabavke, da se država obračuna sa sivom ekonomijom i da se racionalizuje broj zaposlenih u javnim preduzećima. Ništa od toga nije najavljeno, tako da o pravim antikriznim merama, kao što smo rekli, nema ni reči – kategoričan je Knežević.\nSa njegovim mišljenjem se slaže i privatizacioni savetnik Branko Pavlović, koji veruje da će rezultati mera štednje biti kratkog daha.\n– Manevrom koji je izvela Vlada Srbije, stranke koje je sačinjavaju su sebi kupile malo vremena, tek toliko do raspisivanja novih parlamentarnih izbora za koje se spekuliše da će biti održani do kraja godine. Na duže staze, nijedna od mera ne može da proizvede dugoročne rezultate. Sama činjenica da penzije i plate neće biti usaglašene sa inflatornim kretanjem jasno govori da će one biti i manje nego što je predviđeno. Što se tiče javnih preduzeća, tu će verovatno biti otpuštanja viška zaposlenih, ali ni time ništa neće biti rešeno jer će otkaz dobiti oni koji rade, dok će partijski kadrovi koji uništavaju javna preduzeća i dalje ostati na svojim pozicijama – naglašava Pavlović.\nNi u sindikalnom pokretu antikrizne mere nisu dočekane sa oduševljenjem, a prema mišljenju Željka Veselinovića, predsednika Udruženih sindikata Sloga, najveći problem predstavljaju predviđene izmene Zakona o radu, koje ocenjuje kao antiradničke.\n– I postojeći Zakon o radu ide na ruku poslodavaca kada je reč o otpuštanju radnika. Naime, inspekcija rada nema gotovo nikakav značaj, poslodavac nije dužan da uvažava rešenja o povratku na posao koja ona donosi, a sudski sporovi po tim pitanjima traju godinama. Prema tome, priča da je radnika u Srbiji teško otpustiti je besmislena, te mere koje predviđaju izmene Zakona o radu predstavljaju samo dodatne povlastice koje država daje poslodavcima. Sa druge strane, smešno je tvrditi da će te izmene privući strane investicije. Poslodavci i sada mogu lako da otpuštaju, a Srbija je poznata po jeftinoj radnoj snazi, tako da ne vidim šta bi još to moglo da se učini sem da se ozvaniči robovska radna snaga pod firmom privlačenja stranih investicija – ističe Veselinović.\nOn dodaje da sindikalci nisu demagozi i da neke antikrizne mere treba doneti, međutim, najavljene ocenjuje kao konfuzne i bez jasnog plana kako i šta.\n– Sve što je antiradničko u tim merama, a posebno u izmenama Zakona o radu, za nas je svakako neprihvatljivo. Sasvim je jasno da će po ovom pitanju sindikalne centrale, bez obzira na razlike, morati da postignu konsenzus i suprotstave se planiranim izmenama. Svaka poslanička grupa u Skupštini, naročito Socijalistička partija Srbije, koja sebe smatra levičarskom, svesna je da će izgubiti bilo kakvu podršku u radničkim masama ako njeni poslanici dignu ruke za izmene koje predviđaju ukidanje stalnog radnog odnosa i druge mere koje direktno udaraju na egzistenciju čoveka koji živi od svog rada. Otpor donošenju takvih zakonskih rešenja će sigurno biti jak i smatram da će u slučaju da Vlada ostane odlučna u realizaciji te ideje biti neophodno stvoriti radnički front u kome će se okupiti sve one organizacije koje su spremne da se suprotstave napadima na standard radničke klase – zaključuje Veselinović.\nOdluka o rebalansu danas\nZa danas je zakazana sednica Vlade Srbije na kojoj bi trebalo da se odlučuje o rebalansu budžeta. Premijer Ivica Dačić izjavio je, nakon sastanka sa predstavnicima sindikata i privrede ovog vikenda, da neće biti zamrzavanja plata i penzija, ali da deficit mora da se smanji na oko 4,7 odsto BDP-a. Kako je najavljeno, rebalansom bi trebalo da se ove godine uštedi 37,1 milijarda dinara.


Borci blokirali GP Bijača i još nekoliko lokacija - U Golubinjoj se okupili borci, ali zasad nema blokade M17 - Zepce.Ba - Gradski informativni portal Žepča\nBiH :\tBorci blokirali GP Bijača i još nekoliko lokacija - U Golubinjoj se okupili borci, ali zasad nema blokade M17\nSudeći prema najavama bivših boraca, građani Federacije BiH bi ponovo mogli ispaštati ukoliko se ponovi situacija iz februara ove godine, s obzirom na to da protesti i blokada puteva nisu najavljeni ministarstvima unutrašnjih poslova u FBiH.\n"Poručujemo im, rješavajte naše probleme. Imali smo strpljenja, više nemamo. Ovo je minimum minimuma koji tražimo. Izgubili smo strpljenje. Borci su izašli na ulice u 13:00 sati. Nama ulice nisu rješenje, mi smo došli s ulica. Ali vraćaju nas na ulice. Odgovoran za ovo je Jasenko Tufekčić", kazali su predstavnici boraca novinarima u Sarajevu.\nZbog protesta je bio obustavljen saobraćaj i na magistralnom putu M-1.8 Tuzla-Orašje u mjestu Srebrenik, saopćeno je iz BIHAMK-a, ali je nakon pola sata normalizovan.\nNa magistralnom putu M-17 u mjestu Šije kod Tešnja i Golubinja kod Željeznog Polja okupilo se više desetina boraca koji se nalaze pored magistralnog puta. Kako je kazao dežurni operativni MUP-a ZDK, za sada nema blokade puta na ovim lokacijama.\nViše iz kategorije: « Općina Žepče među 13 bh. općina i pet gradova koji su dobili 4,5 miliona KM grant sredstava\tFoto: UNRO HVO ZDŽ Žepče, Vareš, Usora osvojila 2. mjesto na "Pekijadi" u varešu »


“SRBI, NE NASEDAJTE NA TRAMPOVE PROVOKACIJE” Rusi otkrili šta Amerikanci zaista traže od Vučića!\nPredsednik Donald Tramp grubo ucenjuje Srbiju i predsednika Aleksandra Vučića, izjavio je član komiteta Državne dume o međunarodnim poslovima Sergej Železnjak.\nPROČITAJTE: NATO U NEVERICI, POČINJE HAOS Moskva objavila spisak špijuna u Srbiji, ovo su Albanaci koji vršljaju u našoj zemlji\n– Pozivamo srpsko rukovodstvo da ne naseda na američke provokacije, da ne ide ni na kakve posebne sporazume, već da se bori za zakonite interese Srbije, polazeći od Rezolucije 1244, Ustava Srbije i stava država u kojima živi veći broj stanovništva, uz vodeću ulogu SB UN u kosovskom rešavanju – izjavio je Železnjak, komentarišući obraćanje Donalda Trampa Hašimu Tačiju.\nPrema rečima poslanika, „sa jedne strane se pod neposrednim američkom kontrolom stvara oružana grupa — ’vojska Kosova‘“, koja preti Srbiji i regionu, uvode se carine koje lišavaju Srbe koji žive na okupiranoj teritoriji najpotrebnijih stvari, uključujući lekove. Sa druge strane, šef Bele kuće je pozvao gospodina Vučića i gospodina Tačija da proslave to što će po njegovom mišljenju biti „istorijski sporazum“.\nTaj „sporazum“ na kojem insistira predsednik Tramp, u slučaju njegove realizacije, predstavljaće nacionalnu katastrofu za Srbiju. Rasparčanu državu će pretvoriti u proamerički protektorat, a same Srbe, uključujući one koji žive u Republici Srpskoj, tada očekuje ponižavajući položaj, možda budu još bespravniji nego Srbi u Crnoj Gori.\n– Očigledno je da se čak ni šef Bele kuće više ne uzda u posredničku misiju EU, već želi samostalno i uz pomoć NATO-a da vrši misiju balkanskog i evropskog policajca – naglasio je političar.


