SURDULICA: U Radnikovom press centru predstavljeno je novo pojačanje, mladi indonežanin Witan Sulaeman.\nOd ovog proleća publika u Srbiji premijerno će moći da vidi i prvog Indonežanina u Superligi Srbije. Naime, Witan Sulaeman će biti prvi fudbaler iz ove azijske države koji će zaigrati na elitnim terenima, obzirom da je potpisao troipogodišnji ugovor sa Radnikom iz Surdulice.\nInače, reč je o 18-godišnjem desnom krilu, članu indonežanske U19 reprezentacije koji je do sada bio pod ugovorom sa klubom PSIM Jogjakarta.\nDanas je u pres centru FK Radnik pred novinarima održana promocija ovog mladog igrača:\n“FK Radnik iz sezone u sezonu ulazi sa novim ciljevima kluba, a to su izmedju ostalog promovisanje mladih igrača i opstanak u najelitnijem takmičenju. Ono što odlikuje nas kao takve jeste maksimalno ulaganje u infrastrukturu i mlade talente te otuda i podatak da se stalno povećava broj mladih fudbalera koji žele da dođu kod nas i odatle se odupru u evropske i svetske visine fudbala. Tako smo i prepoznali ekspanziju fudbala na Istoku, a posebno na području Indonezije….i evo danas je poseban dan za sve nas kada možemo da poželimo dobrodošlicu jednom mladom momku iz ovog dela sveta” – rekao je na konferenciji generalni direktor Radnika, Marko Marković.\n“Novi igrač u našim redovima spada u grupu najtalentovanijih fudbalera u svojoj zemlji. Prošao je u svom školovanju jednu od boljih akademija u Indoneziji, Ragunan Athletes, a nakon toga je imao izlaz na seniorski fudbal u PSIM Jogjakarta odakle dolazi u naš klub. U prilog njegovim kvalitetima i njegovom talentu govori i činjenica da ima preko 12 nastupa za selekciju U19 kao i preko 13 nastupa za selekciju U23. Ta selekcija je od igrača koji su pet godina stariji od njega pa to dovoljno govori o tome kako njegov savez i treneri te zemlje vide upravo Witanov talenat” – kaže sportski direktor Radnika, Darko Gašić.\n“Potrudićemo se da se Witan razvije dobro i da u budućnosti ne bude samo član mladih selekcija svoje zemlje već i da ima nastupe i za reprezentaciju Indonezije. Želim mu dobrodošlicu i nadam se da će Radnik da mu pomogne da ostvari sve svoje ciljeve koje je zacrtao” – dodao je Gašić.\nWitan Sulaeman bio je meta klubova iz Belgije kao i poljske Lehije iz Gdanjska, ali se ipak odlučio za angažman u Srbiji:\n“Veoma sam impresioniran ovom sredinom i ljudima u Radniku. Organizacija svega mi je jako interesantna ali sa druge strane vrlo ozbiljna, što mogu reći i za kolektiv u kome treniram. Istog sam mišljena i kada je reč o ljudima iz ovog grada koji su mi pružili toplu dobrodošlicu” – kratko je izjavio mladi Indonežanin.\nWitan Sulaeman je činom potpisivanja ugovora stekao pravo nastupa za Radnik, te će za tim u prvenstvenim mečevima moći konkurisati već od predstojećeg vikenda.\nBugarska od 1. maja otvara granice za srpske državljane\nKon: Svadbe će morati da budu ili pod maskama, ili će gosti morati da budu vakcinisani\nProvera bugarskog državljanstva\nZa one koji nisu mogli da ispune uslove predložena minimalna penzija\nU Vladicinom Hanu predstavljen projekat Nove mogucnosti za odrziv turizam u selima 28 01 2021\nOcuvanje istorijske i kulturne tradicije Bosilegrada - dokumentarni film\nVasic: Situacija u Pirotu pod kontrolom 12 01 2021


Drugi svetski rat se završio, a jedan odmetnik se protiv svojih neprijatelja borio JOŠ 12 GODINA\nNeverovatna priča o prijateljstvu i velikom obostranom poštovanju Josipa Broza Tita i tadašnjeg predsednika Narodne Republike Koreje, Kim Il Sunga, zabeležena je kamerom, a pre više od 40 godina plasirale su je Filmske novosti.\nDobro se sećamo naše Milunke. Pamtimo je iz različitih perioda našeg detinjstva i mladosti, jer smo odrastale pored nje, pričaju za "Blic" sestre Gorica Lazić i Zorica Vuković-Vujović, advokati, nekada prve komšinice Milunke Savić na Voždovcu.\nĐAVOLJE OSTRVO Najokrutniji zatvor u Francuskom carstvu bio je U RAJU\nOd 1852. do 1946. godine rajsko ostrvo Il di Djabl u vodama Francuske Gvajane bilo je kapija koja vodi pravo u pakao: za vreme vladavine surovog nećaka Napoleona Bonaparte ovde su mučili kriminalce i političke pobunjenike i prisiljavali ih na rad u uslovima nedostojnim čoveka. Samo u prvoj godini postojanja kaznene kolonije umrla je gotovo polovina kažnjenika.\nJugoslovensko-američki odnosi kroz prizmu foto-objektiva: Tada su nas Amerikanci cenili, a TITO PUŠIO "HAVANU" u Beloj kući\nOdnosi Titove Jugoslavije i Sjedinjenih Američkih Država tema su najnovije, ovog puta virtuelne, izložbe koju je priredio Muzej Jugoslavije.\nPitanje koje muči naučnike: Kako su kolibriji stigli do Južne Amerike?\nNaučnici veruju da su kolibriji živeli u Evropi ili Aziji još pre 40 miliona godina. Ono što nikako ne mogu da shvate jeste kako su ove male ptice uspele da stignu do Južne Amerike.\nGURU IZ PAKLA Čovek koji je naveo 909 ljudi na samoubistvo\nVera je oduvek bila snaga koja je ljudima davala moć da čine neverovatna dela, ali onog trenutka kada preraste u fanatizam, postaje smrtonosna. Upravo je takav primer iz sedamdesetih godina prošlog veka, u čijem centru je bio Džim Džons, osnivač hrišćanskog kulta "Hram naroda Hristovih sledbenika".\nŽENA KOJOM SE SRBIJA PONOSI Kada je postala deo srpske vojske izazvala je DIVLJENJE, ali posle rata jedva da je iko i spomenuo\nMilunka Savić, srpska "Jovanka Orleanka" i jedna od najpoznatijih žena boraca u svetskoj istoriji preminula je na jučerašnji dan 1973. godine.\n(UZNEMIRUJUĆ SADRŽAJ) Ovo je najstrašnija fotografija rata koju niko NIJE ŽELEO DA OBJAVI\nAmerički predsednik Džerald Ford posetio je Jugoslaviju u sklopu svoje evropske turneje, a u Beograd je stigao 4. avgusta 1975. godine.\n"Pavelić hteo da POBIJE TREĆINU SRBA, a u međuvremenu od mrtvih u Jasenovcu KRAO ZLATNE ZUBE"\nStotine tona zlata i dijamanata ukradeno je iz NDH u poslednjim danima ustaškog režima.\nFilip Gordon: Beograd treba da se pomiri da je Kosovo nezavisno\nSPS i SVM u vladi, NDS konstruktivna opozicija\nSDS traži postupak za razrešenje predsednika Srbije\nUHAPŠEN DILER Zaplenjena droga vredna šest miliona dinara\nRudari Zajače mesec dana u štrajku


Rešavanje gorućih problema u pravosuđu na dobrobit svih građana\nMinistarka pravde u Vladi Republike Srbije Maja Popović pozvala je danas tokom razgovora sa predsednicom Društva sudija Srbije Snežanom Bjelogrlić predstavnike tog društva da zajedno rade na rešavanju gorućih problema u pravosuđu.\nPopović je istakla da predstavnici ovog društva treba da učestvuju i u radu Radne grupe Ministarstva za izmenu Zakona o parničnom postupku i da su njihovi predlozi dobrodošli, bez obzira na različite stavove po nekim pitanjima.\nNa sastanku je kao gorući problem koji odmah treba rešavati, između ostalog, navedena preopterećenost sudija i sudova u parničnoj materiji, u čemu Beograd prednjači.\nMinistarka je podvukla da je neophodno da se postigne konsenzus i izbegne polarizacija jer su svi segmenti pravosudnog sistema na istom zadatku – da pravosuđe u Srbiji funkcioniše na dobrobit svih građana, kao i da se poboljša položaj svih zaposlenih u pravosuđu.\nOna je prenela da je Visokom savetu sudstva predložila da uradi sveobuhvatnu analizu kako bi se utvrdilo koliko sudija nedostaje i koliko je još potrebno da se otvori sudova u Srbiji kako bi se dodatno obezbedila njihova efikasnost.\nU razgovoru je navedeno da se razmatra mogućnost da se sudovi sa velikim brojem predmeta rasterete tako što će se deo tih predmeta delegirati sudijama po čitavoj Srbiji.\nPopović je podvukla da će sastanci sa predstavnicima Društva sudija Srbije biti redovni, i najavila da će jedna od budućih tema biti i suđenje u razumnom roku.\nBjelogrlić je podsetila na to da je Društvo sudija Srbije, koje ima 1.100 članova, parlamentu uputilo proceduralne i sadržinske predloge na ustavne amandmane, koji su već u skupštinskoj proceduri.


