Momirović u Bojniku najavio obnovu putne infrastrukture u poplavljenim područjima - juGmedia\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović najavio je danas tokom vanredne posete opštini Bojnik da će biti obnovljena sva poplavama oštećena putna infrastruktura na tim područjima.\nMomirović je rekao da će područjima poplavljenim usled otapanja snega, biti pružena sva neophodna pomoć u saradnji sa Putevima Srbije, kako bi se situacija vratila u normalu.\n„Vojska i policija su odmah izašli na teren, a sa predsednikom opštine Bojnik Nebojšom Nenadovićem smo definisali urgentne potrebe da bi ljudima mogli da omogućimo normalan život“, kazao je Momirović.\nPrema njegovim rečima definisano je i šta je potrebno hitno sanirati, a šta u sledećih šest meseci.\n„Otvorili smo i pitanja nekih strateških projekata, pre svega vezanih za komunalnu infrastrukturu“, rekao je ministar.\nMomirović je istakao da će posebna pažnja biti usmerena ka izgradnji i obnovi infrastrukture, jer je to jedan od najbitnijih preduslova da ljudi normalno žive i da im se garantuje sigurna budućnost.


EVROPSKA UNIJA ODLUČNA DA SPRIJEČI PRILIV MIGRANATA IZ AFGANISTANA | Hayat.ba\nEVROPSKA UNIJA ODLUČNA DA SPRIJEČI PRILIV MIGRANATA IZ AFGANISTANA\nDržave članice Evropske unije odlučne su da spriječe nekontroliranu migraciju iz Afganistana nakon što su talibani preuzeli vlast nad zemljom, navodi se u nacrtu saopćenja pripremljenom za sastanak u utorak.\nVlade članica EU s nestrpljenjem žele izbjeći ponavljanje priliva migranata iz 2015. koji je zatekao blok nepripremljenim i podijeljenim, jačajući podršku javnosti strankama krajnje desnice dok su izbjeglički logori u Grčkoj, Italiji i drugim zemljama postali nakrcani.\nNa osnovu naučenih lekcija, EU i njene države članice ostaju odlučne da djeluju zajednički kako bi spriječili nekontrolirane ilegalne migracije velikog obima s kojima su se suočili u prošlosti – saopćit će ministri unutrašnjih poslova članica EU na svom sastanku, navodi se u nacrtu saopćenja u čiji je uvid došao Reuters.\nTa pozicija je objelodanjena dok je agencija UN-a za izbjeglice, UNHCR, upozorila da bi do pola miliona Afganistanaca moglo napustiti svoju domovinu do kraja godine.\nNa hiljade Afganistanaca evakuirano je u golemom zračnom mostu koji su pokrenule zapadne snage nakon talibanskog osvajanja prijestolnice Kabula 15. augusta.\nNa sutrašnjem vanrednom sastanku u Bruxellesu, ministri članica EU ponovit će obećanje bloka da će pružiti još novca za Afganistan kao i za okolne zemlje, iako se isporuka pomoći zakomplicirala otkako su talibani preuzeli vlast, saopćili su zvaničnici EU.\nEU bi također trebala osnažiti podršku zemljama u najbližem afganistanskom susjedstvu kako bi osigurala da oni koji su u potrebi dobiju odgovarajuću primarnu zaštitu u regiji – ministri će saopćiti, sudeći po nacrtu.


11 ruskih aviona sleteli u Srbiju - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\t11 ruskih aviona sleteli u Srbiju – VIDEO\nSvih jedanaest ruskih aviona Il-76 sleteli su u Srbiju kako bi pružili pomoć u borbi protiv virusa korona, prenosi pres-služba Ministarstva odbrane Rusije.\n„Jedanaesti po redu avion Il-76 vojne transportne avijacije Vazduhoplovnih snaga Rusije sleteo je na aerodrom ‘Batajnica’“, navodi se u saopštenju.\nIl-76 dostavili su u Srbiju opremu za epidemiološko dijagnostikovanje i dezinfekciju objekata, a stigli su i ruski vojni stručnjaci.\nSvih 11 vojnih aviona „iljušin“ poletelo je sa aerodroma „Čkalovski“ (Moskovska oblast).\nRusija je poslala pomoć Srbiji po nalogu ruskog predsednika Vladimira Putina. U Srbiju je doputovalo 87 ruskih vojnika, uključujući vojne lekare i virusologe. Pored toga, stigla je specijalna medicinska oprema, sredstva za zaštitu i 16 jedinica vojne tehnike.\nDanas će u Beogradu biti održan sastanak, kome će prisustvovati predstavnici Ministarstva zdravlja i Ministarstva odbrane Srbije i na kojem će biti određeni prioritetni objekti za rad ruskih vojnih stručnjaka.\nJuče su na aerodromu „Batajnica“ održane prve konsultacije ruskih i srpskih vojnih stručnjaka. Predloženo je da se ruski medicinski timovi pošalju u mesta sa najtežom epidemiološkom situacijom: Beograd, Ćupriju, Valjevo, Novi Sad, Niš, Kragujevac i Kikindu.\nU Srbiji je do sada virusom korona zaraženo 1.476 osoba, dok je 39 preminulo.


Berlin želi evropsku konferenciju o sirijskim izbjeglicama – Minber\nruj. 07, 2013 at 8:25 am\nBerlin želi evropsku konferenciju o sirijskim izbjeglicama\nadmin 9 godina ago 296 views\nNjemački ministar unutarnjih poslova Hans-Peter Friedrich je pozvao na organiziranje evropske konferencije posvećene izbjeglicama koje dolaze iz Sirije, u razgovoru koji će biti objavljen u subotu.\n– Svako intenziviranje rata će povećati broj izbjeglica – izjavio je ministar, konzervativac, dnevnom listu Tagesspiegel, koji je u petak objavio neke dijelove razgovora.\n– Trebamo evropsku konferenciju o izbjeglicama, kako bismo našli odgovor na problem – dodao je on.\nDvije godine nakon početka građanskog rata u zemlji, broj sirijskih izbjeglica je prešao dva miliona, prema Visokom komesarijatu UN-a za izbjeglice (UNHCR). Većina se našla u zemljama koje su u susjedstvu sa Sirijom, a sam Jordan je primio više od 500.000 izbjeglica.\nNjemačka je u martu prihvatila da primi oko 5.000 sirijskih izbjeglica, koje će imati u početku dozvolu boravka na dvije godine i biti će smještene na cijeloj teritoriji. Osim ovog zvaničnog priljeva, zemlja i njene susjedne evropske zemlje trebaju očekivati da će se još izbjeglica priključiti Evropskoj uniji.\nNjemačka nije dio jedanaest zemalja G20 koje su u petak pozvale na oštar međunarodni odgovor na upotrebu kemijskog oružja u Siriji i jasno je dala na znanje da neće učestvovati u eventualnoj vojnoj intervenciji u toj zemlji.\nUhapšeno 15 Palestinaca u Jerusalemu\nRusija će pomagati Siriji u slučaju napada SAD


Obezbedili besplatan odmor za lekare - izdvojili pola miliona evra u borbi protiv virusa\nOdziv medicinskih radnika za besplatan odmor je bio veliki\nKompanija MK Grupa je tokom leta obezbedila besplatan trodnevni odmor za 450 lekara i drugog medicinskog osoblja iz Srbije i regiona u svojim hotelima u Srbiji, Sloveniji i Hrvatskoj.\nTokom juna, jula, avgusta i septembra lekari i medicinsko osoblje Klinike za infektivne i tropske bolesti u Beogradu, Kliničkog centra Vojvodine, kovid bolnica u Ljubljani, Mariboru, Celju i Golniku mogli su da se odmore i relaksiraju u luksuznim hotelima Grand na Kopaoniku, Kempinski Palas u Portorožu i Kempinski Hotel Adriatiku Savudriji, , saopštila je MK grupa.\nNaglašava se da je odziv medicinskih radnika za besplatan odmor bio veliki.\n„Čast je i privilegija ugostiti zdravstvene radnike, koji su najviše doprineli zajednici u ovom teškom periodu i pružiti im relaksirajući odmor“, rekao je Radoš Đorđević, direktor hotela Grand.\nKlinički mikrobiolog KC Srbije Maja Radić Sekereš, koja je provela tri dana na Kopaoniku, izjavila je da je ovaj predah lekarima mnogo značio, jer su od marta u kovid bolnicama radili bez dana odmora.\n"Na sreću situacija se malo smiruje pa smo iskoristili vaučer kako bismo napunili baterije za sve što nas čeka u budućnosti“, rekla je ona.\nMK grupa i njene kompanije članice su tokom pandemije kovid -19 izdvojile skoro pola miliona evra u borbi protiv korona virusa, navodi se u saopštenju.\nizvor: Tanjug, agencije, foto: ilustracija, Tim Mossholder, Pexels\nletovanje letovanje u srbiji Novi Sad odmor region srbija vojvodina


EU opominje: Nesolidarnost može Srbiju skupo koštati\nEvropska unija uputila je demarš Vladi Srbije u kojem poziva da Srbija, kao kandidat za članstvo u Uniji, ne iskoristi ruske uzvratne sankcije Uniji kako bi plasirala svoje proizvode Rusiji. Premijer Srbije Aleksandar Vučić najavio odgovor na demarš Brisela, koji će saopštiti u petak, 22. avgusta.\nPredstavnici aktuelne vlasti Srbije plasiraju neverovatan politički daltonizam, ničim ne pokazujući da shvataju da se eventualno sitno profiterstvo od ruskih sankcija Evropi može pokazati kao pucanj u sopstvenu nogu. Ministarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković ide u Rusiju da izdejstvuje povećanje izvoza srpskog agrara u tu zemlju, a njen kolega, nosilac portfelja trgovine Rasim Ljajić, seiri pričajući da bi Srbija mogla povećati izvoz poljoprivrednih proizvoda u Rusiju i to od 10 do 30 odsto.\nUkrajinska kriza ne jenjava, odnosi Zapada i Rusije zadobijaju ponovo atribute hladnog rata, Aleksandar Vučić zbog toga ima noćne more jer kako nedavno reče, dok se slonovi biju, miševi stradaju. Ali, srpski premijer sve brže biva saterivan do duvara i moraće po svoj prilici uskoro da se odluči za jednog slona.\nO tome da neće još dugo moći da se klanja i jednom i drugom carstvu govori ne samo ovaj demarš nego i nedavno saopštenje Evropske komisije u kojem se ističe da EU od zemalja-kandidata očekuje da pokažu više morala i solidarnosti, a ne da koriste ruske uzvratne sankcije EU da bi preuzeli mesto evropskim izvoznicima hrane na ruskom tržistu.\nKako bi se obezbedilo jedinstvo međunarodne zajednice i održalo međunarodno pravo, Evropska unija očekuje da se treće zemlje i kandidati za članstvo uzdrže profitiranja u novom trgovinskom ambijentu koji se otvara uvođenjem ruskih kontrasankcija evropskom agraru.\nOnim aspirantima za članstvo EU koji se o to ogluše šefovi diplomatija EU pre nekoliko dana poručili su da će "sledeći put kad EU bude trebalo da iskaže solidarnost sa zemljama-kandidatima imati na umu i kakvu solidarnost su one pokazale prema EU, kad je njoj bilo potrebno".\nTanja Jakobi, glavna urednica časopisa “Biznis i finansije” za RSE ocenjuje da vlast Srbije ili ne zna ili neće da se jasno opredeli u kom pravcu ide:\n“Čini mi se da je evidentno da naša država ili ne može da se snađe ili nije jasno razmislila o tome šta hoće ili prosto lavira od prilike do prilike kada se odlučuje o tome da li je njeno stvarno opredeljenje za Evropsku uniju ili nije. I onda se to dešava i na ovakvim primerima, koji se njima možda ne čine delom spoljne politike, ali oni očito to jesu. Jasno je da će ti pozivi na povećanje izvoza u Rusiju i na ulogu države u tome prosto morati da se ‘prikoče’. Mi stalno dajemo protivrečne signale koji, čini mi se, neće biti dobro dočekani u Evropskoj uniji, pogotovo s obzirom na to da naše otvaranje poglavlja stalno kasni”, upozorava Jakobi.\nJakobi, s druge strane, primećuje da EU nije nagovestila da bi bila spremna da obešteti ili na drugi način pomogne zemljama kandidatima koje bi se snažnije sa njom solidarisale:\n“Ne vidi se da Evropska unija ima neku ideju ili nameru da zemlje koje su tek kandidati, odnosno njihova preduzeća, kompenzuje zbog gubitaka koje će ona pretrpeti ako ne budu izvozili, tako da su zemlje-kandidati ona strana koja podnosi više tereta nego što na neki način, makar kratkoročno, ima koristi”.\nFond za hitnu pomoć poljoprivrednicima\nEvropska komisija je odobrila nadoknadu od 125 miliona evra da bi se bar delom kompenzovali oni proizvođači voća i povrća iz EU, najviše Poljaci, Litvanci, Bugari i Holanđani, kojima je sada uskraćen izvoz na rusko tržište.\nEvropska unija raspolaže fondom od 420 miliona evra za hitnu pomoć poljoprivrednicima koji bi pretrpeli naglu štetu. Za Srbiju i druge balkanske aspirante za članstvo u EU u ovom fondu, međutim, nema novca za kompenzaciju jer su ta sredstva predviđena samo za unutrašnje evropsko tržiste, rekao je našem dopisniku iz Brisela Rikardu Jozwiaku evropski zvaničnik iz kabineta komesara Evropske komisije za poljoprivredu.\n“Kad je reč zemljama Zapadnog Balkana, uključujući i Srbiju, one nemaju pravo na novac iz ovog fonda, ali situacija bi se mogla promeniti, koliko ja razumem, ako bi se iz Srbije i drugih država napravio pritisak, ako bi Briselu bila upućena poruka: slušajte, mi gubimo u svemu ovome, možete li nam na bilo koji način pomoći. Ni tu tom slučaju nije verovatno da bi Srbija dobila novac iz ovog fonda od 420 miliona evra, ali postoje i drugi načini na koje bi EU mogla da pomogne. Ona bi, recimo, mogla da pomogne da Srbija pronađe druga, alternativna, tržišta, ali i da sredstva iz IPA fondova koje Srbija dobija možda preusmeri na sektor poljoprivrede. Kako stvari, međutim, sada stoje, ni Srbija, ni bilo koja druga zemlja Zapadnog Balkana ne može računati na benefite iz ovog fonda teškog 420 miliona evra jer nisu deo zajedničkog evropskog tržišta”, javlja briselski dopisnik našeg radija.\n“Ako je Vučić zaista ozbiljan po pitanju priključenja EU, on na duge staze neće moći da izbegne pitanje uvođenja sankcija Rusiji, naročito kako i pristisak SAD raste”, upozorio je u izjavi za nedeljnik NIN Olaf Benke, šef berlinske kancelarije Evropskog saveta za međunarodne odnose, pred održavanje Zapadnobalkanske privredne konferencije 28. avgusta u Berlinu.\n“Moskva vreba zemlje u regionu, a naročito Srbiju, koja je najstrateškiji partner EU i koja kao najveća zemlja u regionu predstavlja ozbiljan ulog za obe strane”, rekao je još Benke i istakao da će EU nastaviti da uključuje zemlje regiona u formiranje zajedničkog stava o ukrajinskoj krizi.\nIzdejstvovala u ovoj situaciju nekakvu pomoć od strane EU ili ne, vlast Srbije mora i misliti i delati mudro i dugoročno - u interesu sopstvenih građana. Eventualnu ad hoc korist od neznatnog povećanja izvoza poljoprivrednih proizvoda u Rusiju mora se meriti sa ozbiljnim kontramerema koje će svakako stići iz Brisela, a koje se na prvi pogled i ne moraju ni videti. Već sada nema nikakve sumnje u to da bi te evropske “sankcije” Srbiju koštale i te kakvog usporavanja u otvaranju pregovaračkih poglavlja u pristupnim pregovorima sa EU.\nPutinov rat sa Zapadom oko hrane najviše pogađa Ruse\nSAD: Sankcije za ruske banke, energetski sektor i vojnu industriju\nSrbija pritešnjena i sa istoka i sa zapada\nRusija zabranila uvoz hrane iz EU i SAD\nPosljedice ruskih sankcija po Crnu Goru\nKratkoročna dobit, dugoročan rizik\nSrbija grabi šansu za izvoz u Rusiju, jača kontrola robe iz EU\nMože li Srbija kao Titova Jugoslavija\nMala proizvodnja za veliko tržište