DSS: Praznoslovlje i neistine predsednice Vlade – NovostiDana.rs\nDemokratska stranka Srbije (DSS) ocenila je da je svojim izlaganjem povodom dve godine rada Vlade, premijerka Ana Brnabić danas potvrdila da ne razume da se uspešnost vlasti može meriti samo na osnovu podizanja standarda gradjana i kvaliteta života, očuvanja nacionalnih i državnih interesa, i snaženja demokratskih i institucija pravne države.\n„Sve drugo su prazne priče, a tim praznim pričama je njeno obraćanje obilovalo“, ocenila je DSS u saopštenju.\nTa stranka je ocenila da je uvredljiva tvrdnja predsednice Vlade, „bez obzira da li je drska ili neznalačka“, da je značajno popravljen standard gradjana, koju je argumentovala podacima o nominalnom rastu penzija i zarada.\n„Rast standarda se ne meri rastom nominalnih zarada, već se iskazuje, pored ostalog, prvenstveno rastom kupovne moći stanovništva i smanjenom stopom siromaštva u državi. Pored ove, Ana Brnabić je izrekla još jednu neshvatljivu besmislicu tvrdnjom da na rast standarda presudno utiče priliv direktnih stranih investicija“, navela je ta stranka.DSS je kao neverovatnu neistinu navela i izjavu da je od 2012. godine otvoreno 700.000 novih radnih mesta i ocenila da je Ana Brnabić time pokazala da je\npotpuno nekompetentna za vršenje funkcije predsednice Vlade.\n„Po zvaničnoj statistici zaposlenih je 2012. godine bilo 1,87 miliona a 2019. godine 2,07 miliona. Tvrdnja da su u oblasti vladavine prava ‘postignuti veliki rezultati’ u potpunoj je suprotnosti sa realnošću, ali je to predsednica Vlade izrekla sa lakoćom osobe koja se ničega ne stidi“, navela je DSS.


Letonija podržava evroatlantske integracije Kosova\nPoseta letonskog predsednika Kosovu\nPredsednik Letonije Egils Levits, izjavio je tokom posete Kosovu, da je voljan da podrži evroatlantski put te zemlje. Ukazao je i da je aktuelni trenutak pravo vreme za jačanje saradnje Kosova i Severnoatlantske alijanse (NATO).\nLevitsa je u posetu Kosovu pozvala predsednica Vjosa Osmani - i u centru Prištine dočekan je uz počasti.\nNakon razgovora sa letonskim državnikom Osmani je tokom njihovog zajedničkog obraćanja medijima rekla da je zatražila podršku članstvu Kosova u NATO-u i Evropsoj uniji.\nSednica Saveta bezbednosti o Kosovu - "različite realnosti" Beograda i Prištine\n"Naglasila sam da ovi savezi uvek treba da imaju otvorena vrata za zemlje poput Kosova koje pokazuju posvećenost i ispunjavaju kriterijume da budu deo toga“, rekla je Osmani tokom obraćanja.\nUpitana o razgovorima Kosova i Srbije o registarskim tablicama, koji su u Briselu završeni bez rezultata, Osmani je rekla da je kosovska strana bila veoma konstruktivna - rekavši da su za blokadu odgovorni predstavnici Srbije.\n„Ono što mogu da vas uverim jeste da će Kosovo biti konstruktivna strana i da će i dalje biti strana koja poštuje najviše evropske principe i standarde, a kako će se Srbija ponašati zavisi od njih, ali nažalost njihovo dosadašnje ponašanje samo je blokiralo napredak u dijalogu“, rekla je Osmani.\nBez dogovora Kosova i Srbije o upotrebi registarskih tablica\nPredsednik Letonije Egils Levits rekao je da je u Evropi došlo do promene nakon što je, kako je naveo, Rusija izvršila brutalnu agresiju na Ukrajinu. Prema njegovim rečima, zbog toga se odluke vojnih saveznika i cele Evrope moraju zasnivati na novoj realnosti, a jedan od koraka je - jačanje odnosa Kosova sa NATO-om.\n“Neophodno je da se Kosovo pridruži partnerstvu za mir. Pravo je vreme za to, ali to zavisi od NATO-a i NATO odlučuje. Veoma je važno ojačati saradnju oko pristupanja Kosova NATO-u i Letonija podržava ovaj korak”, rekao je Levits.\nOn je podsetio da je Letonija među prvim državama koje su priznale nezavisnost Kosova. Letonski predsednik smatra da je Kosovo demokratska država zasnovana na vladavini prava i da prema njegovim rečima zaslužuje da bude i član Saveta Evrope.\n„Neophodno je i da se Kosovo integriše u međunarodne organizacije i forume. Ovde pre svega pominjem Savet Evrope, koji je organizacija demokratskih država zasnovanih na vladavini prava. To znači da Kosovo pripada porodici Saveta Evrope, jer je demokratska država zasnovana na vladavini prava. Pozdravili bismo prijavu Kosova u Savet Evrope”, naveo je Levits.\nMijačić: Suzbiti konfliktne potencijale na Kosovu\nEgils Levits podvukao je i da dijalog sa Srbijom ne bi trebalo da bude prepreka za dalju integraciju Kosova u evropske okvire. Letonski državnik se u Prištini sastao i sa predsednikom kosovskog parlamenta i premijerom Kosova Glaukom Konjufcom i Aljbinom Kurtijem.\nBalkan Bordello na sceni njujorške La Mame - večni ratovi i umetničke oaze\nVučić i Lajčak razgovarali u Beogradu\nUkrajinski novinari traže utočište na Kosovu\nRičard Kremer: Srbija posle izbora još bliža ivici\nPol Mekarti: Vučićeva pobeda je i delimični trijumf Rusije\nVučić neće menjati politiku prema Kosovu, odnosi će zavisiti od situacije u Ukrajini\nFHP: Na Kosovu u 2021. podignuta jedna optužnica za ratne zločine\nSagovornik KRIK-a: Ubistvo Olivera Ivanovića naručio Veselinović, Belivuk obezbedio ubicu\nIzveštaj Amnestija: Godina kontinuiranih napada na odbranu ljudskih prava\nAmerički FPRI: Srbija je saveznik Kine i Rusije i pretnja transatlantskoj bezbednosti\nZemlje Kvinte "veoma razočarane" zbog odluke Kosova o srpskim izborima