Aktivisti opozicionih stranaka tokom protesta ispred zgrade RTS u Beogradu (Foto: RFE/RL/Ognjen Zorić)\nPosle osmočasovne blokade zgrade Radio-televizije Srbije (RTS), predsednik Narodne stranke i predsedavajući opozicionog Saveza za Srbiju (SZS) Vuk Jeremić rekao je da je ona bila "uspešna", jer je "razbijena medijska blokada javnog servisa".\n"Teške volje, čelnici RTS-a su morali da podele istinu s građanima - da postoje neki ljudi na protestu koji nisu zadovoljni načinom na koji RTS izveštava. Ovo danas nije bila pobeda bilo koga iz opozicije, već da bi se čulo u medijima da postoje oni s kojima je zabranjeno razgovarati, poput uzbunjivača iz 'Krušika' Aleksandra Obradovića, teme poput afere Jovanjica, napada na Mariju Lukić", izjavio je Jeremić na konferenciji za medije ispred RTS-a.\nBlokada javnog servisa, kojom su opozicioni aktivisti tražili da RTS "preuzme svoju ulogu i izveštava o svemu što je bitno" protekla je bez incidenata, a Jeremić ističe da je opozicija pokazala da ne mora doći do nasilja kada se protestuje.\n"Kao što ga nikada neće ni biti, sem ukoliko režim ne pošalje svoje batinaše", rekao je Jeremić.\nProtest "1 od 5 miliona": RTS kao odbor SNS-a, incident ispred Skupštine\nPrema njegovim rečima, ispostavilo se kao netačno ono što je ranije poručilo rukovodstvo javnog servisa - da opozicija inicira "talačku krizu".\n"RTS je govorio da će lideri opozicije držati kao taoce novinare te kuće. To nije bilo tačno, nije im bilo zabranjeno da izlaze iz zgrade", rekao je Jeremić i dodao da će opozicioni aktivisti nastaviti sa sličnim akcijama.\n"I neće svaka biti najavljena kao ovde danas. Poslata je poruka koja je stigla do mnogo više ljudi nego što bi bila u drugim okolnostima. Akcija je trajala 8 sati, a mogla je 15 minuta, da je rukovodstvo RTS-a odgovorilo pozitivno na bilo šta smo rekli - da pozovu Aleksandra Obradovića, Mariju Lukić, njihovog kolegu Milana Jovanovića kome je zapaljena kuća - da su ih pozvali, ovo je moglo da traje 15 minuta", naglasio je Jeremić.\nOsam sati ispred RTS\nBlokada ulaza Radio-televizije Srbije okončana je u petak (13. decembar) oko 20 časova. Sva tri ulaza televizije su bila od podneva blokirana. Ulazak u zgradu se nije dozvoljavao, dok su zaposleni mogli da izlaze.\nJeremić je na početku blokade rekao da neće biti nikakve krize i da će akcija proteći mirno.\n"Ne možete mi reći da ne postoji zainteresovanost građana Srbije za to šta ima da kaže Aleksandar Obradović iz Krušika, ne možete mi reći da ne zanima javnost Srbije šta ima da kaže o svom iskustvu Marija Lukić koja je preživela tešku traumu na radnom mestu. To ne možete čuti na Javnom servisu. Zbog toga se mi danas nalazimo ovde", poručio je Jeremić.\nJeremić je istakao i da nemaju nameru da ulaze u RTS, niti da traže da im se omogući gostovanje, kao i da ne zahtevaju kadrovske promene u javnom servisu.\nVuk Jeremić ispred RTS-a\nLideri SzS pojavili su se oko podneva sa transparentom na kome piše: EU biraj - Vučić ili demokratija. Ispred sva tri ulaza u RTS bilo je raspoređeno nekoliko desetina pristalica SzS, među kojima su bili i lideri ovog opozicionog bloka.\nNa glavnom ulazu zalepljeni su papiri sa natpisima "Istina o pokušaju ubistva novinara" sa slikom Milana Jovanovića, "Istina o aferi Krušik", "Istina o aferi Megatrend", "Istina o aferi helikopter", "Istina o ubistvu Olivera ivanovića", "Istina o plagijatu Siniše Malog", "Istina o zahtevima protesta 1od 5 miliona".\nVučić: Neće biti primene sile\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ranije je izjavio da garantuje da niko neće biti ugrožen.\n"Sačuvaćemo sve što je potrebno da se sačuva i gledaćemo da ne primenjujemo nikakvu silu, čak ni u skladu sa zakonom. Ja verujem da će sve da prođe demokratski. Ne verujem da jedna mala grupa ljudi može da pomisli da nešto ozbiljnije može da izazove nasiljem", rekao je Vučić, na konferenciji za novinare sa francuskom ministarkom odbrane, odgovarajući na pitanje novinarke RTS-a kako će država reagovati na blokadu javnog servisa.\nNačelnik Policijske uprave za Beograd Milan Stanić izjavio je prethodno da Savez za Srbiju nije "uredno", niti blagovremeno prijavio skup u petak (13. decembar) ispred zgrade RTS-a i da prilikom prijavljivanja organizatori nisu poštovali Zakon o javnom okupljanju. On je u pisanoj izjavi naveo da se skup ne smatra prijavljenim.\nOn je saopštio da je predsednik Izvršnog odbora Pokreta za preokret Milorad Bjedov 11. decembra Policijskoj stanici Palilula podneo prijavu za javno okupljanje aktivista Saveza za Srbiju 13. decembra ispred zgrade RTS, ispred sva tri ulaza, od 12 do 20 časova, ali da je policijska stanica istog dana uručila obaveštenje da prijava nije blagovremena jer nije podneta u zakonom propisanom roku, kao i da je nekompletna, jer ne sadrži potrebno i zakonom propisano.\nZašto SzS blokira RTS?\nPredsedavajući SzS Vuk Jeremić je dan ranije, u četvrtak, na konferenciji za novinare rekao da će "članovi organizacija koje čine SzS, aktivisti i građani" blokirati ulaze u RTS zbog toga što RTS, kako je rekao "osam godina blokira istinu".\nJeremić je istakao i da je to "blokada upozorenja" kako bi RTS-u poručili da "profesionalno treba da radi svoj posao".\nJeremić je rekao da se na RTS-u, na primer, ne mogu videti intervjui sa uzbunjivačem iz fabrike oružja "Krušik" Aleksandrom Obradovićem, kao ni sa Marijom Lukić koja je zbog seksualnog uznemiravanja tužila predsednika opštine Brus, sa novinarom kome je spaljena kuća Milanom Jovanovićem...\nJeremić je ranije rekao da će blokada biti mirna, ali da su "spremni na prisustvo batinaša, građanki koje će Srpska napredna stranka poslati da brani RTS i na "svaki trik i provokaciju koja će biti razmatrana u krugu Aleksandra Vučića, Vladimira Bebe Popovića, Željka Mitrovića i Dragana Vučićevića".\nOn je naveo da policija nije dala dozvolu za održavanje skupa, kao i da se u obrazloženju navodi da skup nije uredno prijavljen, odnosno nije prijavljen minimalno pet dana pre održavanja.\nJeremić je zbog toga upitao da li su "spontani protesti" građana protiv opozicije bili prijavljeni.\nTanja Fajon: Mediji treba i da rade profesionalno i da imaju uslove za rad\nU vreme održavanja blokade RTS-a, u jedan kilometar udaljenoj Skupštini Srbije održana je treća runde međustranačkog dijaloga vlasti i dela opozicije o izbornim uslovima, koji se održavaju uz posredstvo predstavnika Evropskog parlamenta.\nNa pitanje novinara da prokomentariše blokadu zgrade RTS-a, šefica delegacije u parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje EU Tanja Fajon je rekla da "građani imaju pravo da izađu na mirne demonstracije i da je to temelj svake demokratije", ali i da "mediji treba da rade profesionalno i da imaju uslove za profesionalni rad".\n"Bitno je da se ostvare uslovi za profesionalni rad novinara, a političari treba da podignu svoj glas protiv širenja mržnje putem medija i protiv lažnih vesti", rekla je Fajon.\nRTS: Neprihvatljivo i opasno iniciranje "talačke krize"\nRukovodstvo Radio-televizije Srbije ranije je saopštilo da je, kako su naveli, iniciranje 'talačke krize' u RTS-u neprihvatljivo i opasno.\n"Ko to radi ne treba da očekuje da će RTS da mu otvori prostor za promovisanje takvih političkih ideja, nasilničkog ponašanja i pozivanja na kršenje zakona", saopštio je RTS.\nČlan Upravnog odbora Radio-televizije Srbije Branko Radun ocenio je ranije da blokada RTS-a predstavlja direktan i jasan pritisak na sve medije.\n"To je nešto što bi bilo teško moguće u nekoj slobodnoj zapadnoj demokratiji, u nekim uređenim društvima, jer ne može niko da blokira rad institucija", rekao je Radun.\n"U poslednjih godinu dana zaposleni na RTS-u izloženi su pritiscima zbog kojih povremeno nisu u mogućnosti da svoj posao obavljaju na profesionalan način", stoji u saopštenju RTS-a.\n"Zaposleni na javnom servisu fizički se sprečavaju u obavljanju posla, a imovina RTS-a se oštećuje i uništava. Najdrastičniji primer je upad političkih aktivista u zgradu RTS-a 16. marta ove godine sa ciljem da se prekine redovan program i silom nametne uređivačka politika uneta sa ulice", dodaje se.\nReakcije novinarskih udruženja\nOvu blokadu Javnog servisa osudilo je Udruženje novinara Srbije, koje je nakon najave pozvalo SZS da odustane od te namere.\n"Svako ima pravo da izrazi neslaganje sa uređivačkom politikom bilo kog medija, ali nije prihvatljivo onemogućavanje rada novinara i drugih medijskih radnika, a naročito je neprihvatljivo izazivanje opasnosti od fizičkog napada na naše kolege", saopštio je UNS.\nPredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Željko Bodrožić kaže da "u potpunosti razume nezadovoljstvo i frustraciju opozicije", ali ističe da to ne može biti opravdanje za uznemiravanje novinara i sprečavanje da rade.\nPotpredsednica Vlade Srbije i članica Predsedništva SNS Zorana Mihajlović ranije je rekla da najava nove blokade RTS-a pokazuje da Savez za Srbiju nema šta da ponudi građanima, jer se umesto programom za vlast bore blokadama.\n"Kao što je u vreme dok je bio ministar svađao Srbiju sa svetom i susedima, tako i danas Vuk Jeremić pokušava da vrati Srbiju unazad, samo da bi bio na vlasti. Međutim, izbori se dobijaju rezultatima i programom, a ne blokadama, nasiljem, i pritiskom na medije i institucije", rekla je Mihajlovićeva.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin ranije je rekao da država mora zaštititi RTS od nasilja i da se "siledžije ne smeju nekažnjeno iživljavati na ljudima koji rade svoj posao".\nDodajući da kolege neće zaštititi RTS, Vulin je rekao da to mora da uradi država.\nRTS česta meta kritike opozicija\nRTS česta je meta kritike opozicije, nezadovoljne njenim izveštavanjem i kako tvrde, uskraćivanjem prostora za njih.\nZgrada Javnog servisa Srbije stanica je gotovo svakog građanskog protesta koji se subotom održavaju već godinu dana u glavnom gradu Srbije. Demonstranti uglavnom sa razglasa puštaju takozvani "alternativni dnevnik", ali imaju i akcije poput farbanja vrata u zgradu RTS-a roze bojom kako bi ih, kako navode, izjednačili sa vlastima bliskom privatnom televizijom Pink ili lepe nalepnice.\nPodsetimo, 16. marta 2019. godine demonstranti predvođeni čelnicima SzS ušli su u zgradu RTS-a i nekoliko sati proveli unutra tražeći da im se omogući gostovanje na javnoj televiziji. Tada je reagovala specijalna policijska jedinica Žandarmerija, koja je demonstrante izvela iz zgrade.\nTakođe, u subotu 30. novembra, pristalice opozicionog političkog pokreta Dveri blokirale su sva tri ulaza u zgradu Radio televizije Srbije (RTS) u Beogradu - iz Takovske i Aberdareve ulice, kao i tehnički ulaz, sa zahtevom da se sastanu sa urednikom i da im se omogući gostovanje u programu povodom godišnjice građanskih protesta "Jedan od pet miliona".\nBlokada je trajala dva sata, a okupljeni su se sami razišli.\nTekst je u celosti prenet sa sajta Radija Slobodna Evropa.\n"1 od 5 miliona": RTS u boji Pinka\nŽeljko Bodrožić: RTS prelazi crvenu liniju


Izabrana vlada APV, Mirović predsednik - Nova Borba\nIgot Mirović/ Foto: novosti.rs\nIzabrana vlada APV, Mirović predsednik\nMirovićev izbor na tu funkciju podržao je 81 poslanik od 113 prisutnih, 29 je bilo protiv, dva poslanika su bila uzdržana, a jedan poslanik nije glasao.\nKandidat Srpske napredne stranke i poslaničkog kluba "Aleksandar Vučić Srbija poobeđuje" za predsednika pokrajinske vlade Igor Mirović izabran je na tu funkciju.\nUoči glasanja o njegovom izboru na mesto predsednika pokrajinske vlade, Mirović je u obraćanju poslanicima rekao da se zahvaljuje svima i onima koji su najavili da će glasati za njegov izbor, ali i onima koji su rekli da to neće učiniti, jer, kako je kazao, dobro je čuti obe strane.\nNovi predsednik Pokrajinske vlade rekao je da danas neće odgovarati na pitanja koja su u svojim izlaganjima postavili poslanici, jer će, kako je kazao, za odgovore biti dosta prilike, jer će, kako je najvio, sa svojim saradnicima prisustvovati svakoj sednici skupštine.\nNa kraju obraćanja poslanicima, Mirović je detaljno predstavio biografije članova Pokrajinske vlade.\nSekretar za zdravstvo biće i Zoran Gojković, za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova Predrag Vuletić, za finansije Smiljka Jovanović, za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Ognjen Bjelić, za urbanizam i zaštitu životne sredine Vladimir Galić.\nVisoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost vodiće Zoran Milošević, energetiku, građevinarstvo i saobraćaj Nenad Grujić, sport i omladinu Vladimir Batez, a poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Vuk Radojević.\nPredsednik i članovi Pokrajinske vlade položili su zakletvu pred poslanicima vojvođanskog parlamenta.


Odštampaj stranicu - Povećane tarife mogu izazvati političku krizu na Kosmetu\nPolitika => Politika u Republici Srbiji => Temu započeo: Avarac 28 Januar 2019 - 07:23:10 pre podne\nNaslov: Povećane tarife mogu izazvati političku krizu na Kosmetu\nPoruka od: Avarac 28 Januar 2019 - 07:23:10 pre podne\nSada, dva meseca nakon povećanja carinskih tarifa za robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine, možemo sa sigurnošću reći da carine nisu opravdale nade koje su im nanesene. Ova mera je bila osmišljena da još jednom pokaže svima nezavisnost Kosova od Srbije, ali je zapravo samo pogoršala položaj Prištine i učinila je najslabijom u celoj desetogodišnjoj istoriji nezavisnosti.\nOvu slabost je potvrdio i predsednik Hašim Taći, koji je izjavio da nametnute carine ozbiljno ugrožavaju odnosima sa SAD. Pored toga, mediji Kosova u proteklih nekoliko dana aktivno raspravljaju o mogućoj ostavci premijera Ramuša Haradinaja kao glavnog krivca u ovoj situaciji. Na toj odluci insistiraju i predstavnici opozicione Demokratske stranke Kosova, koji su jedini za normalan bilateralni dijalog i normalizaciju odnosa bez redovnih ultimatuma. Ostavka može biti zaslužena mera za njega (osim zatvorne kazne od strane Tužilaštva Srbije za terorizam) jer je sada Kosovo pot pretnjom sankcija SAD-a, o kojima su zvanično obavešteni od strane Ministarstva spoljnih poslova SAD. Zahvaljujući samo jednoj odluci o spoljnoj politici, Priština je dobila punu političku krizu.\nMeđutim, glavna cilj uticaja uvedenih tarifa - ekonomija Severnog Kosova - gotovo da nije pao. Prema rećima predstavnika srpskih privrednika na Kosovu Radosa Petrovića police su pune, a vlasnici prodavnica i kupci ne osećaju nedostatak robe. Naravno, oni dolaze iz okoline zbog krijumčarenja, ali takvi postupci nisu uzrokovali poskupljenje koje su imali stanovnici albanskog dela Kosova, koji su prešli na prehrambene proizvode iz Evrope.\nMere za povećanje carine trebali da izazove ekonomsku reorganizaciju Severnog Kosova. Ako je ranije bilo u potpunosti fokusirano na Srbiju, onda bi nove tarife prouzrokovali glad proizvoda i potragu za novim dobavljačima. A pošto će svi njihovi skladišta se nalaze u Prištini, celokupna komercijalna aktivnost Srba bila bi u potpunosti u rukama Albanaca. Ali Kosovo je preživeo i učestvovao u masovnom krijumčarenju, a Hašim Taći je bio primoran da se okrene, pokušavajući istovremeno da ne bude pod sankcijama i da zadrži status kuo.