TO NIJE AVION, TO JE ČUDOVIŠTE: Najnoviji ruski „Su-57 PAK-FA“ je glavna tema američkih medija! (VIDEO)\nTaj avion bu trebai da bude zamena za američkog lovca pete generacije F-22 “Raptor”. Međutim, Amerikanci za sada nemaju jasno profilisanu listu tehničko-taktičkih prioriteta pa je još uvek nejasno protiv kakvih ciljeva bi se uopšte borio. Vrlo je verovatno da je američki projekat Penetrating Counter Air, projekat razvoja aviona šeste generacije, najviše odmakao i da će on biti polazna tačka za razradu tih aviona.\nI letačko osoblje sa F-22 “Raptor” je uključeno u ovaj projekat, s osnovnim ciljem sinergije nauke i praktičnog iskustva, koji će dati najbolji mogući rezultat.\nInače, ovaj projekat vodi američka multinacionalna kompanija Boing, i on predviđa razvoj letelice koja će se proizvoditi u dve varijante: posadnoj i bezposadnoj. Osnova za razvoj F/A-XX će biti eksperimentalni demonstrator X-47B, proizvod američke korporacije Northrop Grumman.


Vojni sindikat Srbije: Smeniti Aleksandra Vulina - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nSindikat je u saopštenju zatražio da se spreči „nipodaštavanje i bruka Vojske Srbije kroz najgrublje kršenje zakona i zloupotrebu položaja ministra i zloupotrebu vojske u političke svrhe“, dok je, kako je navedeno, Vlada dužna da smeni aktuelnog ministra odbrane.\nU saopštenju je naglašeno da je „igranje ugledom“ Vojske opasan je presedan koji može imati direktne posledice po moral srpskih vojnika i čime se direktno podriva borbena gotovost zemlje.\n„Vojnom sindikatu Srbije je odavno jasno da je vlasti potreban i ovakav „ministarski rijaliti“ kako bi se katastrofalno stanje u našoj vojsci sklonilo od očiju javnosti. A pažnja te iste javnosti preusmerila na „Putujući cirkus teatralnog Vulina“ koji se već duže vreme ogadio narodu, o čemu govore i sva istraživanja javnog mnjenja. Ali dati nekome Vojsku Srbije za teatar apsurda i lečenje adolescentskih kompleksa, nešto je što Srbija do sada nije videla i što će istoričari u bliskoj budućnosti vrlo teško objasniti. Sledeće što možemo očekivati je da Vulinovu vojnu obuku prenosi TV Pink i da utisak bude kompletan“, piše u saopštenju VSS.\nOni su od Inspektorata odbrane zahtevali da hitno izvrši vanredni inspekcijski nadzor u vojnoj zdravstvenoj ustanovi koja je vršila pregled ministra Vulina radi utvrđivanja svih okolnosti i činjenica pod kojima je taj pregled vršen. Tražili su i da se izvrši vanredni inspekcijski nadzor u jedinici Vojske Srbije u kojoj se Vulin obučava i da se izda nalog da se sa „tom nezakonitom aktivnošću odmah prestane“.\n„Od Vlade Srbije tražimo da javnost obavesti o okolnostima i pravnom osnovu da Vulin prisustvuje obuci rezervnog sastava Vojske Srbije i da nas obavesti o tome ko će tih 15 dana vršiti dužnost ministra odbrane“, poručio je VSS i dodao da je smena ili ostavka Aleksandra Vulina „jedini logičan sled događaja“.


Panel diskusija “Doprinos medija smanjenju predrasuda o Romima” – Agencija za elektronske medije Crne Gore\nPočetna > Slajder > Panel diskusija “Doprinos medija smanjenju predrasuda o Romima”\nPanel diskusija “Doprinos medija smanjenju predrasuda o Romima”\nPredstavnica Agencije za elektronske medije, pomoćnica direktora za monitoring Sunčica Bakić, učestvovala je na panel diskusiji u okviru Roma Pride, “Doprinos medija smanjenju predrasuda o Romima”, u organizaciji OEBS-a.\nNa skupu su učestvovali i Zaštitnik ljudskih prava i sloboda Šućko Baković, predstavnig RTCG-a Senad Sejdović, predstavnica NVO “35mm” Kristina Ćetković, predstavnik portala “Romalitika” Elvis Beriša i Jelena Jovanović iz agencije “Arhimed”.\nSunčica Bakić je istakla da programa namijenjenih romskoj zajednici ima veoma malo, i da se u crnogorskim medijima o romskoj populaciji govori u okvirima emisija koje se bave pitanjima inkluzije ranjivih društvenih grupa, često na način koji doprinosi stereotipizaciji romske zajednice.\nBakić je dalje naglasila da je opšti trend lake zabave u medijima doprinio da se na televiziji često pitanjem romske zajednice bavimo na način koji vodi pogrešnom predstavljanju romske kulture i nacionalnosti, banalizujući realnu životnu sliku.\nBakić je istakla da je naša dužnost da svakodnevno ukazujemo i podsjećamo medije da su velika i uticajna društvena sila i da ih podstaknemo da svoju snagu koriste u korist dobra i da budu glas i onih čiji se glas danas rijetko čuje.\nFotografije sa panela pogledajte u galeriji.


17. Feb 2000 17:00 (GMT+01:00)\n"Glas" saznaje: Na radnom sastanku opozicije odlučeno\nMiting u Beogradu 27. marta\nIzbori - sledeća centralna tema\nBEOGRAD - Predstavnici opozicionih partija i koalicija u Srbiji sastaće se 22. marta kada će utvrditi tačan datum održavanja mitinga u Beogradu koji će se, kako smo nezvanično saznali, najverovatnije održati 27. marta, odluka je radnog sastanka opozicije u petak.\nPredstavnici opozicionih partija održali su u petak u sedištu DC sastanak na kojem su se dogovorili o dnevnom redu sledećeg susreta čiji je domaćin Savez demokratskih partija, a koji će biti održan u prostorijama opštine Stari grad (zbog malih prostorija SDU).\n- U sredu 22. marta razgovaraćemo o ranijim odlukama opozicije, ali će centralna tema biti izbori. Dogovorićemo se o operativnom planu zaštite medija, zajedničkoj izbornoj listi, nastupu opozicije u okviru izborne kampanje, a razgovaraćemo i o ekonomsko-socijalnim problemima i predlozima za njihovo rešenje koje je dao profesor Dragoslav Avramović - kaže za "Glas" Dragoljub Mićunović, domaćin sastanka u petak.\n- U okviru zajedničke kampanje opozicije razgovaralo se o održavanju mitinga u Beogradu, kao i o eventualnom prihvatanju predloga vojvođanske opozicije da miting bude 28. marta, ili nekog drugog dana - dodao je Mićunović.\nKoordinator SDP i predsednik SDU, Žarko Korać, napomenuo je da se u petak razgovaralo o izborima, "ali ne i da li će se na njima učestvovati".\n- Odluka o učešću na izborima biće doneta tek kada se raspišu, ali već pripremamo izborni sporazum kako ćemo raditi ukoliko na njih izađemo - rekao je Korać.\nNa sastanku u DC bili su i Nebojša Čović (DA), Dušan Mihajlović (ND), Vojislav Mihailović i Gvozden Rosić (SPO), Vladan Batić i Zoran Živković (SZP), Vuk Obradović i Pavić Obradović (SD), Emil Fejzulahi (SDP), Dragan Veselinov (Koalicija "Vojvodina"), Momčilo Perišić (PDS) i predsednik IO SNV Kosova i Metohije Momčilo Trajković.


Zdravstvene ustanove u Kragujevcu se vraćaju u redovan režim rada - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zdravstvene ustanove u Kragujevcu se vraćaju u redovan režim rada\nVeća pažnja za pacijente bez kovida\nZdravstvene ustanove u Kragujevcu se vraćaju u redovan režim rada\nZ. M.10.06.2021. 22:37\nČlanovi Saveta za zdravlje održali su u sredu, 9. juna četvrtu redovnu sednicu na kojoj su predstavljeni aktuelna epidemiološka situacija u gradu i sprovođenje procesa vakcinacije građana.\nZbog povoljnije epidemiološke situacije i znatno smanjenog broja novoobolelih od kovida 19 na teritoriji grada Kragujevca, pred članovima se našao Izveštaj o radu kovid ambulante i načina dalje organizacije rada zdravstvenih ustanova na teritoriji grada.\nRazmatranje izveštaja o radu kovid ambulante i načini dalje organizacije rada zdravstvenih ustanova na teritoriji grada odnosi se na vraćanje zdravstvenih ustanova u redovan režim rada koji podrazumeva posvećivanje pažnje nekovid pacijentima.\nU periodu trajanja pandemije, prethodnih godinu dana na neki način takvi pacijenti su bili uskraćeni što se tiče dostupnosti zdravstvene zaštite, u narednom periodu, zdravstvene ustanove se vraćaju u normalan režim rada, rekla je predsednica Saveta, dr Gordana Damnjanović, članica Gradskog veća za zdravstvenu i socijalnu zaštitu.\nNa sednici Saveta za zdravlje razmatran je i izveštaj savetnice za prava pacijenata za tromesečni period tekuće godine.


Šef kompanije PlayStation tvrdi da se preorderi The Last of Us Part 2: PlayStation prodaju odlično\nSvi spojleri nisu uništili "potražnju koja je i dalje jaka".\nPosted utorak 02 06 2020 21:30:35\nPlayStation šef Jim Ryan je otkrio da potražnja za igrom The Last of Us Part 2 "ostaje jaka" uprkos činjenici da veliki spojleri kruže internetom. Konkretno, spojleri su imali kratkotrajan efekat na preordere igre.\nU intevjuu za CNET, Ryan je priznao nesrećnu situaciju, ali je napomenuo da Sony beleži "više preordera u Evropi za The Last of Us Part 2 nego što je imao Marvel Spider-Man u itom momentu pre lansiranja."\nRyan je nastavio i dodao da se nada da će The Last of Us Part 2 biti "igra koja će obeležiti ovu generaciju," i dodao da iako još uvek nema planova o tome da će igra stići na PS5, The Last of Us Part 2 će na novim konzolama "raditi bez greške."\nU Aprilu, veliki spojleri igre su počeli da cirkulišu online, i tako su uništeni neki bitni momenti iz igre za fanove koji nestrpljivo očekuju da je igraju. Još uvek su u opticaju, pa budite pažljivi! Nije još mnogo ostalo do 19. Juna kada će se igra pojaviti širom sveta za PS4.