Kada počinje prijava za 60 evra? | Luftika\nKada počinje prijava za 60 evra?\nSutra se za novi paket finansijke pomoći privredi prijavljuju sva pravna lica koja žele da istu iskoriste, naravno pod određenim uslovima.\nPomoć za pravna lica je 50% minimalne zarade za tri meseca za sve zaposlene. Uslov je da firme zadrže isti broj zaposlenih, kao što ih je bilo 12. februara, pa sve do 30. septembra.\nŠto se tiče svih punoletnih građana, prijava za pomoć od 60 evra biće moguća od 28. aprila. Ova pomoć isplaćivaće se u dve rate – po 30 evra u maju i novembru.\nPored toga, penzioneri će u septembru dobiti dodatnih 50 evra.\nDržava još uvek nije izašla sa zvaničnom procedurom, ali je za sada pretpostavka da će isplata funkcionisati isto kao kada je bilo davanje od 100 evra.\nZa novčanu pomoć mogu se prijaviti punoletni građani Srbije sa prebivalištem u Srbiji i sa važećom ličnom kartom.\nPrijava će biti u maju, a očekuje se da bude zvanično objavljeno da li će se korisiti isti broj telefona kao i prethodni put.\nKada se prijavljuje preko telefona, građani će prema upustvu automatske poruke ostavljati neophodne podatke, odnosno ime i prezime, JMBG i broj lične karte, a biraće se i naziv banke.\nIzvor: Beograd Uživo/Blic\noznakekada počinje prijava za 60 evra pomoć gradjanima pomoć od 60 evra pomoć penzionerima pomoć privredi\nA od Vučića ‘mali znak pažnje’ za penzionere (VIDEO)


Egipat: Izrael i Hamas da rade na obostranom poverenju\nTanjug 30. maja 2021. 18:58\nKAIRO – Egipatski ministar spoljnih poslova Sameh Šukri izjavio je danas u razgovoru u Kairu sa izraelskim kolegom Gabijem Aškenazijem da je potrebno obustaviti sve aktivnosti koje vode eskalaciji sukoba i raditi na obostranom poverenju između Izraela i palestinskog Hamasa, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Egipta.\nEgipat je kao posrednik pomogao da dođe do prekida vatre između Hamasa i Izraela 21. maja, što je bio najžešći sukob u prethodnih nekoliko godina.\nKairo takođe radi sa SAD i regionalnim partnerima da prekid vatre bude trajan.\nKako prenosi Rojters, Šukri je rekao i da je sa Aškenazijem razgovarao i o osetljivim pitanjima poput istočnog Jerusalima, džamije Al-Aksa i islamskim i hrišćanskim svetim mestima.\nAškenazi je rekao da bi razgovarao sa egipatskim zvaničnicima o „uspostavljanju trajnog prekida vatre sa Hamasom“, kao i o načinima da se pomogne u obnovi Gaze.\nRojters javlja i da je istovremeno u Jerusalimu izraelski premijer Benjamin Netanjahu ugostio šefa egipatske obaveštajne službe Abasa Kamela, s kojim je, kako je rekao, razgovarao o bezbednosti u regionu i načinima da se spreči Hamas da koristi civilnu pomoć kako bi ojačao.\nKamel se danas u Ramali sastao i s predsednikom Palestinske samouprave Mahmudom Abasom, kome je preneo podršku egipatskog predsednika Abdela Fataha al-Sisija Palestincima i Abasu, izvestila je egipatska državna novinska agencija MENA.\nNetanjahu i Aškenazi su izjavili da je glavni cilj Izraela da osigura povratak dva izraelska civila, kao i da se vrate ostaci dvojice vojnika koji su godinama držani u Gaz, što, međutim, Hamas odbija da učini.


Kina je danas velika sila kojom vlada autoritarni režim po uzoru na marksističko-lenjinističku diktaturu iz 20. veka (Kina, oktobar 2019=\nU Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) - i zemljama širom sveta - raste svest da je Kineska komunistička partija (KPK) pokrenula novu eru nadmetanja velikih sila.\nMeđutim, malo ko uočava obrazac prodora Kine u svaku regiju, a još manje konkretni oblik dominacije kojem ona teži, navodi se u dokumentu Stejt (State) departmenta nazvanom “Elementi kineskog izazova” (The Elements of the China Challenge).\n“KPK nema za cilj samo prevlast unutar postojećeg svetskog poretka - koji počiva na slobodnim i suverenim nacionalnim državama, proizlazi iz univerzalnih načela na kojima je utemeljena Amerika i promociji njenih interesa - već da ga izmeni iz temelja, postavljajući Narodnu Republiku Kinu (NRK) u središte u cilju služenja njenim autoritarnim ciljevima i hegemonističkim ambicijama,” ističe se u analizi.\n'Dugi telegram' iz 1946.\nOvaj dokument Stejt departmenta podseća na takozvani “Dugi telegram” (Long telegram) koji je 1946. poslao iz Moskve Džordž Kenan (George Kennan), gde je služio kao zamenik šefa misije SAD. U dopisu od 5.300 reči upozorio je pretpostavljene na pretnju od sovjetske ekspanzije.\nOn se u više navrata žalio što Amerika, prema njegovom mišljenju, previše povlađuje Sovjetskom Savezu. Njegova ideja da SAD treba da stvore savez sa Zapadnom Evropom u cilju zadržavanja (containment) i odvraćanja (deterrence) Sovjetskog Saveza, pronašla je na kraju zainteresovane slušaoce u Vašingtonu.\n„Dugi telegram”, koji se kasnije pojavio kao članak u “Foreign Affairs”, postao je osnova doktrine predsednika SAD Harija Trumana, (Harry) u cilju obuzdavanja geopolitičke ekspanzije Sovjetskog Saveza što je ubrzo rezultiralo izbijanjem Hladnog rata koji je potrajao oko četiri decenije.\n„Dugi telegram”, koji se kasnije pojavio kao članak u “Foreign Affairs”, postao je osnova doktrine predsednika SAD Harija Trumana (na fotografiji)\nSve udaljeniji stavovi Kine i Zapada\nKolevka velike kulture i moralne i političke tradicije stare nekoliko hiljada godina, Kina je danas velika sila kojom vlada autoritarni režim po uzoru na marksističko-lenjinističku diktaturu iz 20. veka.\nKomunistička partija je na kraju pokrenula brzu modernizaciju i ostvarila neverovatan ekonomski rast - u velikoj meri zahvaljujući odluci krajem 1970-ih da prihvati elemente slobodnog tržišta i stavu Sjedinjenih Država i zemalja širom sveta da uključe Kinu, pozdravljajući trgovinu sa njom.\nKomunistička partija Kine sada koristi svoju moć za kooptiranje i prinuđivanje zemalja širom sveta tako da njihova politika postane prijemčivija standardima koje promoviše Peking. Takođe, da preoblikuje međunarodne organizacije u skladu sa kineskim tipom socijalizma.\nOvaj dokument američke administracije polazi od premise da je nerazumno očekivati da lideri Komunističke partije Kine – koji doživljavaju sebe kao naslednike velike civilizacije, prigrlili su ideologiju i politički sistem 20. veka zbog čije su surovosti i represije stradale desetine miliona ljudi i slede hipernacionalističke ciljeve – shvataju unutrašnju i svetsku politiku kao što to čine SAD i druge liberalne demokratije.\n“KPK je poslednjih godina konsolidovala vlast - bezočnim sredstvima od digitalnog nadgledanja preko stroge indoktrinacije do koncentracionih logora za verske i etničke manjine – i pojačala podređivanje građana kolektivnim interesima koje je definisala partija,” navodi Stejt department.