Poslanici o svemu osim o dnevnom redu\nProlećno zasedanje se bliži kraju, ali se praksi amandmanskih sednica koje služe trošenju vremena i usvajanju zakona po hitnom postupku, kraj ne nazire. Iako je ministar Aleksandar Vulin, odgovarajući na pitanja poslanika, istakao da mu je mišljenje civilnog društva važno, ali da mu je mišljenje 250 poslanika važnije, upravo je vladajuća većina i ovog puta bila ta koja je podnošenjem velikog broja skoro identičnih amandmana onesposobila i suštinsku i ravnopravnu raspravu. I dok smo kroz usvojene zakone dobili mnogo toga novog, što suštinski zadire u način rada vojnih i bezbednosnih službi ove zemlje, u parlamentu smo, po ovom pitanju, ponovo dobili jedno veliko ništa.\nČetvrto zasedanje Narodne skupštine završeno je usvajanjem seta zakona u vezi sa vojskom. Uprkos činjenici da je javnost budno pratila sednicu upravo zbog teme zakona na dnevnom redu, kao i povremenog provejavanja komentara poslanika da se radi o veoma važnom paketu akata, rasprava se i ovog puta odvijala po isprobanom receptu.\nOd devet zakona usvojenih po hitnom postupku, dva uvode suštinske promene u način rada i nadzora nad radom Vojske Srbije.\nNa primer, usvojenim Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, razmatranje Godišnjeg izveštaja o stanju priprema za odbranu je izmešteno iz plenuma Parlamenta u Vladu, uz opravdanje da se radi o strogo poverljivom dokumentu. Dodatno, izmenama i dopunama je predviđeno i da se određeni podaci koji nastaju u radu jedinica, komandi i ustanova Vojske Srbije od sada označavaju kao podaci od značaja za nacionalnu bezbednost i sistem odbrane. Međutim, ova odredba je postavljena dosta široko, jer tipove podataka određuje samo okvirno. To kao posledicu nosi da se građanima može onemogućiti uvid u skoro čitav rad jedinica, komandi i ustanova vojske, s obzirom na to da se ova odredba može odnositi na veliki broj podataka koji nastaju u njihovom radu.\nPored izmena i dopuna Zakona o odbrani, po hitnom postupku usvojene su izmene i dopune Zakona o Vojsci Srbije, koji su proširili ovlašćenja vojne policije u civilnom domenu. Na primer, od sada vojna policija može da obezbeđuje osobe koje se ne nalaze u sistemu Ministarstva odbrane i Vojske Srbije.\nI pored činjenice da je set usvojenih vojnih zakona uneo značajne izmene u načinu rada i kontrolisanju rada Vojske Srbije i službi bezbednosti - i to na štetu javnosti, ograničavanjem građanskog i parlamentarnog nadzora - poslanici su tokom zasedanja raspravljali o svemu, a ponajmanje o tačkama dnevnog reda koji su sami uspostavili.\n“Ponavlja se ova stara praksa da se 13, 14 zakona i odluka strpaju u zajedničku raspravu. To verovatno doprinosi kvalitetu rasprave. Ne vidim koji bi drugi razlog bio, osim ako je neki razlog koji nema veze sa razumom, ali i na to smo navikli, tako da je to stanje stvari”, rekao je Zoran Živković.\nNezadovoljstvo radom u Skupštini iskazao je i Miroslav Aleksić, poslanik ispred Narodne stranke:\n“Danas raspravljamo o važnim zakonima iz oblasti bezbednosti, odbrane Vojske i, naravno, praksa i način rada u ovoj Skupštini nastavlja da se objedinjuju sve tačke u jednu tačku dnevnog reda, kako bi što manje vremena imali da se posvetimo detaljnije ovim predlozima zakona.”\nPoslanik Vladimir Đukanović odogovorio je opozicionim poslanicima da Skupština vrši kontrolnu ulogu, te da su parlamentarci jedini koji mogu da odluče da li se nešto donosi po hitnom postupku. Đuknović je dodao da je najveći krivac za veliki broj amandmana opozicija koja je podnela “1.600 amandmana, najveći deo sa stavkom briše se”.\nZamerke na objedinjavanje dnevnog reda imala je i Ana Stevanović koja je pročitala zamerke civilnog društva istakavši da ovim zakonima zbog važnosti treba posvetiti više vremena. Ministar Aleksandar Vulin odgovorio je da ceni mišljenje civilnog sektora, ali da mu je važnije mišljenje 250 narodnih poslanika.\nS obzirom na nepisano pravilo da u slučaju amandmana kojim se menja član zakona prvi vreme za obrazlaganje dobijaju poslanici najbrojnije stranke, poslanci opozicije često se koriste mehanizmom “briše se” kako bi prvi dobili vreme da obrazlože svoj amandman. Kako bi prvi dobili pravo na reč, poslanici Srpske radikalne stranke su i na ovoj sednici podnosili amandmane na ime zakona.