Ko, koje prihode, kako i kada mora da prijavi?\nPoreska uprava je evidentirala fizička koja su primala prihode iz inostranstva, a na njih nisu platili poreze i poziva ih da sami prijave svoje prihode, kako ne bi dobili prekršajne prijave. Kako da izračunate koliko treba da platite za iznos koji ste primili i kada to treba da učinite?\nNakon svake uplate prihoda iz inostranstva vi imate rok od 30 dana da podnesete poresku prijavu za te prihode, kaže za Startit Dnevnik Milan Trbojević iz knjigovodstvene agencije Knjiški Moljac. Međutim, porez se ne plaća na celokupan iznos, već se od njega odbijaju tvz. normirani troškovi, koje država priznaje kao trošak koji je nastao u radu, a ne kao prihod. Oni mogu iznositi 34, 43 ili 50 procenata u zavisnosti od delatnosti. Kada te normirane troškove odbijete od ukupne uplate, ostaje poreska osnovica, na koju se obračunavaju dažbine.\n„Zatim se na tu osnovicu obračunava 20 odsto poreza na dohodak i 25,5 procenta za PIO. Ukoliko nemate zdravstveno osiguranje po nekom drugom osnovu, onda se odvaja i 10,3 odsto za te svrhe”, objašnjava Trbojević.\nPetina ode na poreze\nPrimera radi, ukoliko dobijete uplatu od 100 evra za posao koji ste uradili kao programer, od nje odbijate 34 evra kao normirane troškove. Dakle, ostaje vam 66 evra koji se oporezuju, s ukupno 55,8 odsto, tako da na kraju za porez treba da odvojite 36 evra, odnosno više od trećine zarađenog.\nUkoliko ste nezaposleni, postoji još jedan način obračuna, koji će vam možda više odgovarati kod nekih iznosa. Tada se osnovica za plaćanje poreza dobija umanjivanjem za neoporezivi iznos, koji u Srbiji do kraja januara naredne godine iznosi 16.300 dinara. Na tako dobijenu poresku osnovicu, plaćate 10, a ne 20 odsto kao u gornjem slučaju. Takođe plaćate penziono i zdravstveno, a dodaje se i osiguranje za slučaj nezaposlenosti po stopi od 0,75 procenata.\nPlaća se za svaki iznos\nKako Trbojević ukazuje, jedna od osnovnih zabluda je da postoji neki iznos na koji se porez ne plaća. On kaže da se za svaku uplatu, ma koliika ona bila, mora podneti poreska prijava. Dakle, ukoliko vi tokom meseca imate 30 uplata, podnostite 30 poreskih prijava i za svaku radite poseban obračun.\nDa li vam se uopšte isplati da uplate primate kao fizičko lice?\n„Ukoliko ste pravno lice i novac leže na taj račun, vi ne morate da podsnosite prijavu za svaku uplatu, već se to radi kroz vašu redovnu poresku proceduru. Međutim, ako su vam inostrani prihodi na mesečnom nivou manji od 500 evra, ne isplati vam se da postajete preduzetnik ili osnujete neki drugi vid poslovanja.”\nŠto se samog podnošenja prijave tiče, u pitanju je PP OPO obrazac, koji možete popuniti i predati elektronskim putem, preko portala ePorezi, za šta vam je potreban elektronski sertifikat ili u filijalama Poreske uprave.


Sorensen zadovoljan utroškom 6,5 miliona evra\n06.12.2012. / 14:33\nBIJELJINA, Specijalni predstavnik EU u BiH Peter Sorensen rekao je danas u Bijeljini da je veoma zadovoljan što je 6,5 miliona evra, koje je posredstvom evropskih fondova uloženo u projekat kanalizacije u gradu, upotrijebljeno na pravi način i za dobrobit svih stanovnika.\nOn je naglasio značaj dobre lokalne uprave kao prvog nivoa vlasti i pohvalio inicijative koje su na sastanku iznijeli gradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić i njegovi saradnici.\n“Čuli smo pregled mogućnosti i izazova sa kojima se grad suočava, naročito nakon ulaska Hrvatske u EU i spremni smo da pomognemo u svakom procesu integracija”, rekao je Sorensen nakon razgovora sa rukovodstvom Bijeljine.\nOdgovarajući na pitanja novinara o problemu samo dva nedovoljno opremljena granična prelaza koje je Hrvatska predvidjela ka BiH, Sorensen je rekao da tok trgovine diktira prelaze i da će biti moguće, ako bude potrebno, da se odobri i više prelaza od predviđena dva za određenu vrstu robe.\n“BiH nije problem broj prelaza, nego to što još nije završena legislativa koja je potrebna za izvoz u EU i domaći političari treba da se pobrinu da se zakoni usklade da bi bio omogućen izvoz iz BiH u EU, sada kada je granica EU tako blizu BiH”, poručio je Sorensen.\nGradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić poklonio je specijalnom predstavniku EU Peteru Sorensenu srpsku rakiju šljivovicu, kao znak dobrodošlice u prvu posjetu Bijeljini.\n“U Bijeljini se poštuju ljudska prava i vladaju demokratski procesi što nam je otvorilo prostor za stvaranje pozitivnog ambijenta za razvoj i omogućilo privlačenje brojnih donacija. Ali, u doba krize to nije dovoljno i mi kandidujemo nove projekte ka EU i regionu, naročito razvoj industrijske zone gdje očekujemo stvaranje novih radnih mjesta”, rekao je Mićić novinarima nakon razgovora sa Sorensenom.\nOn je dodao da je Bijeljina napredna zajednica u Republici Srpskoj u kojoj se za protekle četiri godine broj birača povećao za 10.000, a broj stanovnika za oko 15.000 i da je cilj lokalne vlasti otvorenost ka EU i regionu da bi stvoren što bolji ambijent za život građana.\nSorensen i Mićić su u pratnji brojnih novinarskih ekipa pješke obišli dio grada u kojem se gradi kanalizaciona mreža, što je projekat koji se finansira iz evropskih fondova. Srna\nTagovi: bijeljinaeumico micicpeter sorensen


Milić: Epidemiološka situacija u Budvi složena | MINA\nNaslovnica Crna Gora Milić: Epidemiološka situacija u Budvi složena\nMilić: Epidemiološka situacija u Budvi složena\nPodgorica, (MINA) – Epidemiološka situacija u Budvi je složena, čemu je u najvećoj mjeri doprinijela velika koncentracija turista koji su posjetili taj grad ili borave u njemu, ocijenila je direktorica budvanskog Doma zdravlja, Anđela Milić.\n„Budući da se bliži se kraj sezone a samim tim i smanjenje broja gostiju, nadamo se da će doći do manjeg broja zaraženih i lokalne transmisije virusa“, kazala je Milić agenciji MINA.\nKako je navela, razvoj dalje epidemiološke situacije zavisiće od ispoljavanja lične odgovornosti, prvenstveno lokalnog stanovništva, ali i društva u cjelini.\n„Kao i uvijek do sada, apelovaćemo na poštovanje svih propisanih mjera, jer samo na taj način možemo zaštiti sebe i druge“, rekla je Milić.\nPosebna pažnja se, smatra ona, mora posvetiti unaprjeđenju vakcinalnog procesa i podizanju nivoa svijesti o značaju vakcinacije.\nNa pitanje koliko se, u prosjeku, ljudi dnevno javi sa simptomima koronavirusa, Milić je odgovorila da na dnevnom nivou registruju između 80 i 100 pacijenata koji se javljaju na pregled u covid ambulanti, a približno toliko se odradi i brzih antigenskih testova.\n„Pored toga, dnevno imamo prosječno oko 50 PCR testova i oko 150 besplatnih PCR testova za turiste kojima je potreban negativan test za povratak u matičnu zemlju. Svi ovi pokazatelju ukazuju koliki je izazov pred zdravstvenim radnicima u Budvi“, dodala je Milić.\nUpitana da li u Domu zdravlja Budva imaju kapaciteta da odgovore svim zahtjevima za testiranje, ona je rekla da su turističku sezonu dočekali potpuno spremni, imajući u vidu najave turističke privrede i nadležnih državnih institucija.\nMilić je podsjetila da su i međunarodne zdravstvene organizacije i priznati stručnjaci jasno upozoravali na novi talas virusa covid 19.\nSve to je, kako je navela, predstavljalo polaznu osnovu za kreiranje strategije za ovogodišnju turističku sezonu, kako bi spremno odgovorili velikom broju pregleda i testiranja.\n„Uprkos svim izazovima, uvjereni smo da smo adekvatno odgovorili zadatku i da su naši zdravstveni radnici, kao nebrojeno puta do sada, dali nemjerljiv doprinos očuvanju zdravlja naših sugrađana i svih dragih turista koji su gosti Budve“, kazala je Milić.\nNa pitanje da li imaju dovoljno kadra, i koliko je osoblje Doma zdravlja opterećeno u ovim uslovima, ona je rekla da uspijevaju da odgovore na sve zahtjeve i izazove koje imaju kada je u pitanju zdravlje njihovih korisnika i novi talas covid 19.\n„Prevashodno zahvaljujući požrtvovanosti i angažovanju svih zdravstvenih radnika u našoj ustanovi“, dodala je Milić.\nOna je kazala da je, s obzirom na tendenciju porasta broja covid pozitivnih pacijenata, počela sa radom još jedna Covid ambulanta, a ubrzo očekuju pomoć u vidu dodatnog broja ljekara koje će im, kako je navela, uputiti Ministarstvo zdravlja.\nMilić je dodala da su, u saradnji sa Institutom za javno zdravlje, angažovana dva epidemiologa i dva sanitarna tehničara.\nUpitana koliki udio u broju testiranih čine turisti, i koji je procenat pozitivnih među uzetim uzorcima, ona je rekla da dnevno testiraju u prosjeku oko 40 turista sa simptomima covida, uključujući i pedijatrijsku populaciju.\nNa pitanje da li ostali, nekovid pacijenti, trpe zbog preopterećenosti Doma zdravlja, Milić je kazala da medicinsko osoblje daje svoj pun doprinos kako bio pacijenti dobili odgovarajuću zdravstvenu zaštitu na koju su navikli.\nPrema njenim riječima, naviknuti na rad i opterećenost u toku turističke sezone, kao i prethodno iskustvo sa covid pandemijom, osoblje Doma zdravlja revnosno ispunjava obaveze.\nUpitana da li smatra da je odluka da se turistima omogući ulazak u Crnu Goru bez uslova bila ispravna, ili je trebalo preduzeti neke mjere predostrožnosti, Milić je kazala da su Vlada i nadležna ministarstva tu odluku donijeli uzevši u obzir ekonomsko pitanje i trenutnu epidemiološku situaciju.\n„Naravno, u komunikaciji sa lokalnom samoupravom, vodeći računa da se ne ponovi prošlogodišnji scenario“, dodala je Milić.


RTS :: Čardak u Deliblatskoj peščari neće biti migrantski centar\nSrbija danas Čardak u Deliblatskoj peščari neće biti migrantski centar\nčetvrtak, 26. mar 2020, 17:13 -> 21:26\nPokrajinski štab za vanredne situacije doneo je naredbu da se u naselju Čardak u Deliblarskoj peščari sprovodi mera karantina radi suzbijanja koronavirusa. Prethodno je, zbog prenaseljenosti migrantskih centara u Srbiji, Komesarijat za izbeglice trebalo da na tom mestu formira migrantski centar, ali su se toj odluci usprotivili meštani.\nU opštini Kovin smatraju da nije dobro da se Čardak pretvori u migrantski centar, jer to može uticati i na privredni razvoj ovog mesta.\n"Bilo bi katastrofalno za turizam i privredu opštine Kovin i Južnog Banata. Ovo zaštitno dobro kojim gazduju ‘Vojvodinašume’ naš je osnov za bavljenje turizmom i mi koristimo u svakom momentu te potencijale da bismo privukli što više gostiju", kaže Petar Samenović, turistički radnik iz Deliblata.\nKomesarijat za izbeglice ima problem sa prenaseljenošću migrantskih centara i neophodni su im novi slobodni smeštajni kapaciteti.\nU Komesarijatu kažu da planiraju da Čardak privremeno upotrebe za smeštaj migranata koji bi bili naseljeni najduže dva meseca po ukidanju vanrednog stanja.\nZbog protivljenja meštana Deliblata, a u skladu sa poslednjim novim naredbama, Komesarijat za izbeglice očekuje da će dobiti neki drugi slobodan prostor za smeštaj migranata, a da će se Čardak iskoristiti za druge namene dok traje vanredno stanje.


Zajam online Petrinja – Vaš internet priručnik za zajam online - Brzikrediti24\nUkoliko ste zainteresovani i želite da znate više o zajam online u gradu Petrinja, uključujući kompletnu ponudu zajmova online, na pravom ste mjestu. Na ovoj web stranici ćete pronaći informacije koje su vam neophodne i korisne kako biste ostvarili zajam online. Istraživanja Agencije za bankarstvo su na osnovu anketiranja tržišta predstavila da od 24.671 stanovnika u gradu Petrinja, više od 90% je kreditno zaduženo, a velika većina ima pozitivna iskustva sa kratkoročnim pozajmicama.\nSve što treba da znate o tome kako funkcioniše zajam online Petrinja jeste da je u pitanju veoma jednostavna procedura, koja ne zahtijeva obimnu papirologiju ili čekanje u redovima. Sve što je potrebno da uradite jeste da ispunite zahtjev online, dostavite potrebnu dokumentaciju i sačekate odobrenje tima kako biste podigli vaš novac. Brzo, jednostavno i sigurno do gotovine koja vam je potrebna.


Buša: Novi trofej i publika veliki motiv - | K-013 Portal\nBuša: Novi trofej i publika veliki motiv\nMogu da kažem da smo veoma srećne što će se šampionat Evrope igrati u Beogradu. Prethodnih godina smo mnogo toga osvojile, ali nije bilo prilike da igramo pred našom publikom, izjavila je srpska odbojkašica Bjanka Buša, uoči starta Evropskog prvenstva čiji će jedan od domaćina biti i Srbija.\n"Sigurno da imamo veliki motiv i želju da se pokažemo, da ljudi uživaju i da opravdamo status svetskog i evropskog šampiona. U grupi će biti jedna ili dve utakmice koje su teže, ali svakako da nam je to potrebno pred četvrtfinale i polufinale", izjavila je Buša za sajt Odbojkaškog saveza.\nKako je navela, posle dosta odigranih utakmica ovog leta, uključujući pripreme i Olimpijske igre,očekuje zanimljivo i dobro takmičenje.\n"Svi kada igraju protiv Srbije, onda igraju najjače, ali mi smo na to navikle, tako da se dobro snalazimo pod pritiskom", istakla je Buša, jedan od glavnih aduta srpskog tima na putu do treće uzastopne titule šampiona Starog kontinenta.\nSrbija na startu Evropskog prvenstva u četvrtak od 17 sati gra protiv Bosne i Hercegovine.