Bezbednosni aspekt pregovora Beograda i Prištine: Prva želja – teritorija da, ljudi ne – CfSP\nNikola Lunić 12/09/2021 Comments (0)\nU kontradiktornosti je stav većinske Srbije da celo Kosovo bude teritorijalno integrisano kao sastavni deo Srbije, ali isto tako da Albanci ne budu deo institucionalne vlasti. Takođe, Priština želi pun suverenitet nad teritorijom, ali ne želi da Srbima omogući da imaju bilo kakve poluge vlasti.\nProces normalizacije odnosa Beograda i Prištine očigledno je uslovljen posledicama na njihove domicilne političke ambijente. Tako nijedna strana ne želi da potpiše pojedinosti koje bi uticale na njihove političke rejtinge, a međunarodna zajednica i dalje toleriše takav populizam. Jedini zajednički cilj obema stranama je potpuna posvećenost integraciji u EU, što bi moglo poslužiti kao šargarepa ukoliko postoji i saglasnost samih članica EU.\nMeđutim, indikativno je odsustvo pro-EU entuzijazma na Zapadnom Balkanu zbog internih problema Brisela, ali i dugog procesa pristupanja bez konkretnih vremenskih rokova.\nPrimer Severne Makedonije pokazao je celom regionu da posvećenost i zanos evropskim vrednostima posustaje pred političkim populizmom i neispunjenim očekivanjima, a političke stranke lovaca na plen po pravilu pobeđuju ideološke stranke (prema podeli Maksa Vebera).\nNE/MOĆ EVROPSKE IDEJE: Osnovni spor normalizacije odnosa predstavlja oprečni pristup statusu, gde su suprotstavljeni stavovi u vezi samog priznanja. Ali uz priznanje, važan kontekst normalizacije je i teritorijalni spor o severnom delu Kosova, većinski naseljenog Srbima. Taj deo čini oko deset odsto teritorije Kosova koju su komunisti u periodu od 1958. do 1963. poklonili Autonomnoj pokrajini Kosovo i Metohiji, a sada predstavlja fokus obeju strana koje pokušavaju da u pregovorima ostvare što viši nivo suvereniteta.\nOno što je Beograd shvatio, a Priština još nije jeste šta predstavljaju evropske vrednosti koje bi trebalo da budu institucionalno inkorporirane u državni sistem.\nU kontradiktornosti je stav većinske Srbije da celo Kosovo bude teritorijalno integrisano kao sastavni deo Srbije, ali isto tako da Albanci ne budu deo institucionalne vlasti. To ne samo da nije održivo već je kompromitujuće u međunarodnoj zajednici, a posebno u procesu pristupanja EU.\nPriština želi pun suverenitet nad teritorijom, ali ne želi da Srbima omogući da imaju bilo kakve poluge vlasti. Osim kozmetičkog vokabulara o posvećenosti multietničnosti i zajedničkom suživotu, primer diplomatije Kosova dovoljno ilustruje tezu o netoleranciji – među više od 30 ambasadora i više od 30 generalnih konzula nije niti jedan Srbin.\nUprkos svim opstrukcijama u pregovorima, s posebnim naglaskom na povremenim i bespotrebnim incidentima i zapaljivom političkom vokabularu, jedina budućnost vidi se u punoj normalizaciji bilateralnih odnosa Beograda i Prištine i vidljivoj perspektivi integracije u EU. Samo na taj način će se zaustaviti depopulacija i obuzdati beznađe koje se neobuzdano širi, preko svih fizičkih i mentalnih granica Zapadnog Balkana. U suprotnom, EU može gledati kreiranje fasadnih egalitarizama na Zapadnom Balkanu koji će biti sinonimi nepravde i autokratije. Nadajmo se da ćemo svi zajedno prevazići opasnost društvene propasti u kojoj mladi osećaju sažaljenje prema učiteljima, a divljenje prema dilerima droge.\nGLAVA U PESKU: Međutim, bez obzira na napore međunarodne zajednice i eventualne bolne kompromise Beograda i Prištine, opravdano možemo sumnjati u održivost sveobuhvatne normalizacije odnosa jer je nepoverenje i bezbednosni antagonizam karakteristika balkanske savremenosti. Pored svih ekonomskih, energetskih, carinskih, prosvetnih i svih drugih pitanja važnih za normalan život stanovnika, bitno je obezbediti međusobno poverenje kroz vojnobezbednosni aneks sporazuma koji javnost zanemaruje, a eksperti potcenjuju. Iako se međusobno poverenje ne uspostavlja dekretom, dogovoreni bezbednosni aspekti normalizacije odnosa bi, uz supremaciju političkog sporazuma i kredibilne garancije međunarodne zajednice, mogli dovesti do partnerstva i dugoročno održivog sporazuma u svim ostalim oblastima saradnje.\nBez obzira na to da li je to većinskoj Srbiji prihvatljivo ili ne, ali Skupština Kosova je 18. oktobra 2018. odobrila transformaciju Kosovskih bezbednosnih snaga u Oružane snage Kosova u roku od 10 godina. Ne treba sumnjati da će se to i desiti uz podršku zemalja s kojima i Beograd ima bliske bilateralne odnose.\nVeć sada Priština ima osam akreditovanih izaslanika odbrane u svetu (Berlin, Pariz, Brisel, Vašington, London, Ankara, Tirana i Zagreb) koji sa uniformom i činom predstavljaju Oružane snage. Zabijali mi glavu u pesak ili verovali populističkom vokabularu i često utopijskim međunarodnim pravnim normama, realno je očekivati da se neka vrsta Oružanih snaga na Kosovu i formira uz finansijsku i savetničku podršku pojedinih moćnih zemalja. Jedino što Srbija sebi nikako ne sme dozvoliti jeste rat jer bi svaki eventualni sukob bio izgubljen budući da nismo kreirali saveznike i da i dalje verujemo u zabludu o vojnoj neutralnosti.\nAlternativa koja preostaje jeste da sa Oružanim snagama Kosova kreiramo svojevrsno partnerstvo u odgovoru na savremene i buduće bezbednosne izazove, rizike i pretnje. S obzirom na turbulentnu prošlost i konfliktnu sadašnjost, trenutno je teško poverovati u mogućnost partnerstva. Ali ukoliko se na kraju procesa ipak dođe do političkog sporazuma koji je osnova normalizacije, onda bi obe strane morale učiniti i dodatni napor da kroz aneks bezbednosnog sporazuma kreiraju začetak poverenja koje je sada nezamislivo.\nSARADNJA UMESTO NIŠANA: Zato treba naglasiti da takav bezbednosni sporazum treba inkorporirati kao deo eventualnog političkog dogovora i ne treba ga odgađati jer propuštena prilika može generisati posvećenog neprijatelja umesto potencijalnog partnera.\nTakav potencijalni bezbednosni sporazum mogao bi obuhvatiti ograničenje brojnog sastava Oružanih snaga Kosova, uvođenje komunitarističkog sistema kvota za brojni sastav, kao i za značajne funkcije, nemogućnost razvoja određenih borbenih sposobnosti, ograničenje kalibra borbenih sistema, uspostavljanje mehanizama recipročne kontrole naoružanja, razvijanje saradnje obaveštajno-bezbednosnih službi. Dogovorena ograničenja mogla bi se primenjivati i za sve strane trupe stacionirane na Kosovu sve dok Srbija bude posvećena svom vojno neutralnom statusu.\nTreba naglasiti da sistem kvota ili nacionalni ključ nije idealan za neko društvo jer jednostavno ne obezbeđuje najviši kvalitet, ali u situaciji kad je izgradnja međusobnog poverenja prioritet, to predstavlja jedino moguće rešenje. Ukoliko bi Srbi bili na značajnim funkcijama u vojsci i državnom aparatu, onda bi i percepcija poverenja mogla da se menja i da se polako uspostavlja partnerstvo. Jedini preduslov bio bi usaglašeni politički dogovor koji bi uz bezbednosne garancije definitivno imao dugoročnu održivost.\nI bez obzira na zavodljivi populizam koji po pravilu koketira s ratobornim vokabularom, kao i opasnost da se ova ideja okarakteriše kao veleizdaja, dugoročni interes Srbije jeste da u regionu ima pouzdane i predvidljive partnere. Oružane snage Kosova sa oko 15 odsto Srba koji bi bili i na nekim od komandnih funkcija, te ograničenim borbenim sposobnostima, hipotetički bi mogle da postanu partner i Srbije i Albanije.\nUkoliko ne kreiramo takvu situaciju, alternativa je dugoročno nepoverenje, intenzivan obaveštajni i hibridni sukob, ali i neodrživo finansijsko ulaganje obe strane u odbrambene sposobnosti. O perspektivi mladih ne treba trošiti reči – oni će otići tamo gde je osmeh u njihovom okruženju.\nPrevious Meka moć, tvrda demokratija\nNext Security aspect of Belgrade-Pristina negotiations: The first wish – territory yes, people no


Putin naložio vladi: Rampa na rast cena – NovostiDana.rs\nPutin naložio vladi: Rampa na rast cena\nMOSKVA – Ruski predsednik Vladimir Putin apelovao je danas na vladu da iskoristi sve tržišne instrumente kako bi ograničila rast cena, javlja ruska agencija Tas.\n„U toku je neosnovano, iskreno govoreći, spekulativno povećanje cena proizvoda, robe i usluga, što dovodo do pada životnog standarda. Potrebno je da iskoristimo sva raspoloživa tržišna sredstva kako bismo ograničili povećanje cena, kao i da proširimo zastupljenost jeftinijih, ali visoko kvalitetnih domaćih proizvoda“, rekao je Putin na sastanku sa članovima vlade.\nRuski predsednik je, takođe, dao zadatak vladi da vrati domaću ekonomiju na stabilnu stopu privrednog rasta.\n„Najvažniji zadatak vlade je da vrati rusku ekonomiju na stabilnu stopu rasta. Moramo biti spremni na činjenicu da period niskih cena sirovina, kao i spoljnih ograničenja, može biti produžen“, naveo je on.\nPrema njegovim rečima, članovi vlade moraju da osiguraju nesmetanu implementaciju planova za pružanje podrške industrijskim granama koje su u rizičnoj zoni.\n„U više navrata smo razgovarali o tome – to su automobilska industrija, sektor železničkog inženjeringa, laka industrija i građevinska industrija“, izjavio je Putin.


“Vrtić za sve” - Arilje\nü Bolji kvalitet usluga i uključivanje predškolske dece u process obrazovanja i vaspitanja, uz odgovorne i transparentne usluge lokalne samouprave.\nü Kvalitetno obrazovanje i vaspitanje za sve, u skladu sa standardima i potrebama zajednice.\n☞Unapređeni stručni kapaciteti zaposlenih u Predškolskoj ustanovi za efikasniji i kvalitetniji rad.\n☞Obezbeđeni prostorni i tehnički uslovi za smeštaj svih zainteresovanih korisnika za usluge Predškolske ustanove.\n☞Ostvareno partnerstvo lokalne samouprave i NVO “Impuls” u uključivanju dece sa posebnim potrebama u aktivnosti Vrtića.


19-10-2021 21:01 Izdvojeno Srbija Politika\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žosep Borelj upoznat je sa namerom Prištine da nastavi sa akcijama koje su viđene 13. oktobra.\nZamenik premijera Besnik Bisljimi u razgovoru sa visokim predstavnikom EU za spoljnu politiku i bezbednost Žosepom Boreljom najavio je da će, nakon lokalnih izbora na Kosovu, "kosovska vlada nastaviti sa akcijama" koje su viđene 13. oktobra, kada je specijalna kosovska policija ušla u severnu Kosovsku Mitrovicu i Zvečan.\nDo pomenutog razgovora je došlo na sam dan incidenta – 13. oktobra, a Bisljimi je tada naveo da će "kosovska vlada nastaviti sa borbom protiv kriminala na celoj teritoriji Kosova".\nPodsećanja radi, tog dana je teško ranjen Srećko Sofronijević, a kosovska policija je, pored suzavca i šok bombi, koristila i bojevu municiju, kada je i ranjen srpski mladić iz Zvečana koji je iz KBC Kosovska Mitrovica prebačen u Urgentni centar u Beogradu.\nZbog toga se tada oglasio i sam Borelj, koji je poručio "da odmah moraju da se prekinu nasilni incidenti na severu Kosova i naveo da sva otvorena pitanja moraju da se rešavaju kroz dijalog".\n"Nasilni incidenti na severu Kosova moraju odmah da se prekinu. Jednostrane i nekoordinirane akcije koje ugrožavaju stabilnost su neprihvatljive. Sva otvorena pitanja moraju da se rešavaju kroz dijalog kojim posredovanje EU. U kontaktu smo sa Beogradom i Prištinom", napisao je Borelj na Tviteru. Šef diplomatije EU se i juče oglasio, izjavivši da je predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Kosova Aljbina Kurtija pozvao da se nakon podignutih tenzija "vrate u situaciju u kojoj je moguć nastavak dijaloga u Briselu".\nMože li Republiks Srpska da vrati nadležnosti, saznajte OVDE.\nBRUTALNA PREBIJANJA SNIMALI KAMERAMA: Kako je ROSU sejala strah po severu Kosova i koga je sve stavila na spisak za hapšenje


Ђоковић у карантину чека одлуку суда на жалбу\nHomeSportĐoković u karantinu čeka odluku suda na žalbu\n06/01/2022Redakcija BALKAN TVSport, Vesti, za slajder0\nSaslušanje povodom žalbe Novaka Đokovićeve na ukidanje vize za ulazak u Australiju, zakazano je za 16 časova po lokalnom vremenu, odnosno 06.00 časova ujutru po našem vremenu, u Federalnom okružnom i porodičnom sudu, prema sudskim dokumentima, javlja Rojters.\nSvetskom teniseru broj jedan Novaku Đokoviću je odbijen ulazak u Australiju usred „bure protesta“ zbog odluke da mu se odobri medicinsko izuzeće od vakcinacije protiv kovida-19 za učešće na Australijan openu, navodi agencija.\nĐoković je prevezen u jedan hotelski karantin u Melburnu nakon što je tokom noći bio zadržan na gradskom aerodromu, a rečeno mu je da će kasnije danas morati da napusti zemlju, naveo je za Rojters jedan izvor blizak turniru.\nOva saga, podstaknuta zadobijanjem političkih poena na domaćem terenu u vezi sa načinom na koji se zemlja nosi sa rekordnim porastom novih infekcija kovida-19, izazvala je, kako navodi Rojters, međunarodni incident sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem koji tvrdi da je Đoković pretrpeo maltretiranje.\nAustralijski premijer Skot Morison je rekao da je upoznat sa time da je srpska ambasada u Kanberi „iznela primedbe“ i demantovao je tvrdnje o maltretiranju.\nRužić: Od ponedeljka nastava na daljinu u srednjim školama u Vojvodini


Šarović je posle sastanka Koordinacionog odbora SDS iz Izborne jedinice četiri u Brodu ocenio da su sazrele prilike za povratak SDS, što, prema njegovim rečima, garantuju nova imena na političkoj sceni, prenosi Srpskainfo.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da “nagomilani problemi u lokalnoj zajednici daju šansu SDS”, kao i da je uveren da će lokalni izbori biti održani u novembru. Sa potrebom osnivanja anketnog odbora za javne nabavke danas se saglasio i predsednik SDS, jer smatra da je “vanredno stanje iskorišteno na trošenje na nezakonit način”.\nŠarović je pomenuo i događaje u Prijedoru uz ocenu da se poseže za merama, kao što su smene u školama i drugim ustanovama, a to ne bi trebalo.\nSastanku u Brodu prisustvovali su i zamenik predsednika SDS Rado Savić, te generalni sekretar stranke Zoran Latinović.