\nU ovom dokumentu se podseća da su kineske vlasti razvile moderne tehnologije – do kojih su u mnogo slučajeva došlo nelegalno – ne samo da bi kontrolisale svoje stanovništvo, već i prikupljale podatke o ljudima širom sveta i stvorile armiju svetskog ranga.\nKPK je poslednjih godina konsolidovala vlast - bezočnim sredstvima, navodi Stejt department (na fotografiji kongres KPK 2018.)\nDalje se navodi da KPK ispoljava maksimalističke pretenzije i militarizuje Južno Kinesko more, drsko prkoseći međunarodnom pravu, istovremeno gušeći slobode u Hong Kongu i preteći da će to učiniti na Tajvanu.\nTakođe, KPK je pokrenula velike infrastrukturne i investicione projekte (na primer, “Pojas i put”), diplomatiju sa dužničkom zamkom (debt-trap) i druge predatorske ekonomske prakse u svim delovima sveta u cilju navođenja ili primoravanja suverenih država, posebno njihovih vladajućih i poslovnih elita, da pomažu i podržavaju Kinu u preoblikovanju svetskog poretka.\nIstovremeno, zvanični Peking je iskoristio svoju integraciju u međunarodne organizacije kako bi ih prožeo normama i standardima ukorenjenim u autoritarizmu Komunističke partije.\n“Nepromišljenost sa kojom je KPK dopustila da se korona virus koji se pojavio u Vuhanu razvije u globalnu pandemiju – u kombinaciji sa kampanjom širenja dezinformacija preduzete da bi se prikrila krivica Kine - trebalo bi da otkloni svaku sumnju. Ipak, mnogim ljudima nedostaje ispravno razumevanje karaktera i dometa kineskog izazova,” ocenjuje Stejt department dodajući da suočene s kineskim izazovom, SAD moraju da osiguraju slobodu.\nVišedecenijske zablude Zapada o Kini\nDugo je bilo rasprostranjeno mišljenje da se Kina najbolje može shvatiti polazeći od ideja razumnog državnog ponašanja.\nDecenijama su uticajni posmatrači unutar i izvan vlada gledali na uspon Kine kao na priliku za širenje svetskog tržišta od čega bi imale koristi sve države kroz povećanu globalnu trgovinu.\n'Ali, Komunistička partije Kine se držala svojih autoritarnih uverenja' - piše u dokumentu (fotografija sa Tjenanmena, juni 1989)\nOni su hvalili odluku kineskog lidera Deng Sijaopinga krajem 1970-ih o uvođenju kapitalističkih elementa u kinesku ekonomiju pod državnom kontrolom, koja je – vremenom i uz pomoć SAD i drugih razvijenih industrijskih zemalja – podstakla brzu modernizaciju i dvocifreni ekonomski rast.\n“Nadali su se da će uključivanje Kine u usponu u postojeći međunarodni poredak podstaći njene vlasti da potpuno otvore i privatizuju svoju ekonomiju pod kontrolom države, liberalizuje svoj autoritarni režim i na kraju da postane ‘odgovorna strana’ koja podržava međunarodni poredak,” navodi se u dokumentu Stejt departmenta.\nČak i nakon krvavog obračuna sa nekoliko stotina hiljada prodemokratski orijentisanih demonstranata u junu 1989. na pekinškom trgu Tjenanmen, mnogi u SAD i širom sveta i dalje su polagale velike nade u Kinu.\nMeđutim, do dugo očekivane političke liberalizacije nije došlo. Kina je mogla da odabere demokratski put bivših diktatura u Istočnoj Aziji kao što su Južna Koreja i Tajvan. Spekulacije o “kraju istorije” – da se liberalna demokratija zahvaljujući svojoj razumnosti i univerzalnoj privlačnosti širi svetom – pothranjivala je to uverenje.\n“Dosledno je afirmisala vernost marksizmu i lenjinizmu kao paradigmi upravljanja zemljom, a socijalizam – državna kontrola ekonomije i društva – kao model ne samo za Narodnu Republiku Kinu (NRK) već i druge države i temelj alternativnog svetskog poretka.\nIpak, neki i dalje veruju da će ponašanje Kine ostati u prepoznatljivim granicama i da samo deluje kao bilo koja velika sila u određenim geopolitičkim okolnostima,” ističe Stejt department.\n‘Najveći američki neuspeh u sedam decenija’\nU međuvremenu, Komunistička partija je strpljivo razvijala kapacitete svoje zemlje u poslednjih 40 godina sa dugoročnim ciljem ostvarivanja globalne nadmoći i stavljanja socijalističkog pečata na svetski poredak.\n“Zatočenici rasprostranjenog uverenja, SAD i druge zemlje, nastavile su istu politiku uglavnom nesvesne ili ravnodušne prema dugoročnom strateškom nadmetanju koje je pokrenula Komunistička partija Kine, a što je potvrdio sa sve većom smelošću njen generalni sekretar Si Đinping,” navodi Stejt department.\nKao što je nedavno napisao Robert Blekvil (Blackwill) u Savetu za spoljne odnose, “ovaj neuspeh u politici prema Kini, mogao bi da se ispostavi kao najveća mana američke politike u poslednjih sedam decenija, imajući u vidu nagomilane opasne strateške posledice porasta kineske moći – kako za svetski poredak tako i SAD i njihove saveznike i prijatelje”.\nStejt department ističe da je administracija predsednika Donalda Trampa (Trump) napravila suštinski otklon prema takvoj politici.\nKina: Izgradnja socijalizma superiornijeg od kapitalizma\n“Još prilično dugo, socijalizam u svojoj osnovnoj fazi postojaće zajedno sa produktivnijim i razvijenijim kapitalističkim sistemom. U ovom dugom periodu saradnje i sukoba, socijalizam mora da uči iz blagodeti koje je kapitalizam doneo civilizaciji,” kazao je neprikosnoveni kineski lider Si Đinping u januaru 2013. na počecima svog mandata kao generalnog sekretara Komunističke partije i šefa države.\nOn je tada istakao da treba odbaciti sve “lažne” argumente da Kina treba da odustane od socijalizma.\n“Moramo svesno korigovati razne ideje koje se ne podudaraju sa našom trenutnom fazom razvoja. Što je najvažnije, moramo usredsrediti svoje napore na bolje upravljanje sopstvenim poslovima, kontinuirano širenje sveobuhvatne nacionalne moći, poboljšanje života naših ljudi, izgradnju socijalizma koji je superiorniji od kapitalizma i postavljanje temelja za budućnost u kojoj ćemo steći inicijativu i imati dominantan položaj,” konstatovao je Si Đinping.