HITNO! POSAO Komercijalista Stara Pazova - Samo aktuelni poslovi - Oglasi za posao Jooble\nPosao Komercijalista Stara Pazova\n...eliš li da imaš fleksibilno radno vreme i uz to da napreduješ? Želiš li da radiš u kompaniji u kojoj je prosek godina 24? KOMERCIJALISTA (10 izvršilaca) Clean Air Solution je internacionalno uspešna kompanija sa preko deset poslovnica u regionu. Bavimo se prodajom...\n...smo da Vas uključimo u sledeću fazu razvoja naše kompanije.Poslujemo u tri evropske zemlje, a zbog povećanog obima posla u Srbiji, potrebni su nam odvažni pojedinci za poziciju:KOMERCIJALISTA (Čukarica) Opis:prodaja proizvoda kompanije. Prijave slati na: [email protected]...\n...samih spremni smo da Vas uključimo u sledeću fazu razvoja naše kompanije.Poslujemo u tri evropske zemlje, a zbog povećanog obima posla kako u zemlji tako i u inostranstvu, potrebni su nam odvažni pojedinci za poziciju:KOMERCIJALISTA Prijave slati na mail: [email protected]...


Popovanje - Vladimir Veljković - Peščanik\nU okviru Rimokatoličke crkve počinju konsultacije pod nazivom „Za sinodalnu Crkvu: zajedništvo, sudelovanje i poslanje“, na kojima će se razgovarati o odnosu Crkve prema marginalnim grupama, ženama i mladima. Konsultacije je otvorio papa Franja, a planirano je da započnu globalno, počev od nivoa župe. Na kraju procesa biće doneti i obavezujući crkveni dokumenti, za koje se smatra da bi mogli promeniti položaj laika, dajući im više prostora prilikom donošenja crkvenih odluka.\nJedna od tema o kojima će vernici razgovarati biće i kako identifikovati stereotipe i predrasude u lokalnim zajednicama. Otvarajući konsultacije, papa je izjavio: „Nemojmo dopustiti da naša srca budu zatvorena, nemojmo ostati isključivi u našim uverenjima. Slušajmo jedni druge“. U prošlosti, doduše, mnogi mladi, a pre svega deca koja su se nalazila u starateljskim ustanovama ove Crkve, ne samo da nisu bila te sreće da budu saslušana, već su trpela i zlostavljanje, zbog čega se sadašnji papa u raznim prilikama izvinjavao. Izvinjenje su od pape Franje dobili i Romi zbog diskriminacije i segregacije, kojima su kao marginalna etnička grupa bili izloženi kroz istoriju Evrope. Usponi i padovi, greške i moralni prestupi, ali i preuzimanje odgovornosti i nastojanje da se stvari poprave nabolje – dovoljno je makar toliko konstatovati kada je u pitanju Rimokatolička crkva i njeno društveno delovanje.\nLična razmišljanja o mladima nedavno je izneo i patrijarh Porfirije na svom fejsbuk profilu. Tamo je rekao da je jedno od najvećih iskušenja omladine individualizam i egoizam, te da se „omladina ovome uči još od najranijeg detinjstva u svojim materijalistički orijentisanim porodicama“. Kasnije se sa takvim vrednostima nastavlja u školi i ostalim vidovima društvenog života. Egoistična mladež hoće prvenstvo u svemu, da im se svi dive, hvale ih i služe, a to su „ideali koji ostavljaju čoveka da se vapijući za ljubavlju davi u svom sopstvenom samoljublju“, stoji na kraju ove patrijarhove fejsbuk objave. Omladina je samoljubiva, a takvo vaspitanje je stekla u porodici i školi, smatra patrijarh – bez ikakvog uvida u realne probleme mladih ljudi u Srbiji.\nMeđutim, mladi ljudi u našoj zemlji se suočavaju sa nezaposlenošću, nižim zaradama, ugroženim mentalnim zdravljem, izloženi su stresu i skloni depresiji, a naročito oni slabijeg ekonomskog stanja. „Osećanje potpune bezvrednosti navodi 12% učenika, dok 7% kaže da im se dešava da razmišljaju o prekidanju života“, navodi se u jednom istraživanju. Dodatne probleme imaju mladi iz romske populacije, kao što su nedovoljna zdravstvena zaštita i rani brakovi – što posebno pogađa mlade Romkinje. Više od polovine mladih u Srbiji je izloženo nasilju i diskriminaciji, nemogućnosti samostalnog odlučivanja zbog loše informisanosti, a kao ozbiljan društveni problem vide i korupciju.\nPatrijarh ignoriše relevantne podatke o položaju mladih i nije previše radoznao da nešto sazna iz prve ruke. Umesto osuđivanja mladih, njihovih roditelja i profesora, mogao je da na svom fejsbuk profilu postavi pitanja i zatraži odgovore u vezi sa problemima mladih ljudi – nema sumnje da bi ih dobio. Umesto da sluša on, što bi rekao narod, popuje prebacujući odgovornost na porodicu i školu. Oponašajući predstavnike bahatog, nenarodnog režima, koji za lošu situaciju u zemlji stalno optužuju nekog drugog: prethodnu vlast, medije i građane. Nastup patrijarha prema mladim ljudima pun je stereotipa i predrasuda, pri čemu se licemerno skreće pažnja sa uloge SPC-a u moralnom sunovratu društva.\nSvedoci smo, naime, da se seksualni predatori (Miroslav Mika Aleksić, Dragan Marković Palma), proizvođači tona droge (Predrag Koluvija), političari korupcionaši (Siniša Mali, Aleksandar Vulin), amoralni džet set hedonisti u ulozi novinara i promoteri ratnih zločinaca (Milorad Vučelić), te sami počinioci tih zločina kriju iza pravoslavne pobožnosti i ktitorske delatnosti, kao i da su javno nagrađivani ordenjem od strane episkopata SPC-a. Eto klike egoista koja bezobzirno grabi u korist svog ličnog interesa – kakav primer oni mogu dati mladim ljudima? I kakav primer može dati srpski patrijarh, koji je u njihovom društvu rado viđen gost?


Energoinvestov projekat u Alžiru velik je u svakom pogledu – površina trafostanica čija je snaga 400/220/60 kV iznosi 170.000 kvadrata ili čak 34 fudbalska terena, a visinska razlika između platoa trafostanice će iznositi 58 metara, odnosno kao neboder od 19 spratova.\nUkratko, trafostanica u Alžiru, u koju je investirala Elektroprivreda Alžira (Sonelgaz), najveći je projekat Energoinvesta u novijoj historiji.\n“Tehnički zahtjevi ovog projekta su posebno interesantni jer je riječ o komplikovanom projektu na kakvom Energoinvest u svojoj novijoj historiji, a mogu slobodno reći i u posljednjih 55 ili 60 godina, na trafostanicama nije radio. Prije svega, riječ je vrlo komplikovanoj konfiguraciji terena na kojoj se gradi. Obično se trafostanice grade na nekim poljanama, međutim, teren na kojem će biti izveden ovaj projekat traži gradnju šest platoa, a na njima izgradnju postrojenja.\nKupac, Elektroprivreda Alžira, zbog svojih potreba nije mogao naći bolji teren u tom regionu. Tu se nalazi čvor dalekovoda kojima se napajaju fabrike, a tim mjestom ide transport električne energije iz obližnje termoelektrane koja će biti izgrađena za tri godine.”


Rashladne vitrine - Održite kvalitet i svežinu proizvoda - Frigomax\nPOUZDAN PARTNER NAJREPREZENTATIVNIJIM KUPCIMA U REGIONU\nTokom dve decenije bavljenja isporukom i instalacijom hladioničke opreme Frigomax je izgradio poverenje, kako kod svojih kupaca, tako i kod proizvođača opreme koju nudimo i instaliramo.\nPouzdan smo partner najreprezentativnijim kupcima u regionu i nudimo mogućnost nabavke rashladnih vitrina različitih renomiranih evropskih proizvođača. U skladu sa potrebom i konkretnim zahtevom ponudićemo najbolje rešenje kada su u pitanju proizvođač, model i koncept rashladne vitrine, bilo da se radi o vitrinama namenjenim za CO2 ili freonske instalacije.\nNAJBOLJE REŠENJE KADA SU U PITANJU PROIZVOĐAČ, MODEL I KONCEPT RASHLADNE VITRINE\nKontaktirajte nas i saznajte više o rashladnim vitrinama\nCOSTAN RASHLADNE VITRINE ZA POUZDAN RAD\nKompletan asortiman rashladne opreme\nNajsnažniju saradnju po pitanju ponude rashladnih vitrina razvili smo sa EPTA grupacijom. Prepoznajući zajedničke interese za lokalnu saradnju, svim potencijalnim kupcima na području Srbije, nudimo kompletan asortiman rashladne opreme iz prodajnog portfolia ove grupacije, a pre svega COSTAN rashladnih vitrina. Naše bogato iskustvo u ovoj oblasti, daje nam za pravo da pre svega, ponudimo svoj savet i preporuku oko koncepta rashladne opreme, konfigurisanja rashladnih vitrina u smislu tipova, modela i opcionala, ali i oko uslova vezanih za izvođenje instalacija, neophodnih za funkcionisanje rashladnih vitrina koje su povezane na centralni rashladni sistem jednog supermarketa.\n“KLJUČ U RUKE” - NAJČEŠĆI JE I NAJPOUZDANIJI OBLIK NABAVKE OPREME\nMinimalni troškovi održavanja\nIsporuka rashladne opreme po principu “ključ u ruke” najčešći je i najpouzdaniji oblik nabavke opreme. Izborom FRIGOMAX-a za isporučioca ovog segmenta u opremanju maloprodaje, dobijate potpunu garanciju na funkcionalnost čitavog sistema hlađenja.\nKao i u svim drugim aspektima našeg poslovanja, tako i kod plasmana rashladnih vitrina, posebnu pažnju posvećujemo kvalitetu i energetskoj efikasnosti, kako bi svaki supermarket ili druga maloprodaja opremljena od strane FRIGOMAX-a, bili funkcionalni tokom dugog perioda eksploatacije, sa minimalnim troškovima održavanja.


Ministarstvo omladine i sporta u skladu sa Zakonom o mladima („Službeni glasnik RS”, broj 50/11), Pravilnikom o finansiranju i sufinansiranju programa i projekata od javnog interesa u oblastima omladinskog sektora („Službeni glasnik RS”, br. 8/12, 11/13 i 15/16) i Planom izvršenja Ministarstva omladine i sporta za 2017. godinu,\nOMLADINSKOG SEKTORA, I TO:\nJavni konkurs za razvoj i sprovođenje omladinske politike\npravo učešća na konkursu 1) imaju jedinice lokalne samouprave koje imaju osnovanu kancelariju za mlade, u skladu sa članom 22. Zakona o mladima;\npravo učešća na konkursima 2), 3) i 4) imaju udruženja mladih, udruženja za mlade i njihovi savezi koji su registrovani na teritoriji Republike Srbije; koji su upisani u Jedinstvenu evidenciju udruženja mladih, udruženja za mlade i njihovih saveza, u skladu sa Pravilnikom o sadržini i načinu vođenja jedinstvene evidencije udruženja mladih, udruženja za mlade i njihovih saveza („Službeni glasnik RS”, broj 1/12) koju vodi Ministarstvo omladine i sporta.\nRokovi za dostavljanje predloga programa i projekata su 15 dana od dana objavljivanja konkursa, odnosno do 27. februara 2017. godine.\nKonkursna dokumentacija se predaje na pisarnicu ministarstva ili šalje poštom (običnom poštom, pošiljka sa potvrđenim uručenjem - „A” i „AA”, post ekspres, dostava kurirskom ili dostavnom službom i sl.), s tim da je neophodno da konkursna dokumentacija prispe na pisarnicu u roku za konkurisanje, odnosno do 27. februara 2017. godine do 15:30 časova.\nBlagovremena je i prijava poslata preporučenom pošiljkom (sa oznakom „R” i brojem pošiljke) koja je predata pošti u roku za konkurisanje (zaključno sa poslednjim danom roka za konkurisanje), odnosno 27. februara 2017. godine.\nPrijave se dostavljaju u jednoj zapečaćenoj koverti, zaštićenoj od oštećenja koja mogu nastati u transportu, isključivo po pravilima navedenim u Smernicama za podnosioce programa ili projekta. Konkursna dokumentacija se predaje na pisarnicu ministarstva ili poštom na adresu:\nNa prednjoj strani koverte, u gornjem levom uglu, mora biti naveden naziv i adresa podnosioca prijave, naziv i oblast konkursa. Ispod adrese ministarstva mora biti navedena napomena: NE OTVARATI PRE ISTEKA ROKA ZA KONKURISANjE.\nKonkursna dokumentacija sa Smernicama za podnosioce programa ili projekata može se preuzeti ovde:\nJavni konkurs za finansiranje i sufinansiranje programa i projekata za sprovođenje ciljeva Nacionalne strategije za mlade i programa „Mladi su zakon”\ni lično u Ministarstvu omladine i sporta, Sektor za omladinu, Beograd, Bulevar Mihajla Pupina 2, treći sprat, kancelarija broj 311.\nZa dodatne informacije možete se obratiti na broj telefona: 011/311-33-19 ili putem elektronske pošte na adresu: konkursi.omladina@mos.gov.rs.\nMinistarstvo će tokom trajanja konkursa organizovati „otvorena vrata” za konsultacije u vezi objavljenih javnih konkursa sa zainteresovanim podnosiocima predloga programa ili projekata 20. februara 2017. godine u periodu od 12.30 do 15 časova. Zainteresovani mogu da se prijave na mejl konkursi.omladina@mos.gov.rs. Nakon prijave, ministarstvo će podnosiocima prijave poslati mejl sa dodatnim detaljima.