Petina graðana Srbije siroma¹no - Ekonomija - Portal farmaceuta\nTopic: Petina graðana Srbije siroma¹no\nAuthor Topic: Petina graðana Srbije siroma¹no (Read 2876 times)\nPetina graðana Srbije siroma¹no\n« on: 17-10-2007, 14:48:05 »\nNajmanje devet odsto stanovni¹tva Srbije ¾ivi ispod granice siroma¹tva, dok 20 odsto spada u kategoriju siroma¹nih, rekla je koordinatorka za odnose sa donatorima u organizaciji "Banka hrane" Mira Anðeliæ, povodom Meðunarodnog dana borbe protiv siroma¹tva.\nOna je istakla da je siroma¹tvo kompleksan problem, koji pored nedovoljnih prihoda za zadovoljenje ¾ivotnih potreba, podrazumeva i nemoguænost zapo¹ljavanja, obrazovanja, ostvarenja socijalne i zdravstvene za¹tite, kao i nepostojanje stambenih uslova. Anðeliæeva je istakla da se Srbija, meðu 118 zemalja na kojima je ispitivan nivo siroma¹tva, nalazi na 23. mestu, ¹to je lo¹ije nego u Makedoniji, Rumuniji i Hrvatskoj, a za nijansu bolje nego u BiH i Albaniji. Prema njenim reèima, svaki sedmi stanovnik u svetu je gladan, ¹to èini 854 miliona ljudi.\nNajsironma¹nije stanovno¹tvo u Srbiji je ono koje potièe iz ruralnog kraja, sa niskim stepenom obrazovnog nivoa, tu spadaju deca i starci, kao i porodice sa pet i vi¹e èlanova. U centralnoj Srbiji je ¹iroma¹no 10,7 odsto stanovni¹tva, u Vojvodini 8,7 odsto, kao i 4,3 odsto Beograðana.\nPrema njenim reèima, oko 700.000 ljudi u Srbiji ¾ivi ispod granice siroma¹tva, od toga 145.000 dobija socijalnu pomoæ, a 555.000 prima samo jednokratnu pomoæ.\nAnðeliæeva je rekla da æe predstavnici "Banka hrane-Beograd" 20. oktobra organizovati u "Tempovim" objektima na Vilinim vodama i kod Kvanta¹a akciju u kojoj æe graðani imati priliku da kupe osnovne ¾ivotne namirnice i za siroma¹ne. "Banka hrane-Beograd" je nestranaèka, nevladina i neprofitna oganizacija, èija je delatnost prikupljanje industrijskih, poljoprivrednih i trgovinskih proizvoda od donatora i njihovo distribuiranje siroma¹nima. Sakupljene namirnica namenjeno je za 32 raseljene porodice iz kolektivnog centra "Crnotravac" na Banjici, kao i za 98 socijalno ugro¾enih porodica u ©apcu, istakla je ona. "Banka hrane" je od marta organizovala niz akcija u kojima su "Koka Kola", "Donkafe", "Agro¾iv", "Mikronet" i druge firme dale hranu i sredstva za najsiroma¹nije graðane, navela je ona.\nTadiæ: Siroma¹ni su predmet pa¾nje u narednim godinama\nAutor: Beta |\nPredsednik Srbije Boris Tadiæ izjavio je danas da se protiv siroma¹tva treba boriti dono¹enjem zakona, otklanjanjem blokada za razvoj, novim investicijama u infrastrukturu i otvaranjem radnih mesta.\nPovodom Svetskog dana borbe protiv siroma¹tva, Tadiæ je agenciji Beta izjavio da su siroma¹ni predmet pa¾nje i u narednim godinama i da je neophodno re¹avati probleme onih graðana koji su bespomoæni, a to su pre svega deca, stariji i invalidi.\nTadiæ je istakao da su ciljevi Strategije za borbu protiv siroma¹tva iz 2003. godine podsticanje zapo¹ljavanja i odr¾ivog razvoja, kao i voðenje socijalno odgovorne politike.\n"Potrebno je da podstièemo otvaranje novih malih i srednjih preduzeæa koja zapo¹ljavaju stanovni¹tvo po dubini", rekao je on.\nTadiæ je ocenio da nije dovoljno obezbediti samo prisustvo moænih i znaèajnih kompanija, na primer u oblasti novih tehnologija, veæ i zapo¹ljavanje u tekstilnoj i obuæarskoj industriji, proizvodnji autodelova, ¹to je znaèajno za masovno zapo¹ljavanje ljudi po dubini dru¹tva.\nUz to je, kako je istakao, neophodno voditi raèuna o ravnomernom regionalnom razvoju i investicijama u jug i istok dr¾ave koji su sada veoma nerazvijeni.\n"Da bi se to desilo, mora da se razvija infrastruktura i zato hitno moramo zavr¹iri koridore, obnoviti ¾eleznicu i modernizovati puteve", rekao je on i podsetio da Srbija ima najvi¹i stepen nezaposlenosti u Evropi, iako istovremeno ima privredni rast i podizanje ¾ivotnog standarda.\nIstièuæi da Srbija mora da brine o onima koji to ne mogu sami, Tadiæ je ocenio da je izuzetno va¾no da imamo Strategiju borbe protiv siroma¹tva, koja je u skladu sa milenijumskim ciljevima UN od 2000. godine.\n"Srbija je preuzela svoj deo odgovornosti dono¹enjem tog dokumenta", rekao je Tadiæ i istakao da borba protiv siroma¹tva podrazumeva i usvajanje èitavog niza zakona u Skup¹tini Srbije koji treba da obezbede nove investicije, a ne da ih blokiraju.\nPrema njegovim reèima, procesi moraju da se otkoèe, jer i u samom Beogradu koji je nainteresantniji za investicije postoje mnoge blokade za razvoj, a kamoli u ostalim delovima Srbije.\n"Neophodno je da donosimo mere odgovorne socijalne politike koja obzbeðuje najte¾im socijalnim sluèajevima da ipak stanu na noge i da sastave kraj sa krajem, da im poslednji dani u meseci ne izgledaju kao noæna mora", istakao je Tadiæ.\nPredsednik Srbije je rekao da se izgradnjom novih puteva "borimo da obezbedimo koru hleba za one koji su najsiroma¹niji", jer æe ukupno dru¹tvo na kraju imati koristi od modernizacije ¾eleznica i infrastrukture.\nOtvaranje novih radnih mesta i ostarivanje novih profita na kraju koristi i najsiroma¹nijima, rekao je on.\nTadiæ je najavio da æe vrlo brzo izaæi sa nekoliko ekonomskih mera i jasnih pravaca razvoja u narednih pet plus pet godina i istakao da je veoma va¾no da za njihovo sprovoðenje dobije podr¹ku graðana.\n"Va¾no je da dobijem podr¹ku za sprovoðenje tih mera, jer sam ubeðen da upravo taj plan na kraju graðanima donosi bolji ¾ivot", rekao je Tadiæ.\nLjajiæ: Iskoreniæemo siroma¹tvo\nBeograd -- Rasim Ljajiæ izjavio danas da iskorenjivanje siroma¹tva u Srbiji zavisi od procesa pribli¾avanja dr¾ave Evropskoj uniji.\nPored pribli¾avanja EU, kao faktore smanjenja siroma¹tva, Ljajiæ je naveo strane investicije i jaèanje domaæih ekonomskih i privrednih potencijala. "Borba protiv siroma¹tva ne mo¾e biti posao samo jednog ministarstva, to mora biti strategija cele Vlade Srbije", rekao je ministar za rad i socijalnu politiku novinarima u Beogradu.\nOn je naveo da u Srbiji 48.000 porodica, sa oko 130.000 dece, prima materijalno obezbeðenje. Deèiji dodatak isplaæuje se za oko 400.000 dece u Srbiji.\n"To su sredstva koje Ministarstvo rada i socijalne politike mo¾e da pru¾i. Mi nastojimo da ovim merama koliko je u na¹oj moæi smanjimo siroma¹tvo i ubla¾imo njegove posledice kod najmlaðe kategorije stanovni¹tva", kazao je Ljajiæ.\nPrema podacima UNICEF-a, u Srbiji oko 200.000 dece ¾ivi ispod granice siroma¹tva, dok je 400.000 dece na neki naèin pogoðeno siroma¹tvom.\nOko 150.000 dece u Srbiji je neuhranjeno, dok je jedna treæina dece pred¹kolskog uzrasta anemièna.\n“Oko 150.000 dece siroma¹no”\nBeograd -- Treæina dece u Srbiji na razlièite naèine je pogoðena siroma¹tvom, pi¹e u Izve¹taju o primeni Konvencije o pravima dece u Srbiji.\nSaradnik Centra za prava deteta Marija Petroviæ rekla je da oko 150.000 dece u Srbiji ¾ivi ispod granice siroma¹tva, a isti toliki broj je u opasnosti da preðe u tu kategoriju. Ona je navela da je svega 30 odsto dece u Srbiji ukljuèeno u pred¹kolsko obrazovanje i da samo devet odsto najsiroma¹nijih pohaða vrtiæe.\n"Alarmantno je i to ¹to dve treæine dece sa smetnjama u razvoju ne pohaða ¹kolu", rekla je Petroviæ i dodala da zabrinjava i èinjenica da samo 13 odsto devojèica zavr¹i srednju ¹kolu.\nOna je ukazala da je obrazovanje u Srbiji nekvalitetno, da su izdvajanja za obrazovanje najni¾a u Evropi, da ne postoji efikasan sistem za¹tite protiv nasilja i eksploatacije dece, da zdravstveni\nsistem nije prilagoðen deci, kao i da nisu transparentna izdavanja iz bud¾eta za najmlaðu populaciju.\nPetroviæ je ocenila da je zbog toga neophodno usvojiti zakon o deci, op¹ti zakon za za¹titu od diskriminacije, kao i zakon o za¹titniku prava deteta.\nPredstavnik Dru¹tva za za¹titu i unapreðenje mentalnog zdravlja dece i omladine Sa¹a Stefanoviæ naveo je da 77 odsto roditelja verbalno ili fizièki zlostavlja svoju decu i da je veliki broj dece sa smetnjama u razvoju u ustanovama socijalne za¹tite, a ne u porodici.\n"Dete ima pravo na dr¾avljanstvo, ali u na¹oj zemlji postoje deca bez dr¾avljanstva, imena... Oni su van sistema sa svim negativnim posledicama na ostvarivanje svojih prava, kao ¹to su pravo na zdravstvenu za¹titu i obrazovanje", rekao je Stefanoviæ.\nIzve¹taj o primeni Konvencije o pravima deteta u Srbiji pripremila je Koalicija nevladinih organizacija pod koordinacijom Centra za prava deteta.\nPredsednica Centra za prava deteta Ivane Stevanoviæ rekla je da je Srbija prvi put predala izve¹taj nadzornom telu koje zaseda u ®enevi i da æe ga braniti 27. i 28. maja pred Komitetom za prava deteta.\nU procesu izve¹tavanja o stanju prava dece u Srbiji uèestvovali su i osnovci i srednjo¹kolci u Srbiji, okupljeni u Koaliciju dece i mladih, koji su takoðe poèetkom februara predstavili svoj izve¹taj u ®enevi.\nIzve¹taju je prethodio upitnik, sproveden na uzorku od 1.132 dece proseène starosti 15 godina, iz 20 gradova u Srbiji.\nPredstavnik Koalicije dece i mladih Vukan Markoviæ rekao je da su rezultati upitnika pokazali da su devojèicama u Srbiji najva¾nija prava na fizièku, seksualnu i psihièku za¹titu, a deèacima bezbednost i za¹tita od uèe¹æa u ratu.\nPrema njegovim reèima, deca smatraju da dr¾ava ¹titi prava koja su njima nebitna, dok ne uspeva najbolje da za¹titi prava koja su im va¾na, poput fizièke za¹tite.\n155.000 dece ¾ivi u siroma¹tvu\nBeograd -- U Srbiji oko 155.000 dece ¾ivi u te¹kom siroma¹tvu, dok je jo¹ toliko njih na ivici siroma¹tva, rekao je ministar rada i socijalne politike Rasim Ljajiæ.\n"Prema evidenciji centara za socijalni rad, oko 161.000 dece koristi razlièite vrste socijalnih usluga", kazao je Ljajiæ na konferenciji za novinare povodom Deèje nedelje koja se obele¾ava od 6. do 12. oktobra.\nPrema reèima ministra za rad, u najte¾em polo¾aju su deca iz izbeglièkih i romskih porodica.\n"Èak 60 odsto dece iz romske populacije ¾ivi u nehigijenskim naseljima, 20 odsto zaostaje u rastu, dok 46 odsto nema obrok svakog dana", naveo je Ljajiæ.\nKao veliki problem Ljajiæ je naveo i èestu pojavu nasilja usmerenog ka deci, ukazujuæi da je tokom 2007. godine registrovano 1.640 sluèajeva nasilja razlièite vrste - emotivnog, fizièkog i zanemarivanja dece.\nOn je istakao da Srbija treba da uskladi svoju zakonsku regulativu sa meðunarodnim standardima i najavio dono¹enje triju novih zakona koji bi trebalo da unaprede polo¾aj dece.\nPrema njegovim reèima, Ministarstvo rada i socijalne politike veæ je pripremilo zakon o deèjem ombudsmanu i op¹ti antidiskriminacioni zakon, koje bi Vlada Srbije trebalo da usvoji u oktobru i prosledi Skup¹tini na usvajanje.\nOn je najavio da æe tokom 2009. godine biti usvojen i novi zakon o socijalnoj za¹titi.\nDirektorka UNICEF-a za Srbiju Judita Rajhenberg istakla je da Srbija mora da ubrza reforme kako bi unapredila polo¾aj dece i odredi adekvatan bud¾et za tu namenu.\n"Diskriminacija mora da postane neprihvatljiva. Ne postoji izgovor zbog kojeg i jedno jedino dete sme da bude izlo¾eno diskriminaciji, bilo da se radi o deci nacionalnih manjina, deci sa posebnim potrebama ili deci iz siroma¹nih udaljenih sredina", poruèila je ona.\nPredsednik organizacije Prijatelji dece Srbije Ljubivoje R¹umoviæ istakao je da su deca od "strate¹ke va¾nosti" za svaku dr¾avu i da zbog toga zaslu¾uju posebnu brigu i pa¾nju.\n"Deca ¾ive u potpunom haosu. Problem sa ud¾benicima, nasilje u ¹kolama, sve to treba da nas tangira i da nas se tièe", kazao je R¹umoviæ.\n« Last Edit: 06-10-2008, 14:20:07 by Bred »