\nIdentični amandmani poslanika vladajuće kolalicije u kojima se menja samo zadnji deo bili su deo i ove sednice. Poslanica SNS-a Dragana Barišić je tako istakla „podnela sam amandman na 1. član Zakona o vojnom obrazovanju jer sam želela da dodatno definišemo Predlog zakona i smatram ga važnim za definisanje vojnog obrazovanja i obezbeđivanje sveukupnog razvoja Republike Srbije”. Ali i da bi se ona u svom daljem izlaganju “osvrnula na razvoj zdravstvenog sistema”. Potrebu za boljim definisanjem ovog člana prepoznale su i njene koleginice iz poslaničkog kuluba. Tako bi Svetlana Nikolić – Pavlović dopunila ovaj član rečima “vojnim obrazovanjem obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje medicinskih ustanova”, a Borka Grubor smatra da “amandman predstavlja pokušaj da se ovom predlogu zakona da akcenat na obrazovanje i osnaži opredeljenje za brigu o razvoju naše zemlje kroz ulaganje u budućnost”.\nRasprava o Draganu Šutanovcu i „žutom preduzeću“ je druga stavka na koju su poslanci potrošili najviše vremena koje je bilo na raspolaganju za obrazlaganje svojih amandmana. Poslanici SNS-a, ali i sam ministar više puta su istakli kako je za vreme Dragana Šutanovca vojska sistemski uništavana,plate vojnika bile znatno niže, topovi pretapani, uništavane različite vrste naoružanja.\nNa zamerke da se ministru i direktoru Bezbednosno-informativne agencije ovim zakonom daju prevelika ovlašćenja, ministar odbrane Aleksandar Vulin objasnio je da i direktor i ministar ta ovlašćenja imali i pre, ali da će odsad biti i u Zakonu.\nPartije vladajuće većine, tokom dva dana izdvojena za glasanje, usvojile su svih četrnaest tačaka dnevnog reda. S druge strane većina poslanika opoziconih partija nije bila u sali, a oni koji su glasanju prisustvovali uglavnom nisu glasali. Iako su mnogi poslanici isticali važnost zakona, prioritet za raspravu su bila vređanja i tehničke stvari. Za raspravu o suštini zakona nije bilo vremena.\n„Da bi poslanici više koristili svoju kontrolnu ulogu, razmišlja se o izmeni Poslovnika tako što bi premijer dolazio u Skupštinu jednom mesečno, a ostatak Vlade drugi put u mesecu“. Ovako je septembra 2013. tadašnji predsednik Administrativnog odbora i šef poslaničke grupe SNS, Zoran Babić, najavljivao izmene Poslovnika o radu Narodne skupštine kojima bi se ojačala kontrolna uloga Parlamenta u odnosu na izvršnu vlast.\nAnaliza inicijative Otvoreni parlament pokazala je da predstavnici izvršne vlasti koristeći fleksibilnost parlamentarnih procedura i pravla koja su definisana važećim Poslovnikom o radu Narodne skupštine pronalaze različite načine da izbegnu dolazak u Parlament i odgovaraju na pitanja poslanika, što je, podsećamo, njihova obaveza. U protekle četiri godine možemo govoriti o sistemskom izbegavanju kontrolnog mehanizma - postavljanju poslaničkih pitanja, odnosno ispitivanju članova Vlade i premijera od strane narodnih poslanika u Parlamentu. Na ovaj način sve je evidentnije podčinjavanje najvišeg zakonodavnog tela Vladi, iako situacija u teoriji treba da bude obrnuta.\n"Dan za poslanička pitanja može se odrediti i drugoga dana u toku vanrednog zasedanja, a ako podnosilac zahteva za vanredno zasedanje to predvidi u svom zahtevu. Pored toga, zakazivanje sednice za postavljanje poslaničkih pitanja poslednjeg četvrtka u mesecu tokom vanrednog zasedanja je obavezno ukoliko je sednica u toku.\nPored toga, izmenama i dopunama Poslovnika 2009. godine, uveden je još jedan instrument koji poslanici mogu koristiti u cilju kontrole izvršne vlasti, a koji im omogućava da, u danu određenom za to, postavljaju pitanja članovima Vlade o temama koje predloži određena poslanička grupa, tzv. Dan za postavljanje pitanja u skladu sa aktuelnom temom."\nUkoliko se odredbe aktuelnog Poslovnik analiziraju, videćemo da se „Dan za poslanička pitanja“ obavezno održava:\n- samo poslednjeg četvrtka u mesecu tokom redovnog zasedanja,\n- i samo ukoliko je baš tog dana u periodu između 16-19h u toku sednica Skupštine.