Ekonomija - datum: 2020-12-01 DIREKTOR MONTENEGROERLAJNZA VLASTIMIR RISTIĆ TRAŽI SPROVOĐENJE ZAKONA\nRistić Bez pomoći ne mogu opstati Zakon o konsolidaciji MA se ne primjenjuje od avgusta. MA ne može samostalno da posluje, kazao je Ristić\nMontenegroerlajnz (MA) ne može preživjeti bez primjene Zakona o konsolidaciji, poručio je izvršni direktor nacionalnog avio-prevoznika Vlastimir Ristić. Zakonom, koji je usvojen prije skoro godinu dana, predviđena je pomoć od 155 miliona eura za MA.\n– Zakon o konsolidaciji se ne primjenjuje od avgusta. Ako se obustavi primjena zakona, odnosno i sada je obustavljena, ako to postane trajno stanje i ako epilog tog procesa bude da mi moramo da vratimo i ona sredstva koja smo do sada dobili, potpuno je nemoguće da to MA može da vrati – kazao je Ristić RTCG-u i dodao da je upitno i šta će biti sa kompanijom i da li će se zakon primjenjivati.\n– Ako ne budemo mogli da dalje primjenjujemo zakon, drugi model se mora tražiti odmah – poručio je Ristić.\nIstakao je da MA ne može samostalno da posluje, jer je to nacionalno preduzeće koje ima društvenu funkciju.\nRistić je istakao da radnici nisu primili platu za oktobar, te da je u ovoj godini broj radnika smanjen za 44.\nGubici za devet mjeseci su iznosili 14,9 miliona eura, a pandemija je, kako je kazao, imala razarajući efekat na poslovanje MA.\nSaopštio je da avioni MA sada za sedam dana lete koliko u sezoni za dan.\n– Sa druge strane, imate fiksne troškove, najam aviona, zaposlene – naveo je Ristić i dodao da pokušavaju da budu realni u poslovanju.\nOn je objasnio da su imali dosta ljudi koji su imali ugovore na određeno.\n– U ovakvim uslovima ovako ograničenog prometa, te ugovore prosto nije bilo racionalno produživati – naveo je Ristić i dodao da je jedan broj zaposlenih pošao u penziju.


source.ba | Izetbegović: Potrebni prijedlozi delegata za imenovanje u stalne komisije\nIzetbegović: Potrebni prijedlozi delegata za imenovanje u stalne komisije\nPredsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine (PS) BiH Bakir Izetbegović uputio je delegatima u tom domu ponovni poziv za dostavljanje prijedloga za imenovanje delegata u stalne komisije Doma naroda PSBiH.\nIzetbegović navodi da ih, u svojstvu predsjedavajućeg Doma naroda PSBiH, ponovo poziva da dostave prijedloge za imenovanje članova komisija Doma naroda PSBiH kako bi se Dom mogao izjasniti o tim prijedlozima, odnosno osnovati komisije, čime će se stvoriti pretpostavke za potpuno ostvarivanje prava i obavljanje dužnosti delegata u okviru nadležnosti Doma.\nDodaje kako je prošlo više od godinu otkako su održani opći izbori, a najviše zakonodavno tijelo države BiH ne može da se u cijelosti konstituira i izvršava svoje ustavne nadležnosti "samo zbog toga što je neko uzeo za pravo da, zloupotrebljavajući svoj službeni položaj, opstruira funkcioniranje institucija BiH".\n- Podsjećam vas da je imenovanje članova komisija vaša poslovnička dužnost, kojom se osigurava izvršavanje ustavnih nadležnosti institucija BiH, kao i da svako neizvršavanje tako ustanovljene dužnosti nesumnjivo predstavlja povredu javnog interesa i imperativnih propisa definiranih članom IV/4 Ustava BiH i članom 220 KZBiH – navodi Izetbegović u pozivu delegatima.\nSabina Ćudić obznanila otkad ima fotografije iz Zavoda u Pazariću i šta je prethodilo njihovom objavljivanju\nAkcija „Armagedon“: Snimao seks sa sedmogodišnjom djevojčicom\nSrbijanski policajci u nastavku akcije "Armagedon" uhapsili su tri osobe zbog sumnje da su počinile krivično djelo prikazivanje, pribavljanje i posjedovanje pornografskog materijala i iskorištavanje maloljetne osobe za pornografiju, dok se jedna od njih tereti i za krivično djelo obljuba nad djetetom.


Prva konferencija „Invest Srpska“: Cilj olakšati investitorima ulaganja u RS - Glas Srpske\nSrna 18.06.2021 11:00\nLAKTAŠI- Prva investiciona konferencija „Invest Srpska“, koju organizuje Investiciono-razvojna banka (IRB) Republike Srpske, počela je danas u Laktašima, a direktor IRB-a Dražen Vrhovac rekao je da je njen osnovni cilj da se domaćim i stranim investitorima omogući da na najbrži i najlakši način investiraju u Srpsku.\n-Kada kažem najviši nivo, ne mislim samo na politički, već na direktore banaka, privrednike, kako međunarodne koji investiraju u Srpsku, tako i domaće - rekao je Vrhovac na početku dvodnevne konferencije koja se održava u Laktašima.\nOn je naveo da je konferencija zamišljena u šest panela, te izrazio nadu da će učesnici i moderatori moći da doprinesu da tim IRB-a kreira najkonkretnije zaključke koji će biti prezentovani javnosti i Vladi Republike Srpske.\nOn je naveo da, od kada je na čelu IRB-a, želi da ova banka bude proaktivna, da će biti ne samo na tržištu i pri ruci privredi Srpske, već kreirati događaje, poput investicione konferencije, koja je stavljena u funkciju razvoja privrede Srpske.\nDodik je istakao da je ovakva konferencija bila prijeko potrebna, posebno što se organizuje u godini nakon pandemije kada društvo treba da se vrati realnom ekonomskom životu.\n-Zadatak nam je da obezbijedimo dovoljno informacija za sve one koji žele da investiraju u Republiku Srpsku. Zbog toga je važno da se uspostavi i održi upravo ovakav kapacitet konferenci -“, rekao je Dodik, obraćajući se putem video-linka.\n-Od učesnika očekujemo da navedu šta je potrebno učiniti sa zakonskim propisima da Republika Srpska bude oaza za investiranje i oaza finansijske sigurnosti - naveo je Dodik.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je da Republika Srpska može da se izbori sa svim nedaćama samo ukoliko se svaki dan ekonomski razvija i jača. Višković je izrazio uvjerenje da će ova konferencija dati određene smjernice razvoja Srpske u narednim godinama.\n-Pred nama je značajan investicioni ciklus, koji počinje u ovoj godini, ali će biti prenesen i u naredne, jer su to veliki investicioni projekti. Očekujemo da od ovog trenutka imamo investicije u Republici Srpskoj od nekoliko milijardi KM u energetiku, putnu infrastrukturu, turizam, poljoprivredu i sve što može doprijeti bržem ekonomskom razvoju -rekao je Višković.\n-U prvom kvartalu ove godine bruto društveni proizvod (BDP) Republike Srpske je 2,1 odsto. Ako uzmete u obzir da je u posljednjem kvartalu prošle godine BDP bio negativan 2,8 odsto, lako je procijeniti koliki je taj rast - naglasio je Višković.\n-Nadam se veoma uspješnom radu za dva dana konferencije, da ćemo zaključcima pomoći i realnom sektoru i institucijama da kreiramo još lakša i bolja rješenja kako bi investicije dolazile što je moguće brže - rekao je Višković.\nKonferencija okuplja eminentne biznismene i političare, koji će kroz šest panela pokušati dati odgovore i prijedloge za buduća ekonomska kretanja.\nPrvi panel „Mogućnosti investiranja u Republiku Srpsku“ treba da ponudi odgovor na pitanje zašto investirati u Republiku Srpsku, koje su mogućnosti, prednosti i pogodnosti, a koja su opet ograničenja ulaganja u domaćem društvenom i ekonomskom kontekstu.\nMinistar bez portfelja u Vladi Srbije Nenad Popović naglasio je da je ključ razvoja svake zemlje znanje i da najveći potencijal razvoja Srbije, ali i Republike Srpske, leži u mladim inženjerima i inovatorima.\nNapominje da izazovi usljed pandemije virusa korona traže pronalaženje novih modela poslovanja, upravljanja i finansiranja.\n-Dostignuća naših inženjera valorizuju se na globalnom tržištu samo kroz akvizicije čija vrednost prevazilazi stotine miliona evra.\nZnanje i inovacije su ključni faktori razvoja Srbije - naglasio je Popović.\n-U prilog ovoj tezi ide i aktuelna činjenica da će Srbija ovu godinu završiti sa rastom BDP-a od sedam odsto, čime se svrstava u red najbrže rastućih ekonomija u Evropi - naveo je Popović.\nPopović je rekao da je ogromnim naporima predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i cijele Vlade ta zemlja danas ekonomski, vojno i politički sve snažnija, posvećena regionalnoj stabilnosti, miru i što bližoj saradnji zemljama u okruženju.\nOn je naglasio da niko nikom u Srbiji ne može zabraniti da voli i brani Republiku Srpsku, niti da zabrani Srbima iz Srpske i BiH da vole Srbiju.\n-Mi smo uvek bili, jesmo i bićemo zajedno. I zato rukovodstvo Srpske ima našu snažnu podršku u njenom očuvanju. Ne damo Kosovo, ne damo Republiku Srpsku i borićemo se po svaku cenu za naše interese i naš narod, pre svega, jačajući ekonomiju i oslanjajući se na sve naše saveznike - poručio je Popović.


Globalno tržište - SIQ\nSIQ je član brojnih međunarodnih udruženja i šema na području ispitivanja i sertifikacije električnih proizvoda.\nU saradnji sa nama možete, stoga, da dobijete različite sertifikate i sertifikacijske znakove koji vama i vašim proizvodima otvaraju vrata ka globalnom tržištu.\nNeka SIQ bude vaš vodič na putu do bezbednih proizvoda.\nShema IECEE CB je međunarodni sistem za međusobno priznavanje izveštaja o ispitivanju koji se odnose na bezbednost električnih i elektronskih proizvoda.\nSertifikat CB je dokument koji potvrđuje da proizvod ispunjava zahteve odgovarajućeg standarda IEC. SIQ deluje unutar sheme CB kao priznato nacionalno sertifikaciono telo (NCB) i priznata laboratorija za ispitivanje (CBTL) te tako dodeljuje sertifikat o usaglašenosti CB i pripadajući izveštaj o ispitivanju CB.\nProizvođač koji ima izveštaj o ispitivanju CB od nacionalnih sertifikacionih tela, članova sheme CB, može da dobije nacionalni sertifikat bilo koje druge države koja je članica sheme CB.\nDetalje o delovanju sheme CB možete da pogledate na internet stranici www.iecee.org.\nSertifikat o usklađenosti IECEx\nShema IECEx je međunarodna sertifikacijska shema za sertifikovanje usklađenosti sa standardima bezbednosti električnih uređaja koji se primenjuju u eksplozivnim atmosferama (Ex-uređaji).\nSertifikat o usklađenosti IECEx je dokaz da je prvi uređaj planiran i razvijen u skladu sa zahtevima odgovarajućih standarda IEC i proizveden po planu kvaliteta koji je ocenilo sertifikaciono telo IECEx.\nNa osnovu pozitivnih rezultata ispitivanja i uspešne ocene plana kvaliteta, SIQ izdaje sertifikat o usklađenosti IECEx i pripadajući izveštaj o ispitivanju IECEx.\nDetalje o shemi IECEx možete da pogledate na internet stranici www.iecex.com.\nIsprava NTR – CCA Notification of Test Results\nSporazum CCA (CENELEC Certification Agreement) je evropski sporazum o međusobnom priznavanju rezultata ispitivanja. SIQ učestvuje u sporazumu CCA kao priznato nacionalno sertifikaciono telo (NCB) i kao priznata laboratorija za ispitivanje (CBTL).\nIsprava NTR (Notification of Test Results) je dokument koji potvrđuje da proizvod ispunjava zahteve odgovarajućih standarda i da je izvršena kontrola proizvođača pre izdavanja licence. Nakon izdavanja isprave slede redovni godišnji kontrolni pregledi.\nIspravu NTR izdajemo zajedno sa pripadajućim izveštajem o ispitivanju. Ispitivanja izvodimo po evropskim standardima (EN) koji su važeći u Evropskoj uniji i u državama članicama EFTA (Evropsko udruženje slobodne trgovine).\nDetalje možete da pogledate na internet stranici www.etics.org\nSertifikacioni znak ENEC\nZnak ENEC je na evropskom tržištu dobro poznat i priznat znak te je kao takav dobar izbor za pokrivanje šireg tržišta.\nZnak ENEC koji se nalazi na proizvodu govori nam da:\nproizvod ispunjava sve zahteve odgovarajućih evropskih harmonizovanih standarda za bezbednost;\nproizvod je u skladu sa zahtevima niskonaponske direktive;\nje sistem upravljanja kvalitetom kod proizvođača usklađen sa osnovnim i delimično nadograđenim zahtevima standarda ISO 9001;\nsu kontrole proizvodnje izvedene periodično.\nSertifikacioni znak ENEC je zajednički evropski znak za bezbednost sledećih kategorija proizvoda: tela i oprema za rasvetu, kućni i slični aparati, oprema informacione tehnologije, električni ručni i prenosni alat, transformatori, prekidači, uređaji za automatsko upravljanje, kondenzatori, spojnice za aparate i baterije.\nSIQ može da dodeli zajednički evropski sertifikacioni znak ENEC za većinu nabrojanih kategorija proizvoda.\nPostupak za dobijanje licence za upotrebu sertifikacionog znaka ENEC čini nekoliko koraka: odobrenje proizvoda, odobrenje proizvođača i nadzor proizvodnog postupka. Važenje licence nije vremenski ograničeno pod uslovom da se redovno vrše kontrole kod proizvođača i daljnja ispitivanja proizvoda.\nPrednosti koje pruža znak ENEC lako je oceniti: visoko prepoznatljiv sertifikacioni znak za celu Evropu, jedna sertifikacija umesto više pojedinačnih, čime štedite vreme i novac.\nDetalje o sertifikacionom znaku ENEC možete da pogledate na internet stranici www.enec.com.\nSertifikacioni znak CCA EMC\nSporazum za znak CCA EMC opisuje postupak za dodelu i upotrebu zajedničkog znaka za usklađenost proizvoda koji ispunjavaju zahteve evropskih standarda u vezi sa elektromegnetnom kompatibilnosti u skladu sa Direktivom o elektromagnetnoj kompatibilnosti 2004/108/EC.\nZnak CCA EMC koji nalazimo na proizvodu govori nam da proizvod udovoljava zahtevima evropskih harmonizovanih standarda za elektromagnetnu kompatibilnost, što je proverilo kvalifikovano sertifikaciono telo.\nSertifikaciono telo pre dodele licence za upotrebu sertifikacionog znaka CCA EMC takođe proverava da li se proizvodnja kontroliše i odobrava proizvod, a nakon dodele vrši kontrolu kod proizvođača i ponovna ispitivanja proizvoda po postupcima koji su harmonizovani sa onima koji se primenjuje unutar sheme CCA EMC i u drugim stranim institucijama.\nVaženje licence nije vremenski ograničeno pod uslovom da se redovno vrše kontrole kod proizvođača i daljnja ispitivanja proizvoda.\nSertifikacioni znak SIQ\nSertifikacioni znak za usklađenost SIQ priznati je znak za bezbednost električnih proizvoda. Naši sertifikati omogućavaju nastupanje na domaćem i međunarodnim tržištima te su osnov za sastavljanje EC potvrde o usklađenosti za vaše proizvode.\nSertifikacioni znak SIQ garantuje potrošačima i nadležnim organima da proizvod ispunjava sve zakonske zahteve u skladu sa niskonaponskom direktivom.\nPre izdavanja licence za upotrebu sertifikacionog znaka SIQ izvodimo uz ispitivanje tipa, još i kontrolu proizvođača pre izdavanja licence, a nakon izdavanja licence redovne godišnje kontrole proizvodnje i kontrolna ispitivanja proizvoda po postupcima koji su harmonizovani s onima koji se primenjuju u okviru sheme CCA i u drugim stranim institucijama.\nStepen poverenja u bezbednost uređaja koji nose sertifikacioni znak SIQ uporediv je sa stepenom poverenja u bezbednost uređaja koji nose bilo koji od utvrđenih evropskih nacionalnih sertifikacionih znakova.\nSertifikacioni znak SIQ Type Approved / Bauart Geprüft\nSertifikacioni znak usklađenosti SIQ Type Approved / Bauart Geprüft (SIQ BG) namenjen je prvenstveno proizvođačima i dobavljačima na nemačkom tržištu.\nSertifikacioni znak SIQ BG prvenstveno se upotrebljava za označavanje usklađenosti onih ugradnih elemenata (prvenstveno elektronskih sklopnih uređaja, motora, transformatora i sličnih ugradnih elemenata) koji nisu obuhvaćeni nemačkim zakonodavstvom o bezbednosti opreme koje reguliše označavanje GS.\nSertifikacioni znak ukazuje na ispunjavanje svih primenjivih zahteva harmonizovanih standarda u skladu sa niskonaponskom direktivom 2006/95/EC.\nPostupak za dobijanje licence za upotrebu sertifikacionog znaka SIQ BG jednak je postupku dobijanja sertifikacionog znaka SIQ.\nSertifikacioni znak SIQ Medical Approved\nSIQ medicinska sertifikaciona oznaka usklađenosti priznata je bezbednosna i EMC oznaka za električne proizvode.\nNaši sertifikati olakšavaju pristup domaćem i međunarodnom tržištu i čine osnov za Deklaraciju EK o usklađenosti za vaše proizvode. Sertifikaciona oznaka SIQ potrošačima i nadležnim vlastima ukazuje na to da proizvod ispunjava zahteve u pogledu na standarda bezbednosti, koji su navedeni na proizvodu, i EMC (na primer, za napajanje). Pre dodeljivanja licence za korišćenje SIQ sertifikacione oznake, SIQ obavlja tipsko testiranje i pregled fabrike pre izdavanja licence.\nPo dodeljivanju licence, SIQ obavlja redovne godišnje preglede fabrike i naknadno testiranje proizvoda. Postupci za obavljanje pregleda fabrike i naknadnog testiranja proizvoda usklađeni su sa postupcima koji se koriste u okviru programa CCA i u drugim inostranim institucijama.\nNivo poverenja u bezbednost uređaja koji nose sertifikacionu oznaku SIQ uporediv je sa stepenom poverenja u bezbednost uređaja koji nose bilo koju drugu ustanovljenu evropsku nacionalnu sertifikacionu oznaku.