Majka zbog protesta optužena za nasilničko ponašanje - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Majka zbog protesta optužena za nasilničko ponašanje\nZorica Rađenović, čiju je ćerku Ninu usmrtio bahati vozač, pozvana u policijsku stanicu u Petrovaradinu\nR. Balać25.10.2021. 14:48\nPorodica Rađenović, rođaci i brojne komšije i građani organizovali su blokadu Preradovićeve ulice na mestu gde je nastradala Nina i zahtevali da policija i tužilaštvo sprovedu poštenu istragu. Protestovali su, istovremeno, zbog toga što osumnjičenom za saobraćajnu nesreću nije određen pritvor.\n„Pošto nije jasno kakvo je “nasilničko ponašanje” u pitanju, ne možemo da se ne zapitamo da li je to odmazda ovog sistema prema majci tragično nastradale Nine zato što je pravdu za svoju ćerku, ali i za sve ostale žrtve bahatih vozača, i to pošto su institucije zakazale, tražila na ulici“, saopštio je Pokret 1 od 5 miliona.\nNakon što su iscrpeli sva pravna sredstva, uz podršku komšija i prijatelja počeli proteste “Pravda za Ninu” i blokadu ulice u kojoj je Nina nastradala.\nNinin otac je više puta javno govorio da oni samo žele da saznaju istinu o nesreći u kojoj su izgubili njihovu Ninu, te da porodica već nekoliko meseci živi u mraku jer su mnoge stvari ostale nerazjašnjene. Sumnjaju i da je bilo više propusta u dosadašnjem postupku.\nTek nakon mnogo molbi upućenih tužilaštvu, sudu i policiji da rade po zakonu, nakon što su ostali bez odgovora i nakon što su im vrata takozvanih institucija ostala zatvorena, pravdu su potražili protestujući u više navrata na mestu gde im je ćerka nastradala.\nTokom jednog protesta, građani su blokirali automobil u kojem su prepoznali zamenicu javnog tužioca i nisu joj dozvolili da se udalji. Ona je potom zatražila pomoć policajaca koji su učestvovali u obezbeđenju protesta.\nNovosadski odbor Pokreta “1 od 5 miliona” pozvao je tužilaštvo i policiju da odbaci prijavu protiv Zorice Rađenović navodeći da je bila primorana da pravdu traži na ulici. „Elementi krivičnog dela treba da se traže na drugoj stani, a ne kod oštećenih. Prestanite da od žrtava pravite okrivljene“, poručili su u Pokretu „1 od 5 miliona“.\nnasilnicko ponasanjePredistražni postupaksaslušanjeZorica RađenovićNovi Sad\nKragujevac: Odbrnici raspravljaju o budžetu u petak\nDragan Kleut: Kuća i zemlja brane se na blokadi\nMeđu građanima na blokadi puteva u Srbiji, zbog neslaganja da se menjaju zakoni o referendumu i eksproprijaciji, našli su se poljoprivrednici poručujući da će među prvima osetiti posledice loših zakonskih predloga.\nPrelević:Ne može predsednik da odlučuje da li će biti policije na protestima, nije za to ovlašćen\nAdvokat Božo Prelević izjavio je danas da predsednik države...\nSSP: Vesić obmanjuje javnost izjavom da je autoprevoznicima plaćena naknada štete zbog protesta\nStranka slobode i pravde (SSP) saopštila je danas da...


Fazno primjenjivati Zakon o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga | Privredna komora Crne Gore\nCrnogorski privrednici traže da se implementacija Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga spovodi fazno te da pojedine kompanije budu izuzete iz njegove primjene. Privredna komora će prema aktuelnoj Vladi inicirati izmjene ovog zakona, kako bi se definisali novi rokovi njegove fazne primjene, saopšteno je na sastanku koji je organizovan 16. oktobra 2020. godine, u čijem radu su učestvovali predstavnici Ministarstva finansija, Poreske uprave i kompanija.\nZakon o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga je usvojen u avgustu 2019, a izmijenjen je krajem te godine kako bi njegova primjena počela 1. januara 2021. godine.\n- Poslovna zajednica u potpunosti podržava novi Zakon o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga, jer on doprinosi povećanju poreskih prihoda, smanjenju sive ekonomije i fiskalnog opreterećenja privrede. Privredna komora je na prvoj liniji borbe protiv sive ekonomije – rekao je predsjednik Komore Vlastimir Golubović.\nOn je kazao da su privrednici tokom brojnih sastanaka sa predstavnicima nadležnih institucija ukazali da je neophodan duži testni period za primjenu pomenutog akta, kao i refundacija dijela troškova za tzv. mala preduzeća, za koja će implementacija rešenja iz Zakona predstavljati značajno finansijsko opterećenje. Aktuelna situacija uzrokovana pandemijom Covid-19, otežala je ekonomske tokove i uslove za primjenu ovako značajnog akta.\nPredstavnici sektora telekomunikacija, energetike, trgovine, turizma i komunalne privrede su saglasni u podršci Zakonu, ali i ocjeni da je neophodna njegova fazna implementacija.\nDirektor Poreske uprave Miomir M. Mugoša je zahvalio poslovnoj zajednici što uvažava napore ove institucije za unapređenje fiskalnog sistema u Crnoj Gori, čemu je umnogome doprinijela otvorena komunikacija sa kompanijama.\n- Zakon o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga je najvažniji projekat u Crnoj Gori. Očekujemo značajne benefite od njegove implementacije, ali jednako dijelimo mišljenje predstavnika privrede da je potrebna zajednička procjena o tome da li je važno da se sa primjenom po svaku cijenu počne 1. januara 2021. Vrijeme nije idealno, ali i da jeste, implementacija ovog zakona je zahtjevan proces i nemamo pravo na grešku – rekao je Mugoša.\nNaglašava da je njegov i stav Poreske uprave da su zahtjevi privrednika objektivni, s obzirom na izazovne ekonomske i zdravstvene uslove, te da treba razmotriti datum početka primjene Zakona i faznu implementaciju.\n- Treba dobro sagledati šta da se uradi. Fazna primjena Zakona omogućila bi svim učesnicima da ga kvalitetnije primjenjuju, a do tada vrijeme treba iskoristiti za prilagođavanje softverskih rješenja, kazao je Mugoša.\nBiljana Peranović, generalna direktorica Direktorata za poreski i carinski sistem Ministarstva finansija, je ukazala na izuzetno značajne i brojne aktivnosti koje su realizovali da bi se omogućila primjena Zakona od 1. januara 2021. godine. Naglasila je da se ovaj projekat finalizuje uz podršku Svjetske banke i Evropske komisije kojima je predočeno da će primjena Zakona otpočeti navedenog datuma.\nPredsjednik Komore Golubović izrazio je uvjerenje da će ove značajne međunarodne instuitucije imati razumijevanja za eventualno odlaganje primjene imajući u vidu cjelokupnu društvenu situaciju izazvanu pandemijom Covid-19.\nIvona Perazić iz Crnogorskog Telekoma, saopštila je stav telekomunikacionih kompanija koje su se obratile Privrednoj komori ukazujući na neophodnost da se sa fiskalizacijom gotovinskih računa počne od 1. aprila 2021. godine, a bezgotovinskih od 1. oktobra, imajući u vidu da Crna Gora kod posljednjih ne može koristiti iskustva iz okruženja.\nNikola Jovanović, Jugopetrol, istakao je benefite novog zakona u smislu smanjenja „papirnog poslovanja“ ali je takođe ukazao na neophodnost odlaganja njegove primjene kako bi se ona što kvalitetnije realizovala. Kao jedan od problema on, ali i drugi učesnici u raspravi, su istakli da su njihovi provajderi softvera za fiskalizaciju najčešće strane kompanije, pa je neohodno da se najprije registruju u Crnoj Gori. Naveo je da je testni period sistema prekratak i da se mora produžiti.\nRanko Radović, EPCG, kazao je da ova kompanija dostavlja više od 400.000 računa do 15. u mjesecu te da bi nove obaveze po zakonu o fiskalizaciji uticale da se taj rok ne ispoštuje. Kašnjenje računa moglo bi da dovede do smanjenja naplate električne energije. Predlažu da se iz obaveze primjene ovog zakona izuzmu preduzeća koja promet ostvaruju putem mjernih instrumenata, što je praksa u Srbiji, Hrvatskoj i Sjevernoj Makedoniji.\nSlične zahtjeve ima i komunalna privreda. Prema riječima Filipa Makrida, predsjednika Odbora udruženja komunalne privrede Komore, veliki broj vodovodnih preduzeća traži odlaganje primjene ovog zakona, odnosno da budu izuzeti iz nje. Smatra da je neophodno da testni period traje makar šest mjeseci kako bi se ovaj kompleksni posao kvalitetno uradio.\nJovan Lekić, predsjednik OU trgovine, ukazao je na afirmativan stav ovog sektora prema novom zakonu u cilju suzbijanja sive ekonomije, uz ocjenu da su najveći trgovinski sistemi spremni za njegovu primjenu. Smatra da je neophodno pružiti finansijsku podršku manjim trgovinama kako bi se omogućilo da posluju po novom zakonu. Prema njegovim riječima, ključno pitanje je fiskalizacija distribucije, jer je riječ o složenom pristupu za koji nema uporednih iskustava iz okruženja. On smatra da je potrebno da fiskalizacija u budućem periodu obuhvati i ulazne fakture, a ne samo izlazne kao što je sada slučaj.\nI predstavnica Montenegrostarsa, Mirjana Pribilović je ukazala na problem prijavljivanja inostranih softverskih kuća koje im obezbjeđuju programe za fiskalizaciju, te upitala da li se njihova kompanija može za to registrovati kao vlasnik softvera, na šta je dobila pozitivan odgovor.\nSuada Mrkulić, iz kompanije Stadion, ukazala je na izazove koje primjena Zakon donosi kompanijama, u smislu kreiranja PDV prijave, jer se u fiskalizaciju ne uključuje ulazni porez na dodatu vrijednost i periodični povrat robe. Dijeleći stanovište sa drugim učesnicima u raspravi, ona je takođe apelovala na odlaganje početka primjene Zakona i faznu implementaciju.\nPredsjednik Komore Golubović izrazio je uvjerenje da će ove značajne međunarodne instuitucije imati razumijevanja za eventualno odlaganje primjene s obzirom na situaciju zbog pandemije Covid-19.\nDejan Abazović iz Poreske uprave je kazao da je interno testiranje sistema elektronske fiskalizacije započelo te da će 20. oktobra 2020. ono biti omogućeno krajnjim korisnicima.\nIvan Bajić, Poreska uprava, kazao je da nije potrebno raditi fiskalizaciju ulaznih faktura, jer je državi važan samo izlazni PDV. Takođe je naveo da je novina u Zakonu što je omogućeno izdavanje sumarnog periodičnog računa.\nU radu sastanka su učestvovali Bojana Bajić i Darko Čabarkapa, Ministarstvo finansija, Robert Rajković iz Poreske uprave, savjetnici predsjednika Komore dr Nina Drakić i Mitar Bajčeta, te sekretarka OU trgovine Jelena Golubović.\nPrivredna komora će nastaviti intenzivnu saradnju sa Ministarstvom finansija i Poreskom upravom u cilju stvaranja još povoljnijeg fiskalnog ambijenta i smanjenja sive ekonomije.


Vesti online / Svi komentari / "Turci, vehabije, Rusi - svi se bore za Balkan! Evropa ih ne sme pustiti"\n"Turci, vehabije, Rusi - svi se bore za Balkan! Evropa ih ne sme pustiti"\nAustrijski kancelar Kristijan Kern zalaže se za što brži pristup Srbije EU i smatra da Evropa ne sme da prepusti zapadni Balkan drugima. Na pitanje da li je za njega zamislivo širenje EU, on je rekao da je za Uniju najvećeg interesa ono što se događa na Balkanu.\nNek sunce danas sine Srecna Slava domacine , Tradiciju oceva sledi jer ona mnogo vredi . Svoju milu zemlju uvek voli , dragom Bogu se za nju moli . Krsnu slavu uvek slavi ko svaki Srbin pravi - Srecna Slava !!! Srecna slava svima koji danas slave Arandjelovdan.