\n- sednica Narodne skupštine završava se u sredu, a uoči poslednjeg četvrtka u mesecu;\n- sednica Narodne skupštine počinje u petak, a nakon poslednjeg četvrtka u mesecu;\n- sednica Narodne skupštine završava se poslednjeg četvrtka u mesecu pre 16h, za kada je predviđeno zakazivanje sednice za postavljanje poslaničkih pitanja;\nKorišćenjem gore navedenih scenarija, Poslovnik Narodne skupštine nije direktno prekršen, ali u tok slučaju možemo govoriti o sistemskom izbegavanju obaveza koje Vlada Republike Srbije ima prema najvišem zakonodavnom telu. Sa druge strane, narodni poslanici ostaju uskraćeni upućivanja pitanja članovima kabineta. Samim tim, radi se o indirektnom podčinjavanju zakonodavne vlasti izvršnoj, iako u teoriji situacija treba da bude obrnuta.\nSve Vlade, od 2009. godine, makar jedan put izbegle su dolazak u Parlament. Svaka Vlada imala je svojstven scenario za izbegavanje dolaska.\nObe Vlade Aleksandra Vučića i Vlada aktuelne premijerke Ane Brnabić koristili su dva scenaria – ili je sednica završena u sredu ili je započeta u petak, čime je direktno izbegnut poslednji četvrtak.\nU periodu od februara 2009. pa do početka 2012. godine, premijer i njegovi ministri 28 puta pojavili su se pred poslanicima i odgovarali na njihova pitanja. 18 puta su to uradili poslednjeg četvrtka u mesecu a 10 u Danu za postavljanje poslaničkih pitanja u skladu sa aktuelnom temom.\nIpak, tokom ovoga perioda, Vlada Mirka Cvetkovića dva puta je izbegla pojavljivanje u Parlamentu. Juna 2010. izbegnuto je pojavljivanje pred poslanicima, budući da se sednica Drugog vanrednog zasedanja završila u sredu, da bi poslednji četvrtak bio preskočen, i kao Dan za glasanje određena naredna sreda, 29. jun. “Grublje” izbegavanje desilo se jula 2011. godine. Tada je, poslednjeg četvrtka u mesecu održana sednica koja je, ipak, završena nešto pre 16h. Na ovaj način poslanici su, još jedan put, ostali uskraćeni za postavljanje pitanja članovima Vlade\nVlade Aleksandra Vučića i Ane Brnabić (2014-…)\nZa protekle nešto više od četiri godine, za vreme prve i druge Vlade Alekdsandra Vučića i Vlade aktuelne premijerke Ane Brnabić, postavljanje poslaničkih pitanja poslednjeg četvrtka u mesecu imali smo svega sedam puta. Sednica na kojima bi poslanici postavljali pitanja članovima Vlade u “Danu za odgovaranje na poslanička pitanja u skladu sa aktuelnom temom” nijedan put nije zakazana, odnosno održana. Ipak, Poslovnik Narodne skupštine, nijedan put nije povređen.\n“Fleksibilnost” odredbi u Poslovniku najčešće se koristila za vreme prve Vlade Aleksandra Vučića. U periodu od aprila 2014. pa do marta 2016. čak 10 puta indirektno je izbegnuto zakazivanje sednice za postavljanje poslaničkih pitanja. Tokom tih 10 puta sednica je ili završena u sredu uoči poslednjeg četvrtka u mesecu ili je počela odmah u petak, a nakon poslednjeg četvrtka.\nVlada aktuelne prenijerke Ane Brnabić to je, za sada, uradila, jedan put.\nIdentične sednice obeležavaju proleće u Parlamentu\nDogađaji i scene neprimerene najvišem zakonodavnom telu, a koje vređaju dostojanstvo ne samo Parlamenta i narodnih poslanika već i građana obeležile su Treću sednicu Narodne skupštine. I ova sednica “odrađena” je po istom scenariju kao i prethodne dve. Čini se da sada možemo da znamo tok cele sednice i pre nego što ona započne. Identične sednice obeležavaju proleće u Parlamentu.\nTreću sednicu, pored usvajanja Predloga zakona o planskom sistemu, obeležili su i događaji koji su bacili senku na raspravu o ovom i o setu predloženih finansijskih zakona. Događaji u Parlamentu navode na brojna pitanja. Pre svega, kada će zakoni koji utiču na živote građana biti u prvom planu debate? Da li sednice u Parlamentu mogu da proteknu bez nemilih scena, salvi psovki, uvreda i neprimerenih reči? Kada će poslanici, i vlasti i opozicije, ostaviti međusobne animozitete po strani i posvetiti se konstruktivnoj raspravi o zakonima koje donose u ime i za građane? Do kada će se manipulisati procedurama i na taj način izbegavati debata u pojedinostima o većini tačaka koje su na dnevnom redu?\nPlenarna sala već prvoga dana rasprave bila je poluprazna. Najveći deo opozicionih poslanika, izuzimajući poslanike Srpske radikalne stranke, napustio je sednicu u znak solidarnosti sa poslanikom SDS, Markom Đurišićem, koji je dobio meru udaljenja iz sale, a nakon višeminutne rasprave sa predsednicom Majom Gojković. Nakon odbijanja predsednice da utvrdi kvorum u sali, na čemu je poslanik Đurišić insistirao i dve dobijene opomene, treća opomena značila je i direktnu meru udaljenja sa sednice.