Upozorenje roditeljima: Pripazite na decu! Ako su uvučeni u opasnu igricu ovo su simptomi - 15.08.2018, Sputnik Srbija\nPosle „Plavog kita“, opasne igrice za decu zbog koje je nekoliko stotina njih u svetu izvršilo samoubistvo, a imala je „fanove“ i u Srbiji, pojavila se nova... 15.08.2018, Sputnik Srbija\n20:11 15.08.2018 (Osveženo: 02:59 26.08.2021)\nBizarna igrica prijavljena je u Argentini, Meksiku, SAD, Francuskoj, Nemačkoj, Latinskoj Americi, a počela je da se širi i po Evropi.\nIpak, prisutnost igre „Momo“ nije zvanično potvrđena u Srbiji, niti je Nacionalni kontakt centar za bezbednost dece na internetu do sada imao prijave u vezi sa tom pojavom, ističe u izjavi za Tanjug državna sekretarka u Ministarstvu telekomunikacija Tatjana Matić.\n#PUBG boring so next #MOMO#MomoChallenge pic.twitter.com/pf8LMeA0o0\n— 💢 மதி 💢 (@Mathi__R) 06. avgust 2018.\nNavela je i da je Ministarstvo u kontaktu sa inspektorima Odeljenja MUP-a za visokotehnološki kriminal i precizirala da oni nisu imali prijave u vezi sa tom igrom.\nSavet za roditelje je da obrate pažnju na ponašanje svoje dece na internetu, istakla je Matićeva i dodala da su edukacija i prevencija ključni u borbi protiv zloupotreba novih tehnologija i opasnosti koje one potencijalno nose sa sobom, naročito kada su u pitanju deca i mladi.\nSama igrica počinje tako što se korisnici izazivaju da komuniciraju s „Momom“, likom žene zastrašujućeg, uznemirujućeg izgleda, sa veoma krupnim očima, za koju se smatra da je inspirisana horor lutkom japanskog umetnika Midorija Hajašija, koji, inače, nema nikakve veze sa igricom.\nKako prenose pojedini strani mediji, nakon što deca stupe u kontakt s Momom, zadaje im se serija ozbiljnih izazova, a ukoliko neki odbiju, sledi kazna, i na telefon počnu da im stižu preteće poruke i zastrašujuće fotografije.\n— Aravind (@AravindCholan) 10. avgust 2018.\nBi-Bi-Si je preneo da se sumnja da je igrica povezana sa samoubistvom dvanaestogodišnje devojčice iz Argentine.\nNi savetnicima Nacionalne dečje linije (NADEL), kojima se deca mogu obratiti za podršku u slučaju da imaju bilo kakav problem, nisu se javljala deca povodom te igrice.\nRukovodilac NADEL-a Željka Burgund kaže da su prošle godine, kada je bio aktuelan „Plavi kit“, zvala deca koja su bila uplašena ili nisu znala kako da reaguju, ali i zabrinuti roditelji.\nNajbolji način da se spreče tragični ishodi je prevencija, a Burgund ističe da je važno da roditelji obrate pažnju sa kim deca komuniciraju, da razgovaraju sa njima i upozore ih na opasnosti koje ih vrebaju, ali i da škole i kompletna javnost skreću pažnju na takve stvari.\nMatićeva podseća da se svi uvek mogu javiti Nacionalnom kontakt centru za bezbednost dece na internetu, kako bi dobili savet u vezi sa potencijalno opasnim situacijama prilikom korišćenja novih tehnologija, kao i u slučaju potrebe za prijavom bilo koje vrste onlajn uznemiravanja i ugrožavanja bezbednosti.\nBroj telefona Nacionalnog kontakt centra za bezbednost dece na internetu je 19833, poziv je besplatan, a pitanja i prijave mogu se poslati i elektronskim putem, preko internet sajta www.pametnoibezbedno.gov.rs, preko društvenih mreža, ili na imejl adresu bit@mtt.gov.rs.\nSimptomi po kojima se može primetiti da dete možda igra neku od opasnih igrica su promene u ponašanju, konstantno korišćenje telefona, tableta ili računara, odbijanje komunikacije, ali i hrane i pića.


Ponovo dozvoljen izvoz koštičavog voća u Rusiju - AgroSmart\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović sastao sa sa ambasadorom Ruske Federacije (RF) Aleksandrom Čepurinom u cilju pripreme posete ministra poljoprivrede RF Dmitrija Patuševa Republici Srbiji.\nPoseta ruskog ministra predviđena je za početak jula.\nAmbasador Čepurin obavestio je ministra Nedimovića i da je od 27.05.2019. godine, ponovo dozvoljen izvoz srpskog koštičavog voća na teritoriju Carinskog saveza, kome pripada i tržište Ruske Federacije.\nUprava za zaštitu bilja Republike Srbije je u prethodnom periodu sa nadležnom službom Ruske Federacije Roseljhoznadzorom sprovela sve neophodne procedure za ponovno uspostavljanje izvoza srpskog koštičavog voća.


► Veselji: Specijalnog suda će biti\nPredsednik Demokratske partije Kosova i kosovskog parlamenta Kadri Veselji rekao je danas da će Specijalnog suda biti i da on neće dozvoliti iznenađenja i jednostrane poteze koji mogu da dovedu u pitanje parnerstvo sa SAD i EU.\nOn je za KTV kazao da se svi, nezavisno od toga što je taj sud nepravda, spreme za suočavanje sa sudom.\nVeselji je od svih političkih snaga na Kosovu zatražio da se ujedine i da se suoče sa tim procesom.\nDodao je da će zahtev za održavanjem vanredne sednice o ukidanju Specijalnog suda ostati na dnevnom redu Predsedništva kosovskog parlamenta do donošenja odluke i pozvao članove Predsedništva da prisustvju sednicama tog tela.\nIako nije objasnio kako će se izjasniti poslanici njegove stranke koji su potpisali zahtev za vanrednom sednicom, Veselji je rekao da će odluka poslanika njegove stranke biti u korist Kosova.\nDan ranije američki ambasador na Kosovu Greg Delavie upozorio je da će se poslanici i politički lideri, koji budu podržavali ukidanje Specijalnog suda, suočiti sa "specifičnim i oštrim posledicama".\nPredsednik Demokratskog saveza Kosova (DSK) Isa Musutafa ocenio je da nije dobro što Priština ne poštuje predlog predsednika Sjedinjenh Američkih Država Donalda Trampa i ne ukida takse od 100...\nVeselji: Nema ukidanja taksi, svaka nova odluka zavisi od ponašanja Srbije\nPredsednik Skupštine Kosova i lider Demokratska partije Kosova Kadri Veselji izjavio je večeras da nema ukidanja odluke o uvođenju taksi na robu koja se uvozi iz Srbije i Bosne i Hercegovine i...


Stefanović: Srbi na KiM nemaju poverenja u prištinske institucije - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Stefanović: Srbi na KiM nemaju poverenja u prištinske institucije\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović kaže da Srbi na KiM nemaju poverenja u prištinske institucije i da prištinska policija i vojska ne mogu da zamene Kfor i Euleks.\nFormiranjem takozvane vojske Kosova, ističe Stefanović, Priština je htela da kaže da na KiM više nije potrebno međunarodno prisustvo.\n"To je neprihvatlјivo jer Srbi nemaju poverenja u te strukture. Bez Kfor-a ušli bi u turbulentnu situaciju", rekao je on za TV Pink.\nPodseća da je formiranje vojske suprotno Rezoluciji 1244, ali i svim međunarodnim sporazumima koje je Srbija potpisala i koji govore ko mora da obezbedi sigurnost na teritoriji KiM.\n"Više puta sam bio razočaran misijom Euleksa-a, jer mislim da su mogli značajnije da se uklјuče u borbi protiv organizovanog kriminala", naglasio je Stefanović i dodao da su izgovori Prištine da im je potrebno članstvo u Interpolu i da bi se borili protiv kriminala.\nNapominje da pretnje Srbima na KiM postoje non-stop, da su danas mnogi Srbi u južnoj pokrajini pod pritiskom da moraju da priđu prištinskim institucijama, a sve kako bi Albanci pokazali da sarađuju dobro sa Srbima.\n"Mnogi lјudi su pritisnuti da moraju da priđu prištinskim institucijama da bi imali tri Srbina i kažu vidite kako sarađujemo. Onda izađe 5.000 žena da pokažu da se sa tim ne slažu. Ljudi danima protestuju i njih niko ne vidi, a vide trojicu koji su rekli da su prištinske institucije u redu", istakao je Stefanović.