Milan Lučić - intervju\nBIFIDEX – regionalni portal privrednih subjekata\nMilan Lučić za Pravni komplet\nParagraf intervju - JUL 2020\nPre svega, molimo Vas da nam ukratko predstavite portal BIFIDEX?\nBIFIDEKS (Business and Financial Data Exchange - BIFIDEX, www.bifidex.com), je regionalni portal privrednih registara, koji investitorima pruža na transparentan i lako dostupan način poslovne informacije o lokalnim kompanijama i preduzetnicima iz zvaničnih registara zapadnog Balkana.\nReč je o digitalnoj platformi koja predstavlja jedinstvenu tačku pristupa podacima iz zvaničnih izvora u Srbiji, Severnoj Makedoniji, Albaniji, Bosni i Hercegovinu, odnosno Republici Srpskoj. Preko portala trenutno su dostupni podaci o 1,5 miliona registrovanih privrednih subjekata i ostalih pravnih lica, kao i 1,6 miliona fizičkih lica registrovanih u ulozi osnivača, vlasnika, direktora i zakonskih zastupnika kompanija, preduzetnika, zastupnika u udruženjima i ostalim pravnim licima.\nUspostavljanje ovog jedinstvenog projekta je omogućeno uz pomoć EBRD-a, koji pruža podršku za regionalnu ekonomsku integraciju Zapadnog Balkana, a od 2019. godine u projekat se uključio i Fond za dobro upravljanje Velike Britanije, koji pruža podršku za priključivanje registara iz regiona na portal. Cilj uspostavljanja portala je da se lokalnim kompanijama i investitorima omogući brži pristup ažurnim i proverenim poslovnim informacijama, radi lakšeg prekograničnog povezivanja, uspostavljanja snažnije regionalne saradnje i zajedničkog učešća privrednika na jedinstvenom tržištu Zapadnog Balkana, koje obuhvata 18 do 20 miliona ljudi.\nDa li se na Portalu mogu pronaći i udruženja koja obavljaju privrednu delatnost, a koju su kao takvu registrovali u Registru privrednih subjekata APR?\nSva pravna lica, registrovana u Agenciji, koja se nalaze u njenim bazama podataka, dostupna su i preko regionalnog portala. Preciznije, podaci o udruženjima, njihovi finansijski izveštaji i podaci o privrednoj delatnosti udruženja na raspolaganju su korisnicima BIFIDEKS-a.\nDa li postoji najava priključenja drugih država - odnosno privrednih registara?\nNije u pitanju samo najava, već kao predsednik Upravnog odbora Portala mogu da kažem da su naše trenutne aktivnosti usmerene na “podizanje” podataka iz privrednog registra Crne Gore na ovu digitalnu platformu. Zainteresovanost za priključenje na portal pokazuje i Hrvatska i Slovenija, koje prate razvoj ove regionalne inicijative od samog uspostavljanja portala.\nDa li Portal pruža usluge na komercijalnoj bazi u smislu izrade statističkih i drugih podataka iz baze podataka za korisnike (kao i APR), ili eventualno i pruža i druge usluge vezane za podatke o subjektima i koje?\nPreko portala su u ovom trenutku omogućene jednostavne pretrage osnovnih podataka o registrovanim kompanijama iz više zemalja i ova usluga je besplatna. Do kraja godine će preko portala biti omogućene komercijalne usluge, sa podacima koji su rezultat kompleksnijih obrada podataka.\nKoje konkretne koristi jedan privredni subjekt iz Republike Srbije može da ima pristupanjem Portalu, odnosno korišćenjem usluga Portala?\nNa internet stranici APR-a (www.apr.gov.rs) su javni i besplatno dostupni podaci o svakom pojedinačnom subjektu i predmetu registracije, dok je u drugim zemljama regiona, besplatno dostupan manji obim podataka, pa se transparentnost većine podataka obezbeđuje kroz komercijalne usluge i servise. Preko BIFIDEKS-a će domaćim korisnicima, osim podataka iz APR-ovih registara, biti dostupni i podaci iz privrednih registara ostalih zemalja priključenih na platformu, a dodatnu vrednost predstavljaju servisi koji će pružiti objedinjene i uporedive podatke iz više registara i zemalja. Putem ovih servisa biće omogućeno redovno praćenje statusnih promena u odabranim kompanijama, lakše pronalaženje partnera preko granice, otkrivanje povezanih lica, a sve usluge i servisi moći će da se naručuju i plaćaju internetom.\nKoje konkretne koristi jednom privrednom subjektu iz Republike Srbije može da donese potpisivanje sporazuma o saradnji između Agencije za privredne registre i Privredne komore Srbije?\nUspostavljanjem saradnje o razmeni podataka između APR-a i PKS-a želeli smo da privrednicima učinimo dostupnijim podatke o privrednim subjektima i da na taj način doprinesemo unapređenju domaćeg privrednog ambijenta. Potpisivanjem Memoranduma o razumevanju, koji smo nedavno potpisali Marko Čadež, kao predsednik Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana (WB6 CIF) i ja, u svojstvu predsednika Regionalnog portala privrednih registara (BIFIDEKS), napravljen je okvir za uspostavlјanje plodotvornije saradnje između dva međunarodna projekta iz oblasti digitalizacije, koje podržana Evropska banka za obnovu i razvoj i koji treba da doprinesu ekonomskom osnaživanju tržišta Zapadnog Balkana.\nRecite nam nešto više o planovima APR za naredni period...\nAgencija za privredne registre predstavlja jednu od najefikasnijih institucija u javnom sektoru Srbije i instituciju koja je odgovorni nosilac najvažnijih informacionih platformi, po kojima je naša zemlja prepoznata i među vodećim je u svetu. Ovde ću navesti samo jedan primer za ovakvu tvrdnju. Srbija je po izveštaju “Doing business 2020” Svetske Banke na devetom mestu u svetu po kriterijumu elektron-skog izdavanja građevinskih dozvola, koje se izdaju preko informacionog sistema koji je u nadležnosti Agencije. Srbija je, po ovom indikatoru, zemlja sa najvišim ugledom u svetu i uzor na koji se ugledaju javne administracije koje žele da sprovedu reforme u oblasti e-servisa u građevinskom sektoru.\nKao što je poznato, od 1. jula je počela primena novog Zakona o javnim nabavkama. Pravna lica i preduzetnici, koji podnose zahtev za upis u Registar ponuđača radi učešća u javnim nabavkama, ili zahtevaju izdavanje potvrde o nepostojanju osnova za isključenje iz postupka javne nabavke, podnose APR-u dokumentaciju propisanu Zakonom i Pravilnikom o sadržini Registra ponuđača i dokumentaciji koja se podnosi uz prijavu za registraciju ponuđača, uz dokaz o plaćenoj naknadi za registraciju.\nUkoliko pravna lica i preduzetnici ne mogu, ili ne žele, da pribavljaju navedenu dokumentaciju iz sudova i od poreskih organa, Agencija to može učiniti umesto njih, a podnosioci registracione prijave ili zahteva za izdavanje potvrde samo treba da dostave Agenciji izjavu potpisanu od strane ovlašćenog podnosioca, na osnovu koje Registrator, po službenoj dužnosti, prikuplja propisane podatke i dokumenta, u skladu sa Zakonom o opštem upravnom postupku, olakšavajući, tako, ceo postupak registracije.\nPočetkom godine smo uveli elektronsku prijavu za upis ugovora o finansijskom lizingu, a u toku je postupak javne nabavke za unapređenje i razvoj sistema e-registracije, koji treba da omogući da Registar finansijskog lizinga u narednom periodu pređe na potpuno digitalni način rada. To znači da će biti omogućeno elektronsko podnošenje i svih ostalih zahteva, između ostalog, registraciona prijava za izmenu i dopunu registrovanih podataka, upis zabeležbe i upis prestanka ugovora.\nZbog nedostatka finansijskih sredstava, Agencija kasni sa planiranim uvođenjem elektronske registracije u Registru zaloge, ali se nadamo da ćemo u dogledno vreme uspeti da realizujemo i taj zacrtani plan.\nStrateški cilj Agencije je da u potpunosti primenjuje elektronske procedure u postupku registracije i pružanja usluga, odnosno da u potpunosti ukloni papir kao način komunikacije.\nSpadamo u mali broj zemalja koje u potpunosti sprovode prijem godišnjih finansijskih izveštaja isključivo elektronskim putem. Ovaj način rada potpuno isključuje, odnosno zabranjuje, upotrebu papirnih dokumenata, pa smo, tako, samo za izveštajnu 2019. godinu elektronski primili 266.179 izveštaja.\nTokom juna je objavljen godišnji izveštaj o poslovanju privrede u 2019. godini, u kojem je domaća privreda sagledana sa aspekta uspešnosti poslovanja i finansijskog položaja domaće privrede. Izveštajem su obuhvaćeni podaci za statističke i druge potrebe za 2019. godinu, kao i zbirno obrađeni redovni godišnji finansijski izveštaji za 2018. godinu više od 104.000 privrednih društava, 1.500 ustanova i oko 108.600 preduzetnika. U APR-u se, trenutno završava obrada redovnih godišnjih finansijskih izveštaja, koji se, podsećamo, ove godine podnose u drugim rokovima od uobičajenih.\nNaime, u skladu sa Uredbom o pomeranju rokova za održavanje redovne sednice skupštine privrednog društva i dostavlјanje godišnjih i konsolidovanih finansijskih izveštaja privrednih društava, zadruga, drugih pravnih lica i preduzetnika, koju je Vlada Republike Srbije donela usled bolesti covid-19 izazvane virusom sars-cov-2, pomereni su rokovi za dostavlјanje finansijskih izveštaja za 2019. godinu. Rok za dostavlјanje redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja ove godine ističe 4. avgusta, dok je rok za podnošenje konsolidovanog godišnjeg finansijskog izveštaja 3. septembar.\nNa osnovu Zakona o zdravstvenoj zaštiti, od 11. oktobra počeće sa radom Registar zdravstvenih ustanova, elektronska, centralna, javna baza podataka o registrovanim zdravstvenim ustanovama koje obavlјaju zdravstvenu delatnost na osnovu rešenja zdravstvenog, odnosno farmaceutskog inspektora, o ispunjenosti propisanih uslova za obavlјanje zdravstvene delatnosti. Jedinstvenu evidenciju subjekata u zdravstvu, koja će istovremeno biti uspostavljena kada i registar, činiće, po prvi put, objedinjeni podaci o zdravstvenim ustanovama i privatnoj praksi na teritoriji Republike Srbije.\nDo početka rada ovog registra, zdravstvene ustanove se registruju u nadležnim privrednim sudovima, a od oktobra registracija i ovih pravnih lica prelazi u nadležnost Agencije.\nKvalitetno i kontinuirano praćenje propisa ima veoma važnu ulogu u današnjem, izuzetno dinamičnom društvu, koje naš pravni i ekonomski sistem neprekidno prilagođava evrop-skim standardima i zahtevima ubrzanog razvoja informaci-one tehnologije. Kvalitetno i kontinuirano praćenje propisa pomaže kompanijama i preduzetnicima da se adekvatno i pravovremeno pripreme za primenu novih zakonskih reše-nja, da prilagode organizaciju za rad pod novim uslovima, pa samim tim da racionalnije planiraju i iskoriste vreme i resurse potrebne za obavljanje administrativnih poslova, sa što manje stresa i nepotrebnog čekanja pred šalterima.\nStrateški cilj APR-a je da jednošalterski sistem pružanja usluga transformiše u sistem pružanja usluga bez šaltera.\nJavni sektor to duguje građanima i privredi, a Agencija za privredne registre u tom sistemskom pristupu nastoji da pruži svoj doprinos, kroz konkretne operativne korake u implementaciji realnih reformi.\nSve veći je krug korisnika koji sa Agencijom komuniciraju isključivo u elektronskoj formi, bez papira i to kako u odnosu na osnivanje kompanije ili preduzetničke radnje, tako i u odnosu na procedure u oblasti evidentiranja stvarnih vlasnika, kompanijskog finansijskog izveštavanja, finansijskog lizinga itd.\nDanas privrednici treba da budu, više nego ikada ranije, spremni na promene, da budu sposobni za prilagođavanje svojih poslovnih modela i organizacija tim stalnim promenama. Na to nas upućuju brzi informacioni razvoj i digitalizacija, ali i različite lokalne i globalne krize, od klimatskih promena do zdravstvenih kriza, kakvu je izazvala pandemija virusa kovid-19, koje neće brzo proći i koje zahtevaju od organizacija mnoga tehnička i strukturna prilagođavanja.


Može li Srbija da spreči prodaju zemlje strancima? | Novosadski informativni portal 021\nSputnik/Mira Kankaraš Trklja\n07:00 > 05:43\nMinistar poljoprivrede ovih dana, ipak, najavljuje da će rešenje biti nađeno.\nDo 1. septembra Srbija bi u zakonsku odredbu morala da pretoči slovo iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU o prodaji poljoprivrednog zemljišta strancima. Na to su nas još aprila prošle godine upozorili iz OECD-a, pošto je stručna i šira javnost sve više počela da negoduje zbog takve obaveze, tražeći da se popravi šta se popraviti može. Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović je pre dve nedelje najavio da će rešenje biti nađeno.\n"Nećemo menjati Ustav kao Mađari da bi sprečili strance da kupuju poljoprivredno zemljište u Srbiji, ali ćemo zaštititi svoj državni interes", rekao je Nedimović, gostujući na Poljoprivrednom fakultetu. Kako ćemo to isposlovati nije bliže objasnio, ali nema sumnje da mu je pripalo da vadi kestenje iz vatre. Prethodna vlast demokrata je "ispregovarala" SSP tako da je to više ličilo na sistem uzmi ili ostavi. Tako će, ako se ništa ne promeni, Srbija biti jedina država koja će pre prijema u EU, za koji ne znamo kada će i da li će ga i biti, morati da omogući prodaju svoje zemlje strancima, piše Sputnik.\nPojedine zemlje zadržale su moratorijum na takvu prodaju zemljišta i posle ulaska u Uniju. U Slovačkoj je prvobitni sedmogodišnji moratorijum produžen za još četiri godine, a u Poljskoj je devetogodišnji prelazni period produžen za još tri godine, od ulaska u EU. Hrvatska se izborila za to da poljoprivredno zemljište neće morati da prodaje do 2020. godine, sedam godina po ulasku u EU. Mađarska je bila najradikalnija, odlučivši da Ustavom trajno zabrani stranim državljanima da kupuju obradivo zemljište, pošto joj je prethodno isticao jedanaestogodišnji moratorijum na prodaju zemlje.\nSlovenija je u propise ugradila nekoliko ograničenja za sticanje prava nad zemljištem. Kupac, na primer, mora da bude državljanin ove zemlje najmanje pet godina. Prednost pri kupovini imaju vlasnici susednih parcela, kao i mladi poljoprivrednici koji formiraju novo gazdinstvo ili proširuju postojeće posede, kao i ljudi koji već imaju registrovana poljoprivredna gazdinstva. U Estoniji, sa druge strane, stranci bez ograničenja mogu da kupe samo do 10 hektara zemlje. Nisu, međutim, samo nove članice EU, koje su deo Unije postale u poslednjih 10 do 15 godina, odlučile da zaštite svoje poljoprivredno zemljište od prodaje strancima. U Danskoj, na primer, ne možete postati vlasnik zemlje ako nemate određeno obrazovanje i dokaz da na seoskom imanju živite 25 godina bez prekida. Uz to, maksimalna površina zemljišta u vlasništvu je 300 hektara, uz obavezu da vlasnici farme žive na tom gazdinstvu.\nPo oceni agroekonomskih analitičara Miladina Ševarlića i Milana Prostrana za portal Sputnik, Srbija ne treba da "izmišlja toplu vodu", već samo da primeni ono što su drugi već uradili. Ševarlić smatra da Srbija treba da primeni model Mađarske, a Prostran predlaže da se uvedu ograničenja prema kojem bi zemljište moglo da bude prodato strancu koji već 15 godina živi u Srbiji, da se 10 godina profesionalno bavi poljoprivredom, a da se istovremeno ograniči i veličina poseda koju bi mogao da kupi. On, međutim, nije propustio da primeti da su nam ruke vezane jer smo to sa Briselom vrlo loše ispregovarali, dok su gotovo sve druge zemlje izdejstvovale moratorijum, odnosno zabranu prodaje zemljišta u određenom periodu nakon pristupanja EU.\nProstran je svojevremeno primetio da bi prodaja poljoprivrednog zemljišta značila i gubitak suvereniteta, a Ševarlić da odredba o prodaji zemljišta praktično znači osvajanje teritorija neoliberalnim konceptom. A taj koncept smo već iskusili praktično dozvolivši strancima da kupovinom firmi dođu u posed naših oranica.\nI bez realizacije SSP-a. Kupovinom ovdašnjih preduzeća, mahom iz oblasti agrara, u ruke stranaca je do sada otišlo i oko 18.000 hektara naših oranica. Najviše, oko 10.000 hektara u posedu je irskog "Baltik properti investmentsa". Vlasnik hrvatskog "Agrokora" Ivica Todorić je do skora gazdovao sa oko 5.000 hektara, koje je prodao ovdašnjem veleposedniku, pa je sada najveći hrvatski gazda srpskih njiva Marko Pipunić, vlasnik "Žito grupe" iz Osijeka. On nadomak Odžaka poseduje više od 2.000 hektara. Kompanija iz Mađarske CBA postala je vlasnik oko 2.650 hektara obradivog zemljišta kupovinom "Krivaje" iz istoimenog mesta, kao i još dva gazdinstva u Bajši i Čonoplji.\nSrbija nije ni pokušala da se odupre zakonitostima liberalnog tržišta, za razliku od Hrvatske koja u svoj "zabran" gotovo da nije pustila nijednu srpsku firmu. O tome najbolje svedoči još sveži slučaj "Čokolinda" i izvinjavanje hrvatske predsednice zbog srpskih čokoladica podeljenih tamošnjoj deci.\npaori\tpoljoprivredno zemljište\tzakon o poljoprivrednom zemljištu\tnjive\n01.03.2018\t• 20:06\n12.02.2017\t• 22:36\n08.01.2017\t• 09:59