\nTo znači, kako ističu autori dokumenta Stejt departmenta, da Kina teži da potisne SAD kao vodeću globalnu silu i preuredi svetski poredak u skladu sa specifičnim pogledom njene Komunističke partije na imperiju.\nUmesto tenkovima, Kina sada sprečava pobunu kamerama\nZapadna demokratija kao opasnost po Kinu\nPolazeći od marksističke pozicije o sukobu kapitalista eksploatatora i eksploatisanih radnika, te kapitalističkih i socijalističkih zemalja, Si Đinping je prihvatio ovaj manihejski pogled na međunarodne odnose i 2013. ukazao na sedam opasnosti po kinesko društvo koje dolaze sa Zapada, kao što su ustavna demokratija, ljudska prava, sloboda govora, snažno učešće građana i slobodno tržište.\nIako je obećao poslove sa svetom u kojima svi dobijaju (win-win), fraza koja se ponavlja u internim direktivama Komunističke partije, proglašava sudar kapitalizma i socijalizma kao pitanje “ti umireš, ja živim,” navodi se u dokumentu Stejt departmenta.\nStoga, prema Komunističkoj partiji Kine, Sovjetski Savez i istočnoevropske socijalističke zemlje su izdale ovu ideju, što nju primorava da vodi borbu za socijalizam.\n‘Čekaj svoje vreme i skrivaj moć’\nKina ni u jednom trenutku svoje duge istorije nije prihvatala ideju – koje su preuzele liberalne demokratije i afirmisale Ujedinjene nacije – suverene jednakosti među država utemeljene na poštovanju prava svojstvenih svim ljudima.\nUmesto toga, tradicionalno kinesko razmišljanje o vladi zaokružuje strateški pogled koji potvrđuje njeno pravo i odgovornost da upravlja svetom „pod nebom“ kroz svoju jedinstvenu prefinjenu kulturu i institucije, ističe se u analizi Stejt departmenta.\nNajpre, Kina tradicionalno doživljava sebe kao “Srednje kraljevstvo”, odnosno centralnu državu okruženu sa manje važnim zemljama. Zatim, istorija se posmatra ciklično. Dok pojedine kineske dinastije jačaju i padaju, Kina ostaje u središtu i zaslužuje uzvišeni status.\nKada to mogućnosti ne dozvoljavaju, kineske ambicije se prilagođavaju trenutku. Tako je Deng Sijaoping savetovao “čekaj svoje vreme, prikrivaj svoju moć”.\n‘Nacionalno podmlađivanje’ Kine\nNa 19. kongresu Komunističke partije Kine 2017. usvojen je amandman koji je predložio Si Đinping o “kineskom snu o nacionalnom podmlađivanju”.\nTo podrazumeva obavezu da Kina završi projekat modernizacije razvijanjem vodeće svetske ekonomije i armije. Istovremeno, ekonomski, društveni i politički poredak – koji je neophodan za ostvarivanje ovih ciljeva – jeste socijalizam.\nDrugo, Kina mora da prevlada “vek poniženja” tako što će povratiti, prema viđenju KPK, izgubljene teritorije i ostvari pomorske pretenzije. To podrazumeva i “reunifikaciju domovine,” što je eufemizam za vraćanje Tajvana pod okrilje Pekinga.\nEkonomija kao faktor političke moći Kine\nEkonomska moć je jedan od ključnih poluga za ostvarivanjem geopolitičke nadmoći Kine, navodi Stejt department.\nSve velike ekonomije su ranjive na strategiju Pekinga kooptiranja i prisile zbog rasprostranjenih komercijalnih veza i želje da očuvaju pristup jeftinoj kineskoj radnoj snazi i velikom tržištu za plasiranje svojih proizvoda.\nDok je ubirala blagodeti modernizacije i ubrzanog ekonomskog razvoja, Komunistička partija Kine je odredila kao cilj dominaciju globalnom privredom predvodeći u najnaprednijim tehnologijama.\nNa putu do druge ekonomije sveta, vlasti u Pekingu su pokrenule razne inicijative i programe koji su sastavni deo dugoročne strategije u kojoj se koristi pristup “cela nacija” kako bi se ostvarila – uključujući i obmanjujuća, koruptivna i nedozvoljena sredstva – odlučujuća prednost u odnosu na SAD i druge razvijene industrijske zemlje, navodi se u dokumentu Stejt departmenta.\n‘SAD gube 600 milijardi dolara zbog nelegalnih kineskih aktivnosti’\nNajpre, Kina masovno krade intelektualno vlasništvo.\n“Ona je izvršila najveći nelegitimni transfer bogatstva u ljudskoj istoriji, krađom tehnoloških inovacija i trgovinskih tajni od kompanija, univerziteta i odbrambenog sektora u SAD i drugih zemalja,” ističe se u ovoj analizi.\nPrema istraživanju na koje se poziva američki trgovinski predstavnik, potezi Kine – uključujući transfer stranih tehnologija, sajber napadi, ekonomska i industrijska špijunaža – košta američku ekonomiju 600 milijardi dolara godišnje.\nDrugo, Kina teži kontroli ključnih međunarodnih lanaca snabdevanja za najvažnije proizvode i sirovine.\nNakon kontroverznog ulaska Kine u Svetsku trgovinsku organizaciju 2001, američke multinacionalne kompanije su se sve više oslanjale na jeftinu radnu snagu u Kini. To je rezultiralo nižom cenom finalnih proizvoda za američke potrošače i većim profitom za njihove kompanije.\nMeđutim, ovaj “kineski šok” je imao pogubne posledice po mala i srednja preduzeća u SAD i drugim zemljama. Tako je samo u SAD zbog ovih trendova ostalo bez posla najmanje 2,4 miliona ljudi dok su ključni međunarodni lanci snabdevanja zavisni od Kine, ocenjuje Stejt department.\nOna je izvršila najveći nelegitimni transfer bogatstva u ljudskoj istoriji, krađom tehnoloških inovacija i trgovinskih tajni od kompanija, univerziteta i odbrambenog sektora u SAD i drugih zemalja,” ističe se u ovoj analizi. fotografija sa jedne od berzi u Kini, januar 2020)\nKina kao svetska fabrika\nTreće, Kina teži dominaciji u industriji, naročito u ključnim visokim tehnologijama.\nDok je superiornost SAD u proizvodnom sektoru bila odlučujuća za pobedu u Drugom svetskom i kasnije Hladnom ratu, sada su izgubile tu prednost.\nU Kini se proizvodi 50 odsto čelika i aluminijuma od ukupne svetske produkcije, 70 procenata elektronike, 45 odsto brodova.\nNa primer, u Kini se proizvodi 50 odsto čelika i aluminijuma od ukupne svetske produkcije, 70 procenata elektronike, 45 odsto brodova. Do 2022. u Kini i na Tajvanu će se nalaziti 70 procenata kapaciteta za proizvodnju integrisanih kola, koji su ključni za digitalnu ekonomiju, moderne sisteme oružja, vazdušni saobraćaj, veštačku inteligenciju, robotiku i druge važne industrije.