Sažeti prijedlog praktične politike "Pristup tržištu rada – osvrt sa pozicije OSI, Roma i Egipćana" - Centar za monitoring i istraživanje (CeMI)\nPrema Izvještaju o napretku Crne Gore za 2009. godinu, smatra se da iako je ostvaren određeni napredak u jačanju okvira za zaštitu manjina, Crna Gora mora djelotvorno da riješi status raseljenih lica, kao i da radi na poboljšanju njihovog pristupa ekonomskim i socijalnim pravima. Tu se u najvećoj mjeri misli na Rome koji se i dalje suočavaju sa veoma teškim uslovima života i diskriminacijom, naročito u pristupu obrazovanju, socijalnoj zaštiti, zdravstvenoj zaštiti, zapošljavanju i adekvatnom smještaju. Kada su u pitanju osobe s invaliditetom, smatra se da se velika pažnja treba posvetiti redukciji siromaštva ovih lica, kao i adekvatnom sprovođenju nedavno donešenih zakona.\nCilj ovog brifa je da u sažetoj formi analizira prilike za zapošljavanje osoba s invaliditetom, Roma i Egipćana u Crnoj Gori, kao i da pruži konkretne preporuke za unaprjeđenje situacije u pogledu njihovog zapošljavanja.\nSažeti prijedlog praktične politike “Uspostavljanje servisa personalne asistencije u Crnoj Gori” Sažeti prijedlog praktične politike “Prevencija i rano otkrivanje kolorektalnog karcinoma u Crnoj Gori”


Briselski službenici štrajkuju zbog plata | Glas javnosti\npetak 3. maj 2013.\nPočetna > Svet > Briselski službenici štrajkuju zbog plata\nNezadovoljstvo među službenicima u Briselu vlada zbog paketa reformi koji predviđa, između ostalih, nedelju od 40 radnih sati i veću starosnu granicu za odlazak u penziju.\nKako navodi bečki list, službenici Evropske komisije su najavili da neće učestvovati u "ovoj pobuni".\nRadna nedelja službenika EU, prema planu reformi, biće povećana sa 37,5 na 40 sati. Službenici će ubuduće moći da idu u penziju sa 67, umesto kao sada sa 63 godine.\nKako prenosi „Kronen cajtung“, planirano je da povišice plata budu manje i penzioni doprinosi povećani, a ukupno ove mere treba da smanje troškove osoblja do 2017. godinu za pet odsto.\nSindikati ističu da je reforma „smrtna kazna“ za sve službenike i najavljuju protestne akcije. Oni su uputili protestno pismo predsednicima briselskih institucija i poslanicima u Evropskom parlamentu.\nList prenosi da će u štrajku, koji je najavljen za utorak, učestvovati 23.600 službenika, a sindikati tvrde da planirane mere vode ka smanjenju kupovne moći službenika EU za 60 odsto u narednih 15 godina.\nPojedine zemlje članice izvršile su pritisak u cilju usvajanja reforme zbog previsokih troškova za osoblje u Briselu. Protest briselskih službenika, međutim, za mnoge je nerazumljiv zbog visokih plata koje primaju.\nPrema nedavnom pisanju nemačkog „Velt am Zontag“, prosečna plata jednog starijeg službenika EU, koji se nalazi na poziciji referenta sektora, iznosi oko 16.300 evra bruto.\nTo je, na primer, gotovo nivo plate nemačke kancelarke Angele Merkel, a usled toga bi hiljade briselskih službenika zarađivale mnogo više nego prosečan evropski premijer.\nPucnjava i samoubistvo na aerodromu u Hjustonu\nSumnjivo pismo upućeno Berluskoniju


Jovan Tarbuk: Logo za klub „Easy” u finalu kineskog Hiiibrand 2010 konkursa\nLogo za klub „Easy” u finalu kineskog Hiiibrand 2010 konkursa\nLogo za klub „Easy” autora Jovana Tarbuka, našao se u finalu kineskog međunarodnog logo dizajn "Hiiibrand 2010" konkursa. Cilj organizatora "Hiiibrand 2010" je da se prikupe i nagrade odlični radovi dizajnera koji kreiranju logotipa posvećuju više pažnje. Do 31. oktobra na "Hiiibrand 2010" adresu je stiglo 4,136 logotipskih rešenja iz više od 60 zemalja širom sveta, a ogroman broj pristiglih radova je veoma visokog kvaliteta. Nakon 4 meseca rigorozne selekcije, izabrano je 202 finalista, od kojih je 164 iz profesionalnih grupa dok njih 38 predstavljaju studentske grupe. Iz Srbije su u finale ušla tri takmičara. Bojan Stefanović za VibrantDrive logo, Jovan Tarbuk za Club Easy logo i Nikola Vukašinovič za logo 14. Međunarodnog pozorišnog festivala. Odbor "Hiiibrand 2010" će u aprilu objaviti spisak učesnika koji su osvojili zlatnu, srebrnu i bronzanu medalju i ostale specijalne nagrade. link http://www.hiiibrand.com/article.php?id=194\nОбјавио Tarbuk у 2:15 по подне\nLogo za klub „Easy” u finalu kineskog Hiiibrand 20...


Rizik kreditiranja velikih kompanija: Političari naplaćuju proviziju, a građani otplaćuju kamatu - Impuls\nRizik kreditiranja velikih kompanija: Političari naplaćuju proviziju, a građani otplaćuju kamatu\nObjavljeno: četvrtak, 07 Septembar 2017 17:00\nBanke mogu da izbegnu neformalni politički uticaj, koji se po pravilu vezuje za velike kompanije, ali ga ne izbegavaju zbog želje da plasiraju velike sume slobodnih sredstava kroz kredite. Vladini ljudi sugerišu bankama da će protežirana preduzeća otplatiti odobrene kredite i takav model ponašanja se koristi svuda u svetu, ali kada se pozajmice ne vrate, dugovi ostanu na naplatu državnom budžetu, odnosno svim građanima. Ovakav „poslovni aranžman“ koštao je građane Srbije oko milijardu evra od 2000. godine.\nIzreku roditelja da su mala deca mala briga a velika deca velika briga banke mogu da primene i na svoje klijente. To najbolje ilustruje primer hrvatskog Agrokora kojem su banke lako odobravale kredite sve dotle dok nije došao do duga od šest milijardi evra koji ne može da servisira. Agrokor je orgoman koncern koji je bio hvaljen da je najveći i najuspešniji u regionu, vlasnik više od 60 firmi, koji je rastao uz podršku političara i države, pa su bankari računali da će moći lako da vraća pozajmice, ali ima mnogo slučajeva da su svesno odobravani rizični plasmani i banke su morale da otpisuju potraživanja, a neke su bile i likvidirane.\nSprega politike, biznisa i banaka skupo je koštala građane Srbije, oko milijardu evra od 2000. godine, jer je od tada likvidirano osam banka gde je država bila većinski ili jedan od vlasnika, zato što su bile primorane da daju pozajmice ili državnim frimama ili onima čiji su vlasnici bili bliski vlastima. Tako su u zaborav otišle prvo četiri velike banke, Jugobanka, Beobanka, Investbanka i Beogradska banka, a potom Agrobanka, Privredna banka Beograd, Razvojna banka Vojvodine, Univerzal banka. Krediti koji su odobravani pod pritiskom „odozgo“ su u godinama sankcija odlazili na isplate plata velikih propalih sistema kako bi se čuvao socijalni mir, ali kasnije i u džepove povlašćenih ljudi i interesnih grupa, a dugovi su ostali na naplatu državnom budžetu, odnosno svim građanima.\nTakve dugove ostavile su privatne, lažno profitabilne firme poput Farmakoma, Beohemije, Interkomerca, Velefarma, koje su kredite dobijale na osnovu poziva iz kabineta, a ne finansijskih izveštaja. Njihovi vlasnici, takozvani uspešni srpski biznismeni su uz pomoć političara oštetili banke tako što su uzimali kredite za koje su i oni koji su ih odobravali znali da nikad neće biti vraćeni. Cena takvih pozajmica uračunata je u skupe kredite malih i srednjih preduzeća koji su im uglavnom jeli svu zaradu i dovodili do stečaja.\nNaš čovek od uticaja\nZa najveće plasmane koji se odobravaju velikim kompanijama odgovorni su upravni odbori banaka koji odluke donose većinom glasova. U upravama banaka vlast je uvek imala svoje ljude. U državnim bankama to je obrazlagano zaštitom državnih interesa, a privatne banke su rado primale takve ljude nadajući se da će lakše moći da plasiraju novac u državne projekte i ta praksa se nije promenila.\n„Banke u Srbiji su imale velikih problema sa javnim i privatnim preduzećima koja su uživala privilegovan politički položaj i zbog toga nisu uredno izmirivala kreditne obaveze već su očekivala da im se oprosti. Političari, vladini ljudi su neformalnim uticajem na banke sugerisali bankama da će preduzeća otplatiti odobrene kredite i takav model ponašanja se koristi svuda u svetu. Banke mogu da izbegnu neformalni politički uticaj, ali ga ne izbegavaju zbog želje da plasiraju velike sume slobodnih sredstava kroz kredite”, rekao je za Biznis i finansije profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Boško Živković.\nOn podseća da je „glad“ da se plasira što više kredita uzrokovala i veliku krizu 2008. godine koja u kreditnom sektoru još traje, mada su države finansirale te ogromne dugove i na taj način ih prebacile u javni sektor i socijalizovale, jer će se pokriti iz državne kase.\n„Banke su zbog te velike krize 2008. godine konsternirane i više skoro da ne odobravaju kredite već samo refinansiraju postojeće. Izlazak iz te zatvorene petlje je ili da se izmene pravila, što je teško očekivati posle Bazela 3, ili povećanjem stope rasta privrede kako bi se vraćala stopa obnove vrednosti kredita. Stopa rasta BDP u zemljama OECD onemogućava da se zajmovi vraćaju, a s druge strane stanovništvo sve više štedi čak i u siromašnim zemljama, pa i u Srbiji, zbog sve većih rizika od gubitka posla ili smanjenja plata, pa sada u bankama postoji unutrašnja neravnoteža, jer štednja raste a krediti su ostali skoro na istom nivou, osim ovih predatorskih keš pozajmica. Centralne banke taj problem pokušavaju da reše tako što različitim kanalima poslovnim bankama daju ogromne količine novca da bi podstakle kreditnu aktivnost, ali to u Evropi loše ide”, navodi Živković.\nAlarm za reagovanje\nBanke se sada bore kako da izađu na kraj sa velikim iznosom problematičnih kredita od kojih je najveći deo otišao u velike kompanije, ali bankari nerado objavljuju o kom iznosu se radi.\n„Postoje precizni podaci koliki je udeo problematičnih kredita datih velikim kompanijama u ukupnim kreditima odobrenim svim – velikim, srednjim i malim preduzećima, naspram udela kredita odobrenih sektoru malih i srednjih preduzeća u ukupno odobrenim kreditima. Takvi podaci postoje za svaku banku i na nivou bankarskog sektora Srbije, i to, praktično, u svakom momentu, tako da je moguće pratiti i promene vrednosti ovih parametara tokom vremena. Kažem preciznih u računskom, nominalnom pogledu. Koliko su stvarno precizni, odnosno pouzdani, zavisi od toga koliko poslovne banke pravilno klasifikuju kredite u pojedine grupe prema stepenu rizičnosti. Pri tom, treba imati u vidu sklonost banaka da potcenjuju vrednosti ovih parametara da bi smanjile stepen rezervisanja, odnosno imobilizacije novčanih sredstava, što se jasno pokazalo, na primer, u slučaju Komercijalne banke“, ukazuje dekan Beogradske bankarske akademije Hasan Hanić.\nNa pitanje da li je megalomansko širenje kompanije znak za banku da bude opreznija u odobravanju pozajmice, on je za Biznis i finansije rekao da prilikom odobravanja kredita klijenti bankama dostavljaju kompletne izveštaje o poslovanju i brzini rasta, i banke mogu da procene koliko je taj rast zdrav, koliko je kompanija zadužena, koliko je profitabilna, kreditno sposobna.\n„Banke mogu i treba da ocene stepen intrakompanijskih relacija i da izoluju te bilansne pozicije i sagledavaju njihov stvarni uticaj na kvalitet i ukupnu bilansnu sliku, kao i da identifikuju osnivanje novih SPV (special purpose vehicle) firmi, iIi druge vidove privrednih društava kako bi stekli kompletnu sliku o profilu velike kompanije iz ugla očekivanih performansi kao korisnika kredita”, preporučio je Hanić i dodao da banke treba redovno da prate klijente kojima su odobrile kredit i da preduzimaju određene mere u slučaju kada uoče određne problematične simptome.\nZa banke je, kako je istakao, alarm za reagovanje i, pre svega, stopiranje odobravanja novih pozajmica klijentu, kada na osnovu opisane procedure primete da poslovni sistem postaje „prekreditiran“, odnosno kada „interni bankarski indikatori upućuju da obim ukupne kreditne podrške sistemu, njegov proizvod – kreditna struktura i njena ročnost, kao i obaveze prema ostalim poveriocima, ne garantuje redovno servisiranje ukupnih finansijskih obaveza kompanije”.\nHanić smatra da banke imaju visok nivo problematičnih kredita pre svega zbog loše procene rizika, sprege pojedinih osoba iz banke sa klijentima – podnosiocima zahteva za kredit, koji zarad svojih ličnih interesa imaju ulogu „specijalnih savetnika“.\n„U slučaju državnih banaka, ili banaka sa dominantnim državnim kapitalom dešavalo se da banke pod političkim pritiskom, i pored identifikovanih rizika, odobravaju kredit određenoj kompaniji koja je bliska vlasti. Taj proces slabi prosto zato što se udeo banaka sa državnim kapitalom u ukupnom broju smanjuje, kao i zbog toga što se svest u tom pogledu prilično promenila”, naveo je Hanić.\nŠto više ćerki firmi, to veći i rizik\nDešava se da i kada banke na najprofesionalniji način odrade svoj posao i procene rizik kreditiranja velikih i to globalnih kompanija, budu prevarene i moraju da snose teret te prevare. Brojni su primeri davanja lažnih finansijskih izveštaja na osnovu kojih banke prave svoje procene. Na spisku kompanija koje su počinile velike prevare su Worldcom, američki telekomunikacioni gigant koji je 2002. godine bakrotirao, a čiji je manadžment davao netačne podatke o navodnom uspešnom poslovanju i profitu, Enron, američka energetska kompanija koja je prikrivala ogromne dugove i bankrotirala 2001.godine, a dugove je od finansijera dve decenije krio i japanski Olimpus.\nDirektor sektora upravljanja kreditnim rizicima u Erste banci Vladan Mihajličin objašnjava da najveće rizike po poslovanje banaka predstavlja kompleksnost neke grupacije, netransparantnost poslovanja grupa sa tri, četiri i više povezanih lica, i međusobne takozvane intra-group transakcije kojima je teško ispratiti tok.\n„U određenim situacijama postoji i nespremnost klijenata za davanje detalja i pojašnjenja pojedinih transakcija, kao i neadekvatna konsolidacija finansijskih izveštaja i njihova adekvatna analiza i razumevanje biznis modela. Obično su velike kompanije/grupe sastavljene od firmi koje se bave različitim delatnostima. Najbitnije je razumevanje biznis modela i transparentnost finansija. Za svaku kompaniju posebno se rade procene rizika, ali se obavezno radi i konsolidacija i za grupu kao celinu“, kazao je Mihajličin za Biznis i finanasije.\nDa je globalna ekonomska kriza učinila bankare opreznijima saglasan je i predsednik Izvršnog odbora NLB banke u Srbiji Branko Greganović. Ipak, finansijski problemi Agrokora dokazuju da neki nisu dobro naučili tu lekciju.\n„Sa početkom ekonomske krize 2007. došlo je do velikog rasta nenaplativih kredita na globalnom nivou i tada se pokazala potreba za značajnim promenama u politici upravljanja kreditnim rizicima i svim poslovnim segmentima. Gotovo da nije bilo banke koja se nije suočila sa problemom nenaplativih kredita, što zbog bankrota, što zbog ozbiljnih problema sa likvidnošću klijenata i to ne samo velikih kompanija, već i u poslovanju preduzetnika i malih i srednjih preduzeća, koje je kriza najviše pogodila. Rezultat su bile oštrije kontrole i od strane ECB i nacionalnih regulatora, koje su dovele do unapređenja upravljanja rizicima u bankarskom sektoru, ne u smislu individualnih procena rizika za svaku kompaniju, jer su se rizici i ranije procenjivali za svakog klijenta pojedinačno, već u smislu boljeg koncipiranja procesa procene rizika u inicijalnoj fazi, kao i uvođenja novih alata za ranu dijagnostiku problema i procedura za njihovo prevazilaženje”, kazao je Greganović.\nŠta ćemo imati od balkanskog Puta svile\nNa raskrsnici između veće zarade i društvenog napretka: Globalizacija mora da se „renovira“, samo još kad bi znali kako\nNezaposlenost u eurozoni najniža u devet godina\nMitomanija o malim i srednjim preduzećima: Kakva je stvarnost heroja modernog kapitalizma?\nDobitnici globalizacije su najbogatiji i stanovnici Azije, a gubitnici pripadnici srednje klase na zapadu\nSILICIJ PO NERAZUMNO NISKIM CIJENAMA: Kompanije iz Jajca i Mrkonjića pod istragom EU zbog dampinga\nSlom Agrokorovih dionica: Јamnica i Ledo pali za 90 odsto\nŠta Trampova poreska reforma znači za finansijska tržišta?\nTrinaesta plata samo za rijetke srećnike\nUništavanje Goše: Novi vlasnik postoji samo “na papiru”