Mihajlović: Novih pet milijardi evra za obnovljive izvore energije - Report.rs\nMihajlović: Novih pet milijardi evra za obnovljive izvore energije\nBy redakcija 09/15/2021 Ekonomija, Najnovije, Srbija, Vesti\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović rekla je danas da je vrednost projekata novog investicionog ciklusa 17 milijardi evra, od čega će najmanje pet milijardi biti za obnovljive izvore energije.\nMihajlović je na konferenciji o obnovljivim izvorima energije (OIE) istakla da je dekarbonizacija i zelena energetika generacijsko pitanje i da je u procesu energetske tranzicije neophodno zajedničko delovanje.\n„Pokrenuli smo kroz zakonski okvir proces energetske tranzicije. Moramo da budemo brzi i efikasni kada je u pitanju dekarbonizacija, bez obzira na otpore koje osećamo. Sve priče koje čujemo, da ukoliko budemo imali više OIE, više solarnih i vetroelekrana, da to znači nestabilnost energetskog sistema – nije tačno. Sve što čujemo da ćemo tako morati da uvozimo struju – nije tačno“, naglasila je ministarka.\nMihajlović je rekla da ako Srbija polako, korak po korak, ide ka tome da zameni prljave elektrane koje koriste najgori ugalj i da ima što više kapaciteta koji koriste obnovljive izvore, može da bude važan faktor u trgovini električnom energijom u ovom delu Evrope.\nOna je istakla da je novim zakonskim okvirom postavljen temelj za sprovođenje nove energetske politike koja donosi drugačiji strukturni privredni rast i razvoj.\n„Pitanje dekarbonizacije je pitanje zdravlja i životne sredine i ljudi, ona je i potencijal i mogućnosti koje pruža su gotovo nemerljive. To je i novi model rasta, jedna nova industrijska revolucija. Govorim o novim investicijama, novim zelenim radnim mestima“, poručila je Mihajlović.\nOna je rekla da su u pripremi podzakonska akta i strateška dokumenta kojima će biti odredjen put kojim Srbija treba da ide u narednim decenijama u energetici.\n„Naš cilj je da, uz konsenzus sa gradjanima Srbije, do 2040. godine imamo najmanje 40 odsto energije dobijene iz OIE, a do 2050. i više od 50 odsto. Očekujemo i da emisije štetnih gasova narednih 10 godina prate prosek u EU“, istakla je Mihajlović.\nIzvor: Beta, Foto: freeimages.com\nenergetske tranzicije energija korak po korak ministarka rudarstva OIE priče proces Srbija tranzicija Zorana Mihajlovic


Panel diskusija o unapređenju kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori održana u Kotoru\nU Kotoru je danas održana peta panel diskusija o doprinosu unapređenju kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori.Učesnike/ce panel diskusije kao i sve prisutne, pozdravio je predsjednik opštine Kotor Aleksandar Stjepčević lično. On je rekao da grad Kotor oduvijek baštini prave vrijednosti, a poštovanje osnovnih ljudskih prava je svakako jedna od najvažnijih vrijednosti svakog pojedinca/ke.\nPanel o doprinosu unapređenju kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori, sjutra u Kotoru\nU opštini Kotor, sjutra, 4.7.2016. godine, održaće se peta, od planiranih deset panel diskusija na temu „Doprinos unapređenju kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori“.\nNajava: Panel diskusija o doprinosu unapređenja kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori, sjutra u Herceg Novom\nU opštini Herceg Novi, održava se sjutra, 1.7.2016. godine, četvrta od planiranih deset panel diskusija na temu „Doprinos unapređenju kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori“.\nZavršena seminar/radionica na temu “Zabrana diskriminacije i mehanizmi zaštite od diskriminacije”\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava kontinuirano sprovodi istraživanja o stepenu diskriminacije i netolerancije, kao i nivoa socijalne i etničke distance prema pojedinim društvenim grupama, kao i praćenje stavova građana Crne Gore o pojavi diskriminacije. Rezultati poslednjeg istraživanja od decembra 2015. godine pokazuju da su prema mišljenju građana Crne Gore najviše diskriminisani Romi, zatim homoseksualci, a potom lica sa invaliditetom.\nRadni sastanak u opštini Danilovgrad: Numanović- Đuranović\nMinistar za ljudska i manjinska prava dr Suad Numanović boravio je danas u zvaničnoj posjeti opštini Danilovgrad i tom prilikom razgovarao sa predsjednikom pštine Danilovgrad Branislavom Đuranovićem i sekretarkom Skupštine opštine Danilovgrad Stanislavom Bošković.\nNajava: seminar/radionica na temu „Zabrana diskriminacije osoba sa invaliditetom“\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava u saradnji sa Misijom OEBS-a u Crnoj Gori organizuju sjutra, 23. juna 2016 godine, seminar/radionicu na temu „Zabrana diskriminacije osoba sa invaliditetom“, sa početkom u 10:30 h, u hotelu “Maestral“, u Pržnu.\nO toleranciji i uvažavanju različitosti razgovarano na panelu u Bijelom Polju\nTreća panel diskusija na temu doprinosa unapređenju kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori, održana je danas u Bijelom Polju. Na panelu je diskutovano o unapređenju prava i sloboda osoba drugačije seksualne orijentacije, te neophodnosti informisanja opšte i stručne javnosti o značaju tolerancije i uvažavanja različitosti. Istaknuto je da je Crna Gora pokazala vidne i zapažene rezultate kada je riječ o vođenju lgbt politike, te da s pravom nisu izostale i pohvale sa relevantnih evropskih i međunarodnih adresa.


Windows 10 nezvanično prešao 100 miliona instalacija | Banjaluka.net\nWindows 10 nezvanično prešao 100 miliona instalacija\nPrema najnovijim izvještajima, koji citiraju neimenovane unutrašnje zvore, Windows 10 je prešao 100 miliona instalacija tokom prva dva mjeseca postojanja na tržištu. Ukoliko su ove informacije istinite, ovo je značajan korak za Microsoft i novi operativni sistem.\nRast na 100 miliona instalacija je bio prilično stabilan, s obzirom da je tokom prva 24 sata Windows 10 instaliran na 14 miliona uređaja, tokom prve dvije nedelje bio je na 53 miliona uređaja, a na preko 75 miliona našao se za manje od mjesec dana. Generalna prihvaćenost je bila dosta bolja za Windows 10, nego što je to bio slučaj sa Windows 8.1 verzijom, a ovome je svakako doprinijelo uklanjanje cijene nadogradnje platforme.\nMicrosoftov dugoročni cilj jeste da Windows 10 dostigne milijardu instalacija u naredne tri godine. Za sada kompanija je na dobrom putu da ostvari zacrtano, posebno što nas tek očekuje lansiranje Windows 10 Mobile i Windows 10 za Xbox softvera.\nOčekuje se i da će kolekcija novog hardvera, uključujući Surface pro 4 i nove Lumia telefone, dodatno poboljšati prodaju Windows 10 proizvoda.


KAŽNJENI ZBOG NIŽE CENE HLEBA - TVS\nKAŽNJENI ZBOG NIŽE CENE HLEBA\nJedan od tri najveća industrijska proizvođača brašna i hleba u Srbiji, Žito promet iz Sente, kažnjen je sa 100.000 dinara jer je prodavao jeftiniji hleb.\nTo je izjavio direktor Žitounije Zdravko Šajatović, koji navodi da je Žito promet hleb prodavao po maloprodajnoj ceni od 39 dinara za hleb od brašna T-500 i po 36 dinara za hleb od brašna T-850, što je za pet, odnosno devet dinara jeftijnije u odnosu na cene koje posebna uredba propisuje.\n''Proizvođač je pravio manje hleba od belog brašna, a više od polubelog jer su građani pokazali veće interesovanje za taj hleb. Strukturu proizvodnje nametnulo je tržište a ono je, vrhovni sudija uspešnosti poslovne politike svakog privrednog subjekta”, kaže Šajatović.\nKako je rekao, krivica se sastoji u tome što proizvođač u dnevnoj strukturi proizvodnje, ima učešće belog hleba od brašna tipa 500, osam odsto, polubelog hleba od brašna tipa 850, 74 odsto, a specijalnih vrsta hlebova 18 odsto.\nKomentarišući ceo slučaj on je kazao i da je “postupanje poljoprivrednog inspektora i nadležnog suda legitimno, ali daleko od vladavine prava, a još dalje od zdrave pameti”.\nKako je naglasio, presuda je ''u ime naroda” doneta protiv naroda odnosno interesa građana, rekao je on.


Zna li Sirija kuda će sada? - Sputnjik Srbija\n11:10 13 Avgust 2020\nZna li Sirija kuda će sada?\n19:56 12.07.2017 (osveženo 21:20 12.07.2017) Preuzmite kraći link\nU emisiji „Sputnjik intervju” od 21 sat razgovaramo o situaciji u Siriji sa istoričarem Nemanjom Starovićem.\nVeć nekoliko dana u Siriji je na snazi primirje koje su u Hamburgu dogovorili ruski i američki predsednici, Vladimir Putin i Donald Tramp. Ovih dana stigla je i potvrda da je u Siriji ubijen lider DAEŠ-a Abu Bakr el Bagdadi, istovremeno UN upozoravaju da su u hiljade civila ugrožene u gradu Raki, koji je pod kontrolom terorista. U susednom Iraku od DAEŠ-a je oslobođen grad Mosul, glavno uporište terorista.\nO svemu tome razgovaraćemo u emisiji „Sputnjik intervju“, koju od 21 sat možete slušati na talasima radija Studio B ili onlajn na našem sajtu.\nGost Aleksandre Stanić biće istoričar i dobar poznavalac prilika na Bliskom istoku Nemanja Starović.


srbijasport.net - Vesti - Ragbi 13 - Večiti zakazali novi derbi u finalu Kupa Srbije\n04.06.2018 Ragbi 13 FS 687\nU finalu Kupa Srbije u ragbiju 13 u nedelju 17. juna sastaće se Crvena zvezda i Partizan. Beogradski večiti rivali su bez problema ostvarili pobede u polufinalnim mečevima i tako zakazalu drugo ovosezonsko međusobno finale, posle Superkupa Srbije koji je pripao crveno-belima.\nZvezda je do daljeg plasmana stigla superiornom igraom na Adi Ciganliji protiv Radničkog iz Niša – 94:10 (36:6). Aktuelni prvak Srbije je naneo najteži poraz Nišlijama u poslednje četiri godine potvrdivši izuzetnu formu ove sezone u kojoj u svim takmičenjima još uvek nisu poraženi.\nRezultatski nešto manje ubedljivi bili su crno-beli koji su na stadionu FK Heroj Polet u Jajincima eliminisali bivšeg šampiona, Dorćol – 50:12 (24:0). Slično kao i prošle nedelje i ovoga puta u odmeravanju snaga prošlogodišnjih finalista Kupa nije bilo dileme.\nKao dominantna ekipa u prethodnih 15 godina u domaćem ragbiju 13, Dorćol je dugo bio nerešiva enigma za Partizan, međutim situacija se sada potpuno promenila. Podmlađeni Dorćolci trenutno nisu blizu kvaliteta crno-belih koje je ponovo predvodio supertalentovani Vladimir Milutinovć koji je postigao čak pet eseja.\nTako će i o drugom trofeju ove sezone za dve nedelje odlučivati večiti rivali. Biće to četvrti duel Zvezde i Partizana ove sezone, a sva tri prethodna dobili su crveno-beli.


22-09-2018 20:14 Ratni izveštaji Sirija / Irak Svet Planeta\nSirijska arapska armija (SAA) ponovo je započela operaciju u istočnom Homsu nakon žestoke borbe sa Islamskom državom nedelju dana ranije.\nPredvođena Republikanskom gardom, sirijska armija je ove nedelje ponovo pokrenula operaciju napadajući teroriste Islamske države u regionu Badija Al-Šam u istočnom delu Homsa. Prema izveštaju “Anna njuza”, sirijska vojska je otkrila nekoliko ćelija ID i rovove koji su korišćeni ranije za pokretanje napada na vladine snage.\nSirijska vojska je učestvovala u žestokoj borbi sa teroristima koji su i dalje aktivni na tom delu fronta u istočnoj oblasti provincije Homs. Međutim, Islamska država ima veliki adut u svojim rukama, a to je nepregledna sirijska pustinja, koja otežava potragu SAA za džihadistima, pa sve deluje kao kada neko traži iglu u plastu sena!\nDŽihadisti HTŠ-a u Idlibu uhapsili čoveka koji je spreman za pregovore sa Damaskom. Pogledajte OVDE.