\nČetvrto, Kina nastoji da stekne prvenstvo u gradnji 5G mreže obezbeđujući ogromne subvencije kompanijama Huavej i ZTE, kako bi podrili konkurenciju. S obzirom da su ove dve kompanije prinuđene da “podržavaju, pomažu i sarađuju u državnim obaveštajnim poslovima,” zemlje koje koriste njihove tehnologije suočavaju se sa pretnjom po privatnost podataka, ekonomsku stabilnost i nacionalnu bezbednost, navodi Stejt department.\nPeto, cilj inicijative “Pojas i put” i drugih poduhvata – jeste proširenje stranog tržišta za kineske kompanije i sredstvo uvlačenja država u geopolitičku orbitu Pekinga. Infrastrukturni projekti koji se grade u drugim zemljama, u okviru ove inicijative, tipično se oslanjaju na kineske radnike nego na domaće, te kineske kredite umesto investicija.\nŠesto, Kina ima neometan pristup stranom tržištu kapitala. Na američkim berzama trguje 130 kineskih kompanija čija zajednička vrednost dostiže hiljadu milijardi dolara.\nSedmo, Peking iskorišćava otvorenost liberalnih demokratija da bi podrio njihov prosperitet i nacionalnu bezbednost. On redovno preti uskraćivanjem pristupa svom ogromnom tržištu kako bi primorao strane kompanije da se prilagode političkim zahtevima Komunističke partije. Jedan od primera je pokušaj da se primoraju strane aviokompanije da na komercijalnim letovima tretiraju Tajvan kao deo Kine, podseća Stejt department.\nUgrožavanje američke vojne superiornosti u Istočnoj Aziji\nIstovremeno, Komunistička razvija armiju koja postaje svetska sila sa ciljem da parira i na kraju nadmaši američku vojsku. To joj omogućava da projektuje svoju moć u Indopacifičkom regionu i proširi na ceo svet – kako bi ostvarila cilj “nacionalno podmlađivanje” koje bi kulminiralo transformacijom međunarodnog poretka.\nKina je dobro proučila američki vojni uspeh u Zalivskom ratu 1991. i njenu strategiju protivteže iz 1970-ih u suočavanju sa sovjetskim izazovom. Da bi nadoknadili američku vojnu tehnološku prednost, Kina je razvila svoju strategiju balansiranja. To je rezultiralo u nekoj vrsti asimetrične trke u naoružanju.\nNajviši zvaničnici u Ministarstvu odbrane SAD upozoravaju da se američka vojna superiornost u Istočnoj Aziji više ne može uzimati zdravo za gotovo.\n“Čini se da Kina ne ponavlja poteze Sovjetskog Saveza, koji je žurio da uspostavi kvantitativni nuklearni paritet, već je sve više dokaza da Peking teži da u najmanju ruku udvostruči svoje nuklearne snage i ostvari neku vrstu kvalitativne ekvivalentnosti sa SAD-om,” navodi Stejt department.\nKratkoročno i srednjoročno, Kina će koristiti svoje vojne kapacitete da pretvori tehnološku snagu američke vojske u Indopacifičkom regionu u slabosti, tako što će verodostojno zapretiti masovnom odmazdom istovremeno onemogućavajući Vašington da pošalje pojačanje.\n“To bi bila poruka regionalnim silama da je prevelika cena da se preokrene stanje svršenog čina. Strategija Kine nije samo da pobedi već i da demorališe američke prijatelje i partnere demonstrirajući da Vašington ne može da ispuni svoje bezbednosne obaveze u regionu – u najmanju ruku ne odmah i sa prihvatljivom cenom. Ova strategija je posebno relevantna za Tajvan,” ocenjuje Stejt department.\nsve više dokaza da Peking teži da u najmanju ruku udvostruči svoje nuklearne snage i ostvari neku vrstu kvalitativne ekvivalentnosti sa SAD-om,” navodi Stejt department (na fotografiji nuklearka na jugoistoku Kine)\nPodozrivost Rusije prema Kini\nIako Kina i Rusija deluju kao strateški partneri, rastući disparitet u njihovoj moći – zajedno sa neizbežnim nepoverenjem između dva autoritarna režima – čini malo verovatnim stvaranjem formalnog saveza, procenjuje Stejt department.\nKao što je konstatovala američka Komisija za pravljenje ekonomskog i bezbednosnog izveštaja, “postoje mnoge oblasti u kojima se ne podudaraju interesi Pekinga i Moskve, kao što su teritorijalne pretenzije i partnerstvo sa zemljama koje Rusija ili Kina smatraju regionalnim rivalima”.\nŠtaviše, ekonomski pad Rusije i globalni rast Kine – čiji je bruto bruto društveno proizvod osam puta veći – čini Moskvu “mlađim partnerom” zbog čega raste njena zabrinutost da će Peking postati vojna pretnja.\nKina želi da odvoji Evropu od SAD\nEvropa postaje važan front u strateškom nadmetanju između SAD i Kine.\nZnajući da ujedinjeni transatlantski savez pruža veliku prednost SAD i njihovim partnerima u borbi za oblikovanje svetskog poretka, Kina koristi svoju ekonomsku moć da odvoji Evropu od SAD i privuče sebi.\n“Peking ne traži nužno saveznike u Evropi i Velikoj Britaniji, već da ih odvrati od svrstavanja uz SAD i da ograniči sposobnost Evrope i Velike Britanije da se ujedine protiv Kine. Ona teži da ih ubedi da se njihova politička budućnost ne nalazi u slobodnom, otvorenom i na vladavini prava zasnovanom međunarodnom poretku, već u multipolarnim aranžmanima koji uvažavaju geopolitičke sfere uticaja i smatraju tvrdnje o internoj represiji kao narušavanje nacionalnog suvereniteta,” ističe Stejt department.\nStoga je Kina već 2013. identifikovala Evropu kao ključnu komponentu inicijative “Pojas i put” u cilju stvaranja protivteže, kako navodi, pokušaja SAD da je zaokruži te način da uspostavi balans protiv američkog ili zapadnog uplitanja u Indopacifičkom regionu.\nBez obzira na autoritarnu vlast nad svojim građanima i pretnje koju predstavlja slobodi širom sveta, vidljiva je višestruka ranjivost Kine pod vladavinom Komunističke partije, ocenjuje Stejt department.\nPočev od nedostataka tipičnih za autokratiju: ograničenja za inovacije, teškoće u formiranju i održavanju savezništava i troškovi koji proizilaze iz interne represije.\nTu su i slabosti specifične za Komunističku partiju Kine: ekonomska nestabilnost, demografska neravnoteža, narušavanje životne sredine, konstantna korupcija, ugnjetavanje etničkih i verskih manjina, znatni troškovi nastali zbog nadgledanja, cenzurisanja i indoktrinacije 1,4 milijardi stanovnika Kine.