Šta li Trapatoni smera?\nPosle jednog slobodnog dana, reprezentativci Srbije su se juče ponovo okupili u Kovilovu i nastavili pripreme za naredne prijateljske mečeve sa Irskom, Rusijom i Nemačkom. „Orlovi“ već danas putuju u Dablin, gde će sutra na „Krok parku“ (20.45) igrati protiv Republike Irske.\nEvropska kruna će narednih godinu dana stanovati na „Old Trafordu“. Posle fantastičnih 120 minuta i penal-ruleta na kome su bili srećniji, „crveni đavoli“ su po treći put u istoriji osvojili pehar Lige šampiona. Za sve navijače i fudbalere\nIz Milana samo kroz prozor!\nItalijanski reprezentativac Đenaro Gatuzo odlučio je da odbije sve ponude i uz produženje ugovora na tri godine okonča igračku karijeru u Milanu. Posebno je zanimljiva priča kako su čelnici „roso-nera“ nagovorili popularnog „pitbula“ da\nKumana je interesovalo samo vino\nIako više ne obavlja funkciju trenera Valensije, holandski stručnjak Ronald Kuman uzburkao je špansku javnost izjavom da vezista „slepih miševa“ i povremeni reprezentativac „furije“ Hoakin Sančez ne vredi više od 30 evra! Gostujući u jednoj TV emisiji, nekadašnji\nDrogba je praznoglavi folirant!\nDa se atmosfera pred moskovsko finale Lige šampiona (sreda, 20.45) između Mančester junajteda i Čelzija zagrejala do usijanja govori i istup najboljeg fudbalera „crvenih đavola“ Vejna...\nLaureati Jovšić i Dijara\nU organizaciji kompanije „Karlsberg Srbija“ i FSS, novinari „Lav pres-kluba“ su na svečanoj ceremoniji odabrali najboljeg igrača, najboljeg strelca i najboljeg sudiju u ovogodišnjem izdanju Lav Kupa Srbije.\nStanković i Vidić opravdano kasne\nBez nekolicine fudbalera koji još imaju klupske obaveze, srpski reprezentativci su se okupili juče u tradicionalnoj bazi, hotelu „Prezident“ u Kovilovu, na pripremama za predstojeće prijateljske...\nČvrsti na čizmi\nInter je i treću sezonu uzastopno na vrhu Serije A, a veliki udeo u osvajanju 16. skudeta u istoriji kluba imao je srpski reprezentativac Dejan Stanković. Prva zvezda „orlova“ je odigrala još jednu...\nJelena princeza Rima\nOvogodišnju naviku da srpski teniseri osvajaju Rim posle našeg najboljeg igrača Novaka Đokovića, nastavila je i srpska teniserka Jelena Janković. Ona je uraganski, za nešto manje od sat i po igre savladala Aliz Korne 2:0 (6:2, 6:2), osvojivši tako svoj prvi turnir u tekućoj godini. Popularna „Džej-Džej“ je, zapravo, na turniru\nNadal pada na Rolan Garosu\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković stao je u Hamburgu samo na korak od finala. Trenutno treći reket sveta poražen je u polufinalu Mastersa u nemačkom gradu posle velike borbe od „kralja šljake“ Rafaela Nadala sa 2:1 (7:5, 2:6, 6:2). Međutim, vremena za očaj nema, jer Nole već u sredu putuje u Pariz, gde ga početkom\nZiki i Nestor zakucali Amere\nSrpsko-kanadski par Nenad Zimonjić - Danijel Nestor osvojio je titulu u dublu na turniru Masters serije u Hamburgu, nadigravši u finalu Amerikance, braću Boba i Majka Brajana, rezultatom 2:1 (6:4, 5:7, 10:8). Kanađaninu rođenom u Beogradu i Zimonjiću ovo je treća zajednička titula u dublu, a prva ove sezone. Inače, prvi trofej\nNe zanima me Zvezda\nPohod ka tituli i „duploj kruni“, fudbaleri Partizana nastavljaju večeras, kada u Humsku (18) stiže još jedan davljenik u Meridijan Superligi, Hajduk iz Kule. Partizanov takmac u borbi za titulu, Crvena...\nIako su bili bolji rival tokom celog meča, fudbaleri Partizana savladali su OFK Beograd (3:1) uz obilatu pomoć glavnog sudije Marka Popovića. Neujednačen kriterijum pri dosuđivanju faulova na štetu „romantičara“, često bespotrebno seckanje igre i poklonjen penal gostima kod rezultata 1:1, bacili su senku na lepu utakmicu.\nMoskva kruna sezone\nTrijumfom u poslednjem kolu nad Viganom (2:0), Mančester junajted se u nedelju popodne okitio 17. titulom prvaka Engleske, a pečat na uspeh „crvenih đavola“ stavio je srpski reprezentativac...\nMasa „apsolutno fantastičan“\nGlas javnosti, 12.05.2008.\n„Apsolutno fantastično“ - rečenica je kojom su članovi Ferarija preko timskog radija pozdravili pobednika trke za VN Turske, Felipea Masu. Brazilski vozač je u potpunosti iskoristio pol-poziciju...


Bukvarević: Proširiti Ugovor između BiH i Hrvatske radi liječenja pripadnika HVO-a\nFederalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salko Bukvarević boravio je u Zagrebu gdje je održao sastanak s delegacijom Ministarstva hrvatskih branitelja Republike Hrvatske.\nPored ministra Bukvarevića, na poziv ministra branitelja Hrvatske Tome Medveda u Zagrebu su boravili savjetnik predsjednika FBiH Pavo Šljivić, savjetnik potpredsjednice Federacije BiH Advan Akeljić, kantonalni ministar za boračka pitanja u Zapadno hercegovačkom kantonu Mladen Begić i pomoćnik federalnog ministra Martin Frančešević.\n- Razmatrali smo realizaciju Ugovora između BiH i Hrvatske u pogledu rješavanja zahtjeva prava iz oblasti boračko-invalidske zaštite. Razgovarali smo o mogućnostima da Ugovor bude proširen, pored dosadašnjih prava, i na mogućnosti liječenja pripadnika HVO-a u Hrvatskoj, kao i mogućnostima ostvarivanja i drugih prava po Zakonu o pravima branitelja Hrvatske, koji je usvojen u decembru prošle godine - rekao je Bukvarević.\nUgovor trenutno reguliše pitanja penzija i naknada za boračko-invalidsku zaštitu.\nSudionici sastanka otvorili su i temu o zajedničkom nastupu u pretpristupnim fondovima Evropske unije po projektima iz oblasti boračko-invalidske zaštite.\nTakođer, delegacije Federacije BiH i Hrvatske razmijenile su iskustva o zapošljavanju i samozapošljavanju boraca i članova njihovih porodica i to putem boračkih zadruga.\n- Dogovoreno je i da budu uspostavljena radna tijela koja će pripremiti konkretna rješenja po svakom od navedenih pitanja i da ćemo nastaviti saradnju u cilju pomoći pripadnicima braniteljskih populacija u BiH - naglasio je na kraju ministar Bukvarević.


Održana završna radionica strateškog planiranja za članove Izvršne kancelarije\nTri ključna reformska prioriteta izabranih od starane članova na koje će se NALED fokusirati u budućnosti su podrška sprovođenju zelene agende, unapređenje uslova za investiranje i izgradnju i unapređenje kvaliteta donošenja propisa\nU autentičnom ambijentu pivare Kabinet na Kosmaju, kroz interaktivne sadržaje i neformalno druženje organizovana je celodnevna završna radionica strateškog planiranja pod nazivom „Strateški plan NALED-a za sve“. Priliku da se na edukativan i zanimljiv način upoznaju sa reformskim prioritetima do 2025. imali su zaposleni iz Izvršne kancelarije. Proces strateškog planiranja i završnu radionicu fasilitirala je dr Sonja Stojanović Gajić, koja je pomagala organizaciji u izradi prethodnog strateškog plana za period 2018-2021.\nIdeja je bila da se novim zaposlenima približi delokrug rada organizacije, da kroz igru i takmičenje bolje razumeju regionalnu perspektivu delovanja NALED-a i buduće prioritete i ciljeve. Posebnu pažnju privukle su edukativne radionice tokom kojih su direktori odeljenja i šefovi jedinica odgovarali na pitanja učesnika o programskim i organizacionim ciljevima, novitetima u odnosu na prethodni period, fokusu budućih aktivnosti i pojedinostima o radu njihovih sektora.\nNovi strateški plan 2022-2025 usvojen je i javnosti predstavljen na završnoj sednici XVI Skupštine NALED-a, nakon što je u prethodnom četvorogodišnjem periodu ostvareno u potpunosti ili delimično 74% ciljeva i 88% očekivanih rezultata, a u proseku, po godinama realizovano 92% svih planiranih aktivnosti. Tri ključna reformska prioriteta izabranih od starane članova na koje će se NALED fokusirati u budućnosti su podrška sprovođenju zelene agende, unapređenje uslova za investiranje i izgradnju i unapređenje kvaliteta donošenja propisa. Drugi, ništa manje važni prioriteti su, između ostalih, i dalji razvoj eUprave, ePoslovanja, unapređenje javnih finansija, suzbijanje sive ekonomije, podrška privredi na lokalu.\nDruženje na Kosmaju bilo je i prilika da se proslavi desetogodišnji jubilej rada Ivana Radaka, šefa Jedinice za odnose s javnošću i Jovane Ćirić, marketing menadžerke, koji zajedno sa još deset stalno zaposlenih u NALED-u više od decenije vredno doprinose radu na reformama i boljem poslovnom okruženju.\nNovi Upravni odbor NALED-a u naredne četiri godine predvodiće Stanka...Pročitaj vest\nPodrška sprovođenju zelene agende, unapređenje uslova za investiranje i...Pročitaj više


Lepo veče u Gerontološkom centru - Pančevac1\nLepo veče u Gerontološkom centru\nZaposleni u Gerontološkom centru na Kotežu ulepšali su još jedno veče svojim štićenicima. Priredili su im koncert dečje folklorne grupe „Čigra”, što je preraslo u druženje starih i dece uz bogato posluženje.\nMilentije Maksimović, direktor Gerontološkog centra, izjavio je da stanari te ustanove uvek pozitivno reaguju na sve programe koji se organizuju za njih jer im vreme tada prolazi još brže i lepše. To je, po njegovim rečima, podsticaj za zaposlene da nastave zajedničke akcije sa udruženjem „Na pola puta” i nekim osnovnim školama u gradu s kojima imaju dobru saradnju.\nHani Šopov, visokostrukovni radni terapeut u ovom centru, izjavila je da je za naredne dane planirano još nekoliko dešavanja. Po njenim rečima, predviđeni su pozorišna predstava vršačkog amaterskog pozorišta „Prozor”, koncert muzičke sekcije klubova za stare u Pančevu, dodela nagrada Crvenog krsta najboljim učenicima osnovnih škola, izložba dečjih likovnih radova na temu „Zlatna jesen”, kao i maskenbal i prodajna izložba radova i fotografija.


Zvanično - Mančester junajted potvrdio, stigla januarska "bomba"! - Sportske.net\nVeliki transfer na Old Trafordu.\nJunajted dovodi golmana?Vunderkind iz Norveške i dalje "pristupačan"?Stvari otišle predaleko, Junajtedova "banda" napala kuću prvog čoveka kluba!Neka se spremi Old Traford, Junajtedu stiže dugo iščekivano pojačanje!Sa Portugalcem stiže i novi trener, da li je ovo Pogbin kraj u Junajtedu?\nMančester junajted je danas potvrdio dola zak Bruna Fernandeša iz lisabonskog Sportinga, stoji na zvaničnom sajtu engleskog kluba.\nU toku su medicinski pregledi nakon kojih sledi i potpis novog ugovora.\nPortugalac je stigao u transferu vrednom najmanje 55 miliona evra, koliko je odmah pripalo Sportingu, ali i 10 miliona evra ukoliko Junajted obezbedi igranje u Ligi šampiona dok Fernandeš nastupa za taj klub.\nU igri je još i 15 miliona evra što se odnosi na individualna dostignuća poput Zlatne lopte ili Zlatne kopačke.\nSjajni 25-godišnji vezista je dugo na meti Mančester junajteda koji je sada konačno stigao do njegovog potpisa, Fernandeš iza sebe ima sjajnu polusezonu u "lavovima" za koje je u 28 nastupa postigao 15 golova i upisao 14 asistencija u svim takmičenjima.\nPrema nekim informacijama sa Ostrva, on će potpisati ugovor do leta 2024. godine, a nedeljno će zarađivati oko 70 hiljada funti plus razni bonusi.