\n„I da vam kažem da neću dozvoliti, niti da ovaj parlament, niti da bilo koji predsedavajući bude otirač ovde za pojedine poslanike“, Maja Gojković.\nPoslanici opozicije su u znak protesta odustali od obrazlaganja predloga zakona za dopunu dnevnog reda i napustili sednicu. Prema njihovim rečima, predsednica Gojković je „na najbrutalniji način prekršila Poslovnik, prekršila pravila u ovom visokom domu.”\nNa ovaj način, uvodna rasprava o Predlogu zakona o planskom sistemu i setu finansijskih zakona, protekla je bez poslanika opozicije. Poslanici vladajućih partija, nakon ovog postupka, optužili su poslanike opozicije da “nisu zainteresovani za ekononiju” i da je to znak da je “Srbija na dobrom putu”.\nPoslanici opozicije bili su akteri i druga dva događaja. Najpre je narodna poslanica Demokratske stranke, Aleksandra Jerkov, postavljajući pitanje kada će Vojislavu Šešelju biti oduzet mandat, a nakon što je pravosnažnom sudskom odlukom osuđen na zatvorsku kaznu dužu od 6 meseci, izazvala burne reakcije među poslanicima Srpske radikalne stranke. U pauzi između zasedanja, narodnoj poslanici ostavljene su uvredljive poruke, ali i pretnje, što je objavila i na svom Twitter nalogu.\nIstog dana, 18. aprila, visoka delegacija Sabora Republike Hrvatske prekinula je posetu Beogradu a, nakon navodnog gaženja zastave Republike Hrvatske u Narodnoj skupštini i upućivanja psovki od strane narodnog poslanika Vojislava Šešelja.\nKada pokušamo da vratimo fokus na ono što su nadležnosti i obaveze najvišeg predstavničkog tela u Srbiji i nosioca demokratije, sa namerom da utvrdimo stepen kvaliteta rada ove institucije tokom treće sednice, ponovo zatičemo već uvežban scenario toka sednica u Parlamentu. Nastavljamo da budemo svedoci objedinjavanja tačaka dnevnog reda i rasprava o predlozima zakona koji nisu srodni, usvajanju važnih zakona po hitnom postupku, podnošenju velikog broja amandmana na prve članove prve tačke dnevnoga reda što za posledicu ima izostanak rasprave o amandmanima na većinu drugih predloženih zakona\nTok same sednice možemo da opišemo i kao igru taktičkog nadmudrivanja poslanika vlasti i opozicije. Ako smo se pitali da li poslanici opozicije imaju odgovor na podnošenje velikog broja amandmana od strane vladajuće većine i to na prvih par članova prve tačke dnevnoga reda, ova sednica nam je potvrdila da, na neki način, imaju. Tako, dok su poslanici SDS optuživali poslanike SNS-a da po istom scenariju prave sednice:\n“Ponovo ste ukinuli mogućnost opoziciji da bilo šta kaže u ovom parlamentu. To nije parlamentarizam i nikome u Srbiji nije jasno zašto vi to radite, osim vama koji nam pokazujete da ne trpite bilo kakvu kritiku i da ne želite dijalog o bilo kojoj temi.” Nenad Konstantinović SDS\n...poslanici Srpske radikalne stranke bili su dosetljivi. Oni su, tako, podneli amandmane na sam naslov zakona, pa samim tim dobili i priliku da nešto kažu o Predlogu zakona o planskom sistemu u pojedinostima.\nAnalizom prve tri sednice prolećnog zasedanja, možemo da kažemo da su se u Parlamentu ustalile dve vrste amandmana. Prvi su opozicioni amandmani “briše se”, što je odgovor na amandmansku farsu. Drugi su “identični” amandmani poslanika vladajuće većine kod kojih se menja samo zadnji deo rečenice, a koje, iz sednice u sednicu, Vlada odbija, uz obrazloženje da “suštinski ne utiču na zakon”.\nNajveća dilema Treće sednice bila je i ostala da li se Srbija nalazi na crnoj listi Međunarodne organizacije za finansiranje terorizma i pranje novca. Po rečima opozicije nalazimo se na crnoj listi. Iz vlasti tvrde da nismo na njoj. Dilemu je rešio ministar Nebojša Stefanović kada je potvrdio da nismo ispunili određene uslove koji su pred nas bili postavljeni, ali da je zapravo FATF jedna “kruta” institucija. Nismo na crnoj već na sivoj listi.