\nOsim toga, vojska koja je pod kontrolom Komunističke partije, odvojena je od naroda.\nTakođe – naročito zbog mnoštva bolesnih i preminulih, te socijalne i ekonomske pustoši izazvanih širom sveta COVID-om 19 - raste bes u međunarodnoj zajednici zbog prezira Komunističke partije Kine prema ljudskim životima, ravnodušnosti za blagostanje drugih država i nepoštovanje međunarodnih normi i obaveza.\n‘600 miliona Kineza ne može da plati sobu’\nIako je globalna proizvodna i tehnološka sila, Kina se suočava sa ozbiljnim ekonomskim teškoćama. Tako je premijer Li Kečijang priznao u maju ove godine da “ima još 600 miliona građana koji zarađuju osrednje ili niske plate ili još niže…Njihova mesečna primanja su jedva hiljadu juana (oko 142 dolara), što nije čak dovoljno da se iznajmi soba u kineskom gradu srednje veličine”.\nI pre izbijanje pandemije učestali su štrajkovi zbog ekonomskih problema izazvanih najnižim rastom u poslednjih 30 godina.\nKina planira da prevlada zavisnost od izvoza tako što će oko 600 miliona građana prevesti u srednju klasu. Međutim, da bi se to ostvarilo moraće kratkoročno da nastavi da proizvodi robu za potrošače u SAD i drugim razvijenim zemljama, u trenutku kada one teže da smanje zavisnost od uvoza iz Kine.\nTo može da pogodi i njen tehnološki sektor koji zavisi od uvoza sofisticiranih čipova i sličnih proizvoda iz razvijenih zemalja. Stoga ključni sektori kineske ekonomije mogu biti ranjivi na privremene poremećaje zbog odluka stranih vlada da uvedu kontrolu izvoza pomenutih proizvoda, navodi Stejt department.\nI pre izbijanje pandemije učestali su štrajkovi zbog ekonomskih problema izazvanih najnižim rastom u poslednjih 30 godina (fotografija sa jedne od oijaca u Kini)\nSmanjivanje broja stanovnika\nKina se suočava i sa demografskim problemima jer će broj stanovnika dostići vrhunac u ovoj deceniji, a onda će postepeno opadati.\nIstovremeno, biće povećan udeo stanovnika starijih od 65 godina dok će se smanjivati broj radno sposobnih.\nTu je i neravnoteža između broja žena i muškaraca – 120 muškaraca prema 100 žena prema popisu iz 2010, ističe se u analizi Stejt departmenta.\nUbrzani ekonomski razvoj Kine ozbiljno je ugrozio životnu sredinu. Ona je najveći emiter ugljen dioksida na svetu.\nKao posledica, skraćuje se očekivana životna dob, a svake godine umre 1,1 milion stanovnika kao direktna posledica zagađenja vazduha.\nPrevisoki troškovi bezbednosti\nKineske vlasti odvajaju velike sume novca za unutrašnju bezbednost. Prema jednom otvorenom izvoru, na koji se poziva Stejt department, zvanični Peking potroši 18 odsto više sredstava za unutrašnju bezbednost nego na odbranu zemlje.\nBudžet za tu namenu je povećan sa 57,2 milijarde dolara u 2007. na 197 milijardi dolara u 2017. godini.\nOve procene „ne uključuju milijarde dolara potrošene na inicijative upravljanja i nadzora u vezi sa bezbednošću“, što je ako se imaju u vidu niske plate i troškovi, više nego što SAD izdvajaju za tu namenu, navodi Stejt department.\nSličnosti i razlike sa sovjetskim izazovom\nKineski izazov je sličan onom koji je predstavljao Sovjetski Savez slobodnom svetu. Naime, sovjetski autoritarizam je kombinovao komunizam i ruski nacionalizam. Kao i Moskva tada, sada Peking želi da stvori svetski socijalistički poredak u kome će on biti u centru.\nMeđutim, postoje i bitne razlike. Sovjetski Savez je primarno težio da širi svoj uticaj vojnom silom. Skoro 50 godina je vladao polovinom Evrope snagom oružja, šireći svoj globalni uticaj prodajom vojne opreme, posredničkim ratovima i podržavanjem marksističkih režima.\nNasuprot tome, kineski izazov ne znači na prvom mestu vojni sukob. Doduše, zabrinjava kinesko zveckanje oružjem u Južnom Kineskom moru i postepeno preuzimanje strateških pozicija, slamanje slobode u Hong Kongu, preteće izjave o Tajvanu i ponašanje prema njemu su glavna briga.\nKineska konvencionalna armija je sila na koju treba računati. Takođe, nuklearni, sajber kao i kapaciteti Pekinga u svemiru predstavljaju značajne pretnje.\n“Ipak, Kina prvenstveno teži rekonfiguraciji sveta kroz neku vrstu ekonomske moći o kojoj su Sovjeti mogli samo da sanjaju,” ocenjuje se u analizi Stejt departmenta.\nTramp zabranio ulaganje u kineske kompanije povezane s vojskom\nOdgovor SAD u 10. tačaka\nSuočavanje sa kineskim izazovom iziskuje od SAD da se vrati svojim fundamentalnim vrednostima. Da bi osigurala slobodu, Amerika mora da preoblikuje svoju spoljnu politiku koja bi imala deset zadataka, navodi Stejt department.\nPrvo, SAD moraju da obezbede slobodu kod kuće očuvanjem ustavne vlasti, promovisanjem prosperiteta i negovanjem snažnog civilnog društva. To sve podstiče saglasnost društva što je oduvek bilo ključno za suočavanje države sa izazovima u inostranstvu.\nDrugo, SAD moraju održavati najmoćniju, najokretniju i tehnološki najsofisticiraniju vojsku na svetu, istovremeno jačajući bezbednosnu saradnju sa saveznicima i partnerima, zasnovanu na zajedničkim interesima i odgovornosti.\nTreće, SAD moraju da ojačaju slobodan, otvoren i na pravilima utemeljen međunarodni poredak - u čijem su stvaranju nakon Drugog svetskog rata predvodile - a koji se sastoji od suverenih nacionalnih država i počiva na poštovanju ljudskih prava i privrženosti vladavini prava.\nČetvrto, Amerika mora da preispita svoj sistem savezništava i mnoštvo međunarodnih organizacija u kojima učestvuje, kako bi utvrdila u kojim slučajevima učvršćuju slobodan, otvoren i na pravilima zasnovan međunarodni poredak, a u kojim situacijama nije ostvaren taj cilj.\nPeto, u svetlu te ponovne procene, SAD moraju da osnaže svoj sistem savezništava efikasnijom podelom odgovornosti sa prijateljima i partnerima kao i formiranjem različitih grupacija i koalicija kako bi se otklonile konkretne pretnje slobodi.