Bajina Bašta – sastanak računovođa i knjigovođa – URIKS\nAktivnosti Bajina Bašta - sastanak računovođa i knjigovođa\nBajina Bašta – sastanak računovođa i knjigovođaPosted by Branislava Matićon 21. decembra 2018.\nObaveštavamo Vas da će se dana 24.12.2018. godine održati sastanak računovođa i knjigovođa u Bajinoj Bašti u restoranu „Dve lipe“ u 17.00 časova.\nPozivamo sve zainteresovane kolege iz Bajine Bašte i okoline da nam se pridruže. Prethodno je potrebno izvršiti prijavu na e-mail: ivana.stankovic@uriks.rs\nPrethodnoObaveštenje o gostovanju Udruženja računovođa i knjigovođa Srbije URIKS na zakazanom savetovanju IPC-a na Paliću, 21.12.2018. godine\nSledećePrezentacija Udruženja računovođa i knjigovođa Srbije URIKS – Šabac, Kraljevo i Niš


Srbija: Kovid potvrde po EU pravilima od petka - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Regija Srbija: Kovid potvrde po EU pravilima od petka\nSrbija: Kovid potvrde po EU pravilima od petka\n– Što praktično znači da od petka ujutro očekujem novu elektronsku uslugu na portalu Elektronske uprave koja će podrazumijevati izdavanje digitalnih zelenih sertifikata koji će biti EU kompatibilni – kazao je Јovanović.\n– Imaju poseban QR kod, poseban izgled, a za svaku vakcinu i test izdaje se posebna potvrda i poseban papir – naglasio je Јovanović.\n– Evropska agencija za lijekove ima svoje preporuke, zemlje članice EU na različite načine donose odluke i od zemlje do zemlje zavisi koja zemlja priznaje koju vakcinu. U svakom slučaju, svi podaci o svim vakcinama koje se primaju u Srbiji će biti i u tom EU sertifikatu – objasnio je Јovanović.\n“Građani i dalje mogu da koriste domaće potvrde”\n– Јedna, specifična za očitavanje evropskih sertifikata. Svako od nas će moći da ih očita, ali tu aplikaciju će koristiti i inspektori i Uprava granične policije kada neko iz EU želi da dođe u našu zemlju, jer imamo potpunu kompatibilnost svih sistema. Takođe, postojaće i druga aplikacija gdje će naši građani moći svoje evropske zelene sertifikate da očitaju i čuvaju u toj aplikaciji, kao neka vrsta e-novčanika – naglasio je Јovanović.\n“U Srbiji vakcinisano oko 56,7 odsto punoljetnih građana”\n– Trenutno je u Srbiji vakcinisano oko 56,7 odsto punoljetnih građana Srbije. Ono što je interesantno da je najviše onih u starosnoj grupi od 31 do 45 godina, što pokazuje da su konačno i mlađi građani krenuli da se vakcinišu, što je dobar put ka sticanju kolektivnog imuniteta – kazao je Јovanović.\n– Imamo gradove i opštine kao što su Preševo, gde je 76 odsto, Priboj 67, Mali Zvornik 64, Kladovo 63 i Beograd 61 posto punoljetnih građana već vakcinisano. Nažalost, imamo i one koji su ispod 33 odsto, to su Tutin, Lajkovac, Mionica, Novi Pazar, Ub i Ljig – rekao je Mihailo Јovanović.\nPrethodni članakDodik: Srpska posvećena slovu Dejtona, nema plana o otcjepljenju\nNaredni članakGRADSKO VIJEĆE MOSTARA OŠTRO OSUDILO NEREDE: Evo ko je kriv i šta se predlaže


Jeftini letovi iz Lukle do Palestine - Avio karte Lukla Palestina - eSky.rs\nAvio karte iz Lukle do Palestine\nPretražite letove iz Lukle do Palestine\nProverite najbolje prilike za letove iz Lukle do Palestine\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Lukle do Palestine na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Lukle do Palestine?\n✔ Ako rezervišem let iz Lukle do Palestine, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Lukle do Palestine?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Lukle do Palestine uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Nepala Jeftini letovi iz Nepala Jeftini letovi za Katmandu Jeftini letovi iz Katmandua Jeftini letovi za Ibicu Jeftini letovi sa Ibice\nJeftini letovi do Laosa Jeftini letovi iz Laosa Jeftini letovi do Granada Federico García Lorca Jeftini letovi od Granada Federico García Lorca


RADNICI PRED VELIKIM IZAZOVIMA Koliko radnih mjesta ODNOSI pandemija korona virusa - Srpskainfo\nAgencija za rad Ujedinjenih nacija navela je da je ovo ažurirano smanjenje radnog vremena ekvivalentno gubitku 400 miliona radnih mjesta sa punim radnim vremenom na globalnom nivou u drugom tromjeseču, na osnovu standardne radne sedmice od 48 časova.\nU posljednjem, petom izdanju monitora “Covid-19 i svijet rada”, ILO je naglasio da je Amerika najviše pogodjena regija, s procjenjenim padom radnog vremena od 18,3 odsto, odnosno 70 miliona radnih mjesta sa punim radnim vremenom.\nOvaj scenario pretpostavlja oporavak privrednih aktivnosti prema postojećim prognozama, ukidanje ograničenja na radnom mjestu, uz oporavak potrošnje i ulaganja. Pesimistički model značio bi pad radnog vremena od 11,9 odsto ili gubitak 340 miliona radnih mjesta. Ta prognoza se zasnivaju na mogućnosti drugog talasa korona virusa.\nBiznis ILOKorona virusPosao


SEEbiz.eu / BA / McAlllister: Rusija vodi politiku destabilizacije Srbije\nDavid McAlllister: Rusija Evropski parlament Evropska unija Balkan\nMcAlllister: Rusija vodi politiku destabilizacije Srbije\nDatum objave: 20.03.2017. - 14:40:18\nBRUXELLES - Predsedavajući spoljnopolitičkog odbora Evropskog parlamenta David McAllister rekao je da je Balkan i dalje veoma eksplozivan region, u kojem neodgovorno delovanje može da oživi stare konflikte i da Rusija u Srbiji svesno sprovodi politiku destabilizacije, što zahteva vidljiviji angažman Evropske unije (EU) u regionu.\n"Balkan je krajnje zapaljiv region, gde zbog neodgovornih poteza u najkraće vreme mogu da ožive stari sukobi za koje se verovalo da su prevazidjeni", izjavio je za današnji nemački dnevnik Die Welt McAllister, koji je i izvestilac parlamenta EU za Srbiju.\n"Moskva pokušava snažno da utiče na medije, delove politike i civilno društvo u Srbiji. Rusija u Srbiji sledi svesnu politiku destabilizacije. To pruža povod za ozbiljnu zabrinutost", rekao je McAllister.\nMcAllister je ponovio da je Evropska unija s 1,5 milijardi evra pružila ubedljivo najveću pomoć reformskim i ekonomskim projektima u Srbiji, ali da se istovremeno u srpskom društvu Rusija doživljava kao najveća podrška.\n"Za Evropsku uniju to može samo znači da naš angažman, uz pomoć srpske politike i civilnog društva, treba da postane još vidljiviji", rekao je McAllister.\n"Ta zemlja je prema proceni Evropske komisije, parlamenta i vlada na ispravnom putu. Pristupni pregovori sa Albanijom mogli bi da počnu u narednih 12 meseci, znači najkasnije početkom 2018. godine", rekao je Mekalister, koji je, medjutim, upozorio da je ta zemlja još daleko od prijema u Uniju.\nMcAllister je pohvalio dogovor albanskih partija u Tirani o reformi pravosudja što je, kako je pojasnio, važan preduslov za početak pregovora, u kojima će odmah na početku biti reči o pravnoj državi i vladavini prava.


KATAI: Imamo kvalitet da prođemo Kairat i to ćemo pokazati\nIzvor: SrbijaDanas.com, 26.Jul.2021, 15:34\nCrvenu zvezdu u sredu od 20 časova i 30 minuta očekuje revanš meč drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona protiv Kairata. Uprkos nepovoljnom rezultatu u Kazahstanu gde su crveno-beli poraženi sa 2:1, Aleksandar Katai veruje u prolaz ekipe.\n- Smatram da imamo kvalitet da prođemo Kairat i da ćemo to pokazati u sredu. Reč je o dobroj ekipi, ali svi uspesi koje smo postizali prethodnih godina govore u prilog tome da Crvena zvezda >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << ima kvalitet da se takmiči sa najboljim timovima u Evropi. Moram da istaknem da je uživanje igrati pred navijačima, zaista je bilo fenomenalno protiv Vojvodine i Mladosti, i potrebna nam je podrška. Kada vidimo što ispunjenije tribine, mnogo nam je lakše da igramo - rekao je Katai.


“Kada bi na samo sekundu…” Najemotivnija kampanja u 2013.? [VIDEO]\n“Znate li šta mi najviše nedostaje?\nOva rečenica bila je inspiracija za projekat pod nazivom “Kada bi na samo sekundu” (eng. If only for a second). U junu 2013. godine, Mimi Fondation je u saradnji sa agencijom Leo Burnett France pozvala 20 pacijenata da učestvuju u ovom jedinstvenom performansu preobražaja.\nBelgija društveno odgovorno Evropa Leo Burnett Leo Burnett France performans\nmarketingITD: Prvih 15 meseci u slici i reči [INFOGRAFIK] | says:\n[…] „Kada bi samo na sekundu…“: Najemotivnija kampanja u 2013. godini […]


Kako je potrošeno više od 500 miliona dinara za vršački sport? - Pančevo.city\nKako je potrošeno više od 500 miliona dinara za vršački sport?\nU protekle dve godine iz budžeta grada Vršca za razvoj sporta i omladine potrošeno je više od 350 miliona dinara, dok je za 2020. godinu za tu svrhu opredeljeno 152,7 miliona dinara, što ukupno čini neverovatnih 500 miliona dinara. Iako se ogroman novac dodeljuje vršačkim sportskim klubovima, već tri godine za redom lokalne vlasti ne objavljuju rešenje o raspodeli sredstava, iako je to njihova zakonska obaveza, tako da građani nemaju uvid u to koji klub je koliko novca dobio iz gradske kase.\nNaime, na sajtu grada Vršca postoji samo tekst konkursa za sufinansiranje aktivnosti sportskih klubova za 2018. i 2019. godinu, ali ne postoji i rešenje po konkursu koje podrazumeva spisak svih klubova sa pripadajućim iznosom sredstava koja su im dodeljena. Sa konkursom za 2020. godinu stvar stoji još čudnije, jer na sajtu grada Vršca ne da nema rešenja, nego nema čak ni konkursa! Naime, kako su nam pojedini predsednici klubova i treneri rekli, oni su prošle godine konkurisali na „neviđeni” konkurs, jer su informaciju da je konkurs za 2020. raspisan dobili telefonskim putem od ljudi zaposlenih u gradskoj upravi i Sportskom savezu Vršac. Interesantan je podatak da u doba kada je digitalizacija jedan od prioriteta Vlade Ane Brnabić, zvanični sajt Sportskog saveza Vršac već mesecima nije u funkciji, bez izgleda da proradi u skorije vreme, pa je samim tim neupotrebljiv za informisanje zainteresovane javnosti.\nSumnju da lokalna vlast ne radi po zakonu i da ogroman novac predviđen za razvoj sporta troši nenamenski, dodatno podgreva činjenica da se svi ostali konkursi koje raspisuje lokalna samouprava uredno nalaze na zvaničnom sajtu grada kao i njihova rešenja o raspodeli sredstava (npr. konkurs za sufinansiranje programa u oblasti kulture, socijalne zaštite, medija, verskih organizacija, nacionalnih manjina…)\nNekoliko građana, među kojima su i opozicioni odbornici Grada Vršca, pokušalo je pre mesec dana da kroz institucije koristeći mehanizam slobodnog pristupa informacijama od javnog značaja dođe do podataka kako su rapodeljeni višemilionski iznosi koji su dodeljeni vršačkim sportskim klubovima za 2018, 2019. i 2020. godinu, ali bez uspeha. Iako po zakonu Gradska uprava ima rok od 15 dana da odgovori na zahtev, izgleda da se vršačkoj vlasti više isplati da krije informacije od građana i da plati kaznu zbog ćutanja administracije, nego da objavi spisak sportskih klubova i iznosa koji su im dodeljeni.\nKako smo nezvanično saznali, javna je tajna da su pojedini sportski klubovi bliski SNS dobili dva-tri puta više novca, ali ne da bi poboljšali svoje uslove rada, nego da bi kupovali „humanitarne pakete” koji će se koristiti za kupovinu glasova od socijalno ugroženih na predstojećim izborima. Ukoliko se ovakve glasine pokažu kao tačne, onda ne čudi što lokalna vlast u Vršcu iz sve snage krije informacije prema kojim sportskim klubovima je bila darežljiva.\nTeror SNS većine\nStanojlović / feb 27\nMarkov / nov 9\nSNS voli sve one koji lako kleknu\nRakić / mar 20


Званичници ЕУ на Косову забринути због случајева застрашивања – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Regioni > Kosovo > Zvaničnici EU na Kosovu zabrinuti zbog slučajeva zastrašivanja\nZvaničnici EU na Kosovu zabrinuti zbog slučajeva zastrašivanja\nRadio Gracanica 07/06/2017 Kosovo\nČelnici Kancelarije EU na Kosovu izražavaju zabrinutost povodom prijavljenih slučajeva zastrašivanja i pritiska, kakvih je bilo proteklih dana na severu i u drugim mestima na Kosovu, saopštila je Kancelarije EU na Kosovu.\n„Ponavljamo potrebu da se svi politički akteri uzdrže od prakse suprotne demokratskim načelima i da se strogo pridržavaju zakona. Za nas, pravo Kosova da bira svoje lidere, bez straha i mešanja, predstavlja sveto načelo“, navedeno je u saopštenju.\nDodaje se da sve što je manje od toga, nije demokratija koju ljudi na Kosovu očekuju i zaslužuju.\nSpecijalna predstavnica EU, Euleks i misija EU na Kosovu pozdravili su izjavu koju je dao glavni posmatrač Misije EU za posmatranje izbora, Alojz Peterle u vezi sa zastrašivanjem tokom predizbornog postupka u nekim mestima Kosova.\nNovi plan za Sava centar\nEkspert UN: BG i PR da reše problem raseljenih\nRadio Gracanica 07/06/2017