\n“Što se tiče FATF-a. Jeste tačno da Srbija nije ispunila određene standarde koji se traže, ali daleko od toga da se Srbija može nazvati zemljom koja na bilo koji način učestvuje u pranju novca ili finansiranju terorizma. Naprotiv, Srbija je i pohvaljena i kroz delovanje njenih bezbednosnih organa, deo je koalicije koja se bori protiv terorizma širom sveta. Znači, FATF-a je jedna, rekao bih, dosta kruta institucija koja definiše određene propise na način kako ona to vidi.” Nebojša Stefanović, ministar unutrašnjih poslova\nDugo se raspravljalo i o tome po koji put se donosi Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Od 2012. godine ovaj zakon se menja po deveti put. Od toga, četvrti put tokom mandata aktuelnog ministra Dušana Vujovića. Ovaj podatak naveo je poslanike opozicije da zatraže ostavku ministra Vujovića. Ipak, ministar Stefanović odgovorio je da:\n“Zakon o poreskoj administraciji, pre svega, menja se i menjaće se možda još 190 puta i to nije ništa sporno. To se zove napredak”, Nebojša Stefanović.\nNije izostala ni rasprava o aktuelnoj temi, niškom Aerodromu i zahtevima da se objavi ugovor o koncesiji za Aerodrom Nikola Tesla, kako bi se saznala sudbina aerodroma na jugu Srbije.\nSlika koja stiže iz Parlamenta Srbije i koju šaljemo nije pozitivna. Debata je opet u drugom planu, događaji ne oslikavaju parlamentarnu kulturu i tradiciju kojom se hvalimo. Sve ovo odvija se u jeku objavljivanja novog izveštaja Evropske komisije o Srbiji za 2017. godinu, u kojem se ističe da Parlament Srbije:\nne vrši adekvatan nadzor nad radom Vlade,\nusvaja i dalje visok procenat zakona po hitnom postupku, što je potrebno smanjiti, odnosno pravilo pretvoriti u izuzetak od pravila. da se procenat zakona usvojenih po hitnom postupku mora smanjiti.\nPored toga, zaključak Evropske komisije je i da Parlament još uvek nije usvojio Etički kodeks koji bi regulisao ponašanje poslanika, a koji je po svemu što se trenutno dešava u Parlamentu preko potreban.\nJoš jedna “amandmanska” sednica u nizu\n“…ostaje činjenica da javnost neće čuti nijednu reč u vezi sa Predlogom zakona o udžbenicima i Predlogom zakona o prosvetoj inspekciji.” Vjerica Radeta, PG SRS\nSada već uvežbana praksa poslanika vladajućih partija, a koja se ponavlja iz sednice u sednicu, nastavljena je i početkom aprila. I Druga sednica ove godine sa pravom može da dobije epitet “amandmanske”. I ovoga puta najveći broj amandmana podnet je na prvu tačku dnevnoga reda - Predlog zakona o Nacionalnom okviru kvalifikacija Republike Srbije. Preko 350 amandmana podnetih samo na ovu tačku dnevnog reda značilo je da će poslanici, još jedan put, vreme predviđeno za raspravu u pojedinostima potrošiti samo na obrazlaganje ovih amandmana i da će raprava o preostale četiri tačke dnevnog reda izostati, što se i desilo.\nTok sednice je u svemu podsećao na prethodnu. I ovoga puta imali smo objedinjenu raspravu o predlozima zakona koji nisu u međusobnoj vezi.\n“… opet imamo (objedinjenu) raspravu o zakonima koji nisu međusobno povezani, čija rešenja nisu uslovljena u zakonima… zakoni vezani za obrazovanje došli su po starom dobrom običaju ove Vlade po hitnom postupku, bez dovoljno vremena da se poslanici upoznaju sa njima i bez dovoljno vremena da oslušnemo šta stručna javnost i građani imaju da kažu o ovim predlozima zakona.“ Marko Đurišić, PG SDS\nI ovoga puta, gotovo svi podneti amandmani poslanika vladajuće većine bili su identični, menjao se samo zadnji deo rečenice. Na kritiku opozicije iz redova Srpske radikalne stranke da podneti amandmani nisu u logičkoj vezi sa zakonom i “da se može podneti bilo kakav amandman na bilo koji član zakona”, predsedavajući Veroljub Arsić imao je odgovor da poslanici: “imaju pravo da imaju određenu slobodu prilikom obrazlaganja svog amandmana”.\nKao i u slučaju prethodne sednice, većina amandmana poslanika vladajućih partija nije usvojena. Za predložene amandmane nisu glasale ni njihove stranačke kolege.\nDa li je opozicija imala odgovor? Čini se da je adekvatan odgovor i ovoga puta izostao. Osim međusobnih optužbi i prebacivanja ko je za šta kriv tokom prethodnih godina, drugih odgovora nije bilo. Jedini konkretan predlog imao je poslanik SDS-a Miroslav Aleksić, ali još nije jasno da li će njegova ideja o bojkotu sednica biti prihvaćena:\n“…nema smisla učestvovati u ovakvim raspravama.\nTokom protekle tri sednice, najjače “oružje” predstavnika opozicije - podnošenje predloga za izmene i dopune zakona, odnosno amandmana - sada je prešlo u ruke predstavnika vlasti. Nepisano pravilo, koje je važilo do decembra 2017, bilo je da predstavnici opozicije podnose najveći broj amandmana. Kao opozicija, oni kritikuju predložene zakone i predlažu njihove izmene u cilju unapređenja. Ipak, od čuvene sednice u decembru na kojoj se raspravljalo o budžetu za 2018. godinu, a tokom koje su predstavnici vladajućih partija podneli pa povukli preko 300 amandmana na prvu tačku dnevnoga reda (Zakon o budžetskom sistemu), čime je zapravo izostala rasprava o budžetu, nepisano pravilo prestalo je da važi. Primat u podnošenju amandmana sada preuzimaju poslanici vladajućih partija.\n“Čemu to? Zašto to? Da bi se sprečila opozicija da da svoje primedbe na te zakone? Pa, to je deo demokratije, to je nešto što se otrpi, ili se možda oni pametniji oslušnu, pa možda čuju i neko dobro rešenje koje može da popravi zakon.” Zoran Živković, PG KSP\nOdgovor Aleksandra Martinovića, šefa poslaničke grupe SNS-a, koja je ujedno i najveća partija u Parlamentu, bio je sve, samo ne u parlamentarnom duhu.\n“Budući da je Zoran Živković rekao da treba govoriti istinu, evo ja ću sada reći istinu. Zoran Živković je idiot. Zoran Živković je kreten.”\nI pored činjenice da poslanici imaju neprikosnoveno pravo podnošenja amandmana, analiza sadržaja sednica koju smo sproveli otvara brojna pitanja o odnosu vladajuće većine prema institutu amandmana, ali i odnosa političkih partija prema institucijama. Da li poslanici vladajućih partija zaista podnose amandmane kako bi unapredili zakone ili su pronašli još jedno efikasno oružje za otežavanje i onesposobljavanje rada političkih protivnika - zloupotrebu prava i procedure podnošenja amandmana, koja se najjednostavnijim rečima može svesti na trošenje vremena za raspravu? Ili možda amandmani od strane poslanika vladajuće većine znače da Vlada ne radi dobro svoj posao i da u zakonima imamo propuste? Međutim, analizom sadržaja sednica smo ustanovili da je aktuelni rezultat velike upotrebe amandmana zapravo jedan veliki paradoks - umesto rasprave, zatičemo glasnu tišinu o unapređenju zakonskih rešenja. I ponovo smo u situaciji da svedočimo neprekidnom zarobljavanju institucije Parlamenta. Primer sve aktivnije (zlo)upotrebe amandmana od strane vladajućih partija, predstavlja još jedan pokazatelj ovog opasnog fenomena, kada institucije države i društva služe partijama ili drugim partikularnim interesima, a ne građanima Srbije.\nNajčešće pitanje u Parlamentu tih dana bilo je i:\n“…zašto se forsira digitalizacija u zemlji u kojoj ni vodosnabdevanje, ni kanalizacija još uvek nisu na nivou kvaliteta života dostojnog čoveka.” Dijana Vukomanović, PG KSP\nOdgovor poslanika vladajućih partija bio je da se od predstavnika opozicije nije čula nijedna argumentovana kritika ali ni konkretan predlog. U prvom planu poslanika SNS-a bili su ili brojke o povećanju plate:\n“To je politika (politika aktuelne vlade) dame i gospodo koja je, evo vam vest od juče ili prekjuče, učinila da, zvanični podatak je u pitanju, prosečna plata u našoj zemlji u januaru bude 50 hiljada 48 dinara i da to bude realno, 1,9% više nego u prethodnom mesecu, da to bude realno 5,2% više nego u januaru mesecu prethodne godine.” Vladimir Orlić, PG SNS\n…ili još uvek aktuelni beogradski izbori:\n“Nama građani Republike Srbije na izborima ili daju reč da govorimo ili nas pošalju ispod cenzusa, kao što su to nekima učinili 4. marta ove godine na izborima u Beogradu.“ Srbislav Filipović, PG SNS\nDrugu sednicu obeležila je i rasprava Đorđa Vukadinovića i predsedavajućeg Veroljuba Arsića o tome ko trenutno ima moć u Parlamentu a ko ne. Na kritiku poslanika Vukadinovića da nije dobio repliku i na pitanje zašto nije intervenisao kada je prethodni govornik govorio van teme dnevnoga reda, odgovor predsedavajućeg bio je:\n“…niste vi koji o tome treba da odlučujete.” Veroljub Arsić, PG SNS.\nUsvojeni zakoni su ponovo, zbog izuzetno burne polemike u Parlamentu i sada već uigranog scenarija sa amandmanima, pali u drugi plan. Više argumentovane debate i konkretnih predloga i iz redova vlasti i iz redova opozicije ne bi škodilo nikome a ponajmanje građanima na koje se usvojeni zakoni i odnose.\nNovo zasedanje – stara slika Parlamenta\n“Dakle, Vlada ne kaže da ovi amandmani nemaju smisla. Vlada kaže sledeće – mi imamo set različitih zakona koji regulišu pravo stranih investitora i načine kako oni mogu da poboljšaju investicije u ovoj zemlji.”, Nebojša Stefanović, ministar unutrašnjih poslova.\nBurno je bilo u Parlamentu, prvih dana marta, na početku redovnog Prolećnog zasedanja. Najpre smo imali podnošenje velikog broja amandmana od strane poslanika vladajućih partija koji su, po rečima ministra, regulisali materiju koja je već uređena drugim, usvojenim zakonima. Zatim, rasprava o neefikasnosti parlamentarne debate usled objedinjavanja tačaka dnevnog reda, optužbe o podnošenju amandmana kako bi se potrošilo celokupno vreme predviđeno za raspravu i na kraju smena generalne sekretarke Narodne skupštine Svetislave Bulajić, nakon višemesečnih spekulacija, obeležile su mart u Parlamentu.\nNa dnevnom redu Prve sednice našlo se 35 tačaka dnevnog reda – 18 predloga zakona, 16 predloga odluka kao i Predlog za razrešenje generalne sekretarke Svetislave Bulajić.\nO prvih 18 tačaka dnevnog reda vodila se zajednička načelna rasprava, što znači da su poslanici u svojim obraćanjima objedinjeno morali da govore o svih 18 predloženih zakona. Iako nije prvi prvi put da se tačke dnevnog reda objedinjavaju, ovakav predlog šefa PG SNS, Aleksandra Martinovića, naišao je na oštru kritiku i negodovanje predstavnika opozicije.\nNjihove optužbe odnosile su se na neefikasnost debate, budući da je vreme koje imaju kao ovlašćeni predstavnici nedovoljno da se obrazloži svih 18 predloga.\n“…umesto da se opredelim da dva minuta potrošim po zakonu, ja sam rešila da se usredsredim na dva zakona i da detaljnije obrazložim probleme koji, mislim, da postoje kada su oni u pitanju.“ – Branka Stamenković (PG DJB)\n… ali i na neodgovorno usvajanje predloženih zakona.\n„Ovo nisu neki romani ili časopisi koje mi samo treba da prelistamo pa ćemo nešto od toga zapamtiti ili nećemo zapamtiti, ovo su zakoni koji i te kako utiču na život svakog građanina Srbije, a ja tvrdim da ih mi ovde donosimo neodgovorno...” Aleksandra Čabraja (PG KSP)\nI pored negodovanja opozicije i iznošenja ozbiljnih optužbi da se ovakvim postupcima utiče na kvalitet usvojenih zakona, narodni poslanici vladajućih partija negirali su ovakve optužbe, vraćajući fokus na upravo završene lokalne izbore u Beogradu.\n“…ali, građani su sve i pokazali u nedelju, 4. marta, i ocenili, čiju ozbiljnost, posvećenost i rad žele i u narednom periodu i kome žele da poklone poverenje i odgovornost.“ – Marija Obradović (PG SNS)\nVreme za raspravu u načelu (predviđenih pet sati), narodni poslanici vlasti i opozicije nisu trošili samo na predloge zakona, već i na brojne replike i povrede Poslovnika. Na dnevom redu našli su se i privatizacije za vreme “režima” Borisa Tadiča, ubistvo Olivera Ivanovića i njegove izjave za medije neposredno pre ubistva, zatim ubistvo Ranka Panića, odnosno teme koje nisu imale nikakvog dodira sa predloženim tačkama dnevnog reda.\nPodnošenje amandmana – novi zakoni stari scenario\nPreko 1.500 predloga za izmene i dopune zakona podneli su narodni poslanci vlasti i opozicije. U danu za glasanje, usvojen je, tek, svaki 13.\nNajveći broj amandmana, 655, podnet je na prvu tačku dnevnog reda, Predlog zakona o strancima – 375 amandmana podneli su poslanici vladajuće većine, dok su 280 amandmana podneli predstavnici opozicionih partija. Svi amandmani poslanika vladajuće većine podneti su na prvih 10 članova novog zakona. I upravo, svih deset časova koje je predviđeno za raspravu o amandmanima na predložene zakone Prve sednice, potrošeno je na obrazlaganje amandmana poslanika vladajuće većine na prvu tačku dnevnog reda. Rasprava na preko 800 predloženih amandmana na preostale tačke dnevnog reda je izostala.\nŠta su poslanici predlagali amandmanima na Predlog zakona o strancima?\nVećina amandmana koji su podneti od strane vladajuće većine na Predlog zakona o strancima bili su gotovo identični i glasili su da „Zakon o strancima treba da omogući budućim investitorima u Srbiji brže dobijanje potrebnih ličnih dokumenata u cilju ekonomskog razvoja“, ili nekom drugom cilju poput modernizacije Srbije, boljeg funkcionisanja pravosudnog sistema, zaštite ranjivih društvenih grupa...\nPodnošenje skoro identičnih amandmana nije kršenje Poslovnika, ali predstavlja njegovu očiglednu zloupotrebu. Na taj način, celokupno vreme vreme za raspravu o amandmanima koje stoji na raspolaganju poslanicima, potroši se već na prvu tačku dnevnog reda. Izostanak rasprave o predlozima za izmene i dopune zakona umanjuje kvalitet debate u Parlamentu pa je, samim tim, upitan i kvalitet zakona.\nNi opozicija nije imala adekvatan odgovor, pa je tako većina podnetih amandmana na prvu tačku dnevnog reda, Predlog zakona o strancima, glasila “briše se”.\n“Nismo imali nameru da na taj način podnosimo amandmane na ovaj set zakona. Podneli smo amandmane na početne članove ovog zakona kada smo videli kakvu farsu sprema vladajuća stranka...” Marko Đurišić (PG SDS-NS)\nIpak, poslanici vladajuće većine su na optužbe o zloupotrebi procedura imali adekvatan odgovor.\n“Izvinite, mi ovo radimo da građani znaju, na osnovu Poslovnika koji su oni doneli, u njihovo vreme je donet Poslovnik. Ne razumem zašto se oni protive onome što su oni inače sami pripremali svima nama ovde…” Vladimir Đukanović (PG SNS)\nMinistar unutrašnjih poslaova, Nebojša Stefanović, koji je obrazlagao predložene zakone, odbacio je navode da je reč o amandmanima koji, kako tvrdi opozicija, nemaju smisla, navodeći da ih je Vlada odbacila jer pravo stranih investitora već reguliše set različitih zakona, o kojima naši predstavnici u Parlamentu izgleda nisu bili upoznati.\nTokom rasprave, ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović je rekao da negodovanje opozicije u Parlamentu shvata kao poziv na nove parlamentarne izbore.\n"To je legitiman predlog. Ja bih se založio, i to je moje privatno mišljenje, da imamo izbore što pre i da narod kaže šta misli. Možda je to dobra prilika i da se vidi šta građani misle o ostalima, kao i da se oni uvere šta narod misli o njima", rekao je Stefanović.\nNarodni poslanici usvojili su svih 35 tačaka koji su se našli na dnevnom redu Prve sednice. Ipak, to nije bio slučaj i sa većinom predloženih amandmana.\nApel poslanice Demokratske stranke, Gordane Čomić, da predstavnici vladajuće većine ne naprave istu grešku kao u decembru i povuku amandmane koje su danima pre toga obrazlagali urodio je plodom.\n“...želim da kažem da hoću da glasam za amandmane koje su obrazložile kolege iz SNS, a tiču se olakšavanja položaja strancima i položaja ranjivih grupa, sa nadom da ćete mi dati priliku da glasam za njih i da ih nećete povući pre dana za glasanje.” Gordana Čomić (PG DS)\nScenario iz decembra, kada su predloženi amandmani, nakon detaljnih izlaganja, povučeni, nije se ponovio. Ovoga puta, amandmani nisu povučeni, ali na oko 360 amandmana podnetih na Predlog zakona o strancima, nisu glasali ni predstavnici opozicije, ali ni većina poslanika vladajućih partija.\nPoslanici odgovaraju, u proseku, na svako 20. upućeno pitanje građana\nNarodna skupština Republike Srbije je najviše predstavničko telo. Narodni poslanici treba da zastupaju interese svih građana Srbije, osluškuje njihove potrebe i zahteve, predstavljaju ih u Parlamentu, raspravljaju i odlučuju o njima. Predstavnička uloga znači da glas građana treba da se čuje u Parlamentu. Predstavnička uloga Narodne skupštine je, pored kontrolne i zakonodavne, jedna od najvažnijih.\nU daljoj analizi govorićemo o jednom od mehanizma predstavničke uloge Narodne skupštine - direktnoj komunikaciji građana i narodnih poslanika, odnosno pitanjima koje građani upućuju svojim predstavnicima u Narodnoj skupštini.\nUpućivanje pitanja putem sajta Narodne skupštine\nAnaliza zvanične internet stranice Narodne skupštine pokazala je da u okviru nje postoji mehanizam putem kojeg građani mogu da stupe u direktan kontak sa narodnim poslanicima. Putem aplikacije, građani mogu da pošalju pitanja poslanicima putem e-maila.\nI pored toga, o ovom mehanizmu predstavničke uloge Narodne skupštine ne postoje dovoljno precizni i transparentni podaci. Na sajtu, nije moguće pronaći nikakve dalje informacije, odnosno nije