\nIstovremeno, da u saradnji sa demokratskim zemljama i drugim državama i istomišljenicima reformišu međunarodne organizacije gde je moguće, a tamo gde je nužno osnuju nove utemeljene na slobodi, demokratiji, nacionalnom suverenitetu, ljudskim pravima i vladavini prava.\nI saradnja sa Kinom i njeno obuzdavanje\nŠesto, SAD moraju da promovišu svoje interese tražeći mogućnosti za saradnju sa Pekingom uz poštovanje normi pravičnosti i uzajamnosti, istovremeno obuzdavajući i odvraćajući ga kada to okolnosti iziskuju te podržavajući one u Kini koji teže ka slobodi.\nSedmo, SAD moraju da obrazuju svoje stanovnike o razmerama i posledicama kineskog izazova, jer se jedino od informisanih građana može očekivati da podrže zahtevne politike koje moraju da se usvoje u cilju obezbeđivanja sloboda.\nOsmo, SAD moraju da obuče novu generaciju javnih službenika – u diplomatiji, vojnim poslovima, finansijama, ekonomiji, nauci i tehnologiji i drugim oblastima.\nTo se odnosi i na obuku stručnjaka za javnu politiku koji tečno govore ne samo kineski i stiču široko znanje o kineskoj kulturi i istoriji, već besprekorno govore i jezike i poseduju ogromno znanje o kulturi i istoriji drugih strateških konkurenata, prijatelja i potencijalnih prijatelja.\nDeveto, SAD moraju da reformišu svoj obrazovni sistem, osposobljavajući učenike da preuzmu trajnu odgovornost koja proističe iz koncepta građanstva u slobodnom i demokratskom društvu tako što će shvatiti američko nasleđe slobode.\nIstovremeno, da stiču znanja iz nauke, tehnologije, inženjerstva i matematike kako bi bili spremni za ispunjavanje posebnih zahteva složene, globalizovane ekonomije u informatičkoj eri.\nDeseto, SAD moraju svojim primerom zagovarati načela slobode - koja su istovremeno univerzalna i u srži američkog nacionalnog duha – govori, inicijative u obrazovanju, javna diplomatija, strana pomoć i ulaganja, sankcije u težim slučajevima, kao i drugi oblici pritiska bez oružja. Tamo gde su vitalni interesi države u igri, a svi drugi mehanizmi nisu dali rezultate, onda i upotreba vojne sile.\nOvaj višestruki pristup omogućiće Sjedinjenim Američkim Državama da očuvaju slobodu, jer je utemeljen u njihovim osnovnim principima i ustavnim tradicijama, zatim osnažen dinamičnom ekonomijom i poduprt najobučenijom i najopremljenijom armijom na svetu.\nUz vladine službenike koji razumeju narod i američki politički sistem – te informisano i angažovano građanstvo - ovaj pristup uvažava raznolikost i zajedništvo ljudskog roda i naroda, kao i složenu interakciju ideja i interesa u spoljnim poslovima, zaključuje se u analizi američkog Stejt departmenta.


Srbijanka014 sa nova tri boda iz Smedereva\nDatum kreiranja sreda, 29 mart 2017 06:01\nŽOK Srbijanka014 - OK Tehničar 3:1 (25:20, 21:25, 25:18, 25:14) ŽOK Srbijanka014: Nedović(kap), Bojičić(lib), Srećković, Ilić, Maksimović, Nenadović, Petrić, Jerinić, Matković, Josipović, Stevanović\nValjevke su se ovog vikenda vratile sa nova tri boda iz Smedereva. Od samog početka utakmice valjevke su igrale pod velikim pritiskom zbog važnosti utakmice čto je prouzrokovalo veliki broj grešaka ali isto tako i dobrih poena u momentima kada se lomio rezultat, posle osvajanja prvog seta pri rezultatu (17:17) dolazi do velikog pada u igri i domaće osvajju 5 poena u nizu, gde valjevke nisu mogle da se povrate i došlo je do izjednačenja u setovima. Od tog momenta je postojala samo jedna ekipa na terenu, gošće su predvodile Maksimović i Srećković u napadu, te Nedović i Bojičić u odbrani. U četvrtom setu serijom servisa Andjelke Ilić prave veliku razliku (21:10) i tada su šansu dobile sve devojke da zaigraju, pre svih Jana Stevanović, još jedna pionirka u sastavu valjevki koja je debitovala u seniorskoj konkurenciji.\nŽOK Srbijanka014 se trenutno nalazi na devetom mestu sa osvojenih 12 poena, sa 4 pobede i 4 poraza.\nSledećeg vikenda valjevke gostuju ekipi Ribnice iz Mionice, utakmica će se odigrati u subotu od 18 časova.


Promet robe na Produktnoj berzi u Novom Sadu od 31.maja do 4.juna 2010.godine | Sistem tržišnih informacija poljoprivrede Srbije 2004 - 2020\nPromet robe na Produktnoj berzi u Novom Sadu od 31.maja do 4.juna 2010.godine\nPocetak juna donosi:\n- Skok cene soje i sojine sacme\n- Dalji rast cene kukuruza\n- Pad cene pšenice\nIz ovonedeljnog trgovanja, kao najvažnije izdvajamo dalji rast cene kukuruza, kao i skok cene i zrna soje i sojine sacme.\nPromet kukuruza u protekloj nedelji je više nego prepolovljen i iznosio je 401,42 tona. Na ovako skroman promet ovom kulturom je izmedju ostalog uticalo i loše vreme tako da je i samim tim ponuda prirodno suvog kukuruza bila smanjena. Za razliku od prethodne nedelje kukuruz sa povecanom vlagom je imao nešto nižu cenu nego kukuruz JUS kvaliteta. Raspon zakljucenih cena kod kukuruza sa povecanom vlagom je iznosio od 12,60-13,00 din/kg, dok je kukuruz JUS kvaliteta trgovan po ceni koja se kretala od 12,80-13,30 din/kg, što je ujedno najviša ostvarena cena od pocetka prometa kukuruzom roda 2009. Ponderisana ovonedeljna cena kukuruza iznosi 13,15 din/kg, što je rast od cak 7,79%. Zakljucen je i jedan kupoprodajni ugovor kukuruza „na zeleno“ u kolicini od 200 tona po identicnoj ceni iz prethodnog perioda a to je 8,50 din/kg.\nZrnom soje je prometovano u kolicini od 150 tona uz jedinstvenu cenu od 34,00 din/kg, što prakticno znaci da se cena vratila na nivo od pre dve nedelje. Najveci rast cene je postignut u prometu sojine sacme gde je zakljucena cena od 37,00 din/kg, što je rast od cak 12,12% u odnosu na poslednju ostvarenu cenu.\nPosle dužeg vremena beležimo i promet pšenicom i to u kolicini od 100 tona, a po ceni od 10,30 din/kg, što je pad od 1,90% u odnosu na prethodno trgovanje.\nOd ostalih roba izdvajamo vrlo solidan promet stocnog jecma u kolicini od 165 tona po jedinstvenoj ceni od 10,00 din/kg.\nUkupan kolicinski ovonedeljni promet iznosio je 1.041,42 tone, što je pad od 21,40% dok je vrednosni obim prometa iznosio 16.964.774,40 dinara, što je pad od 21,20% u odnosu na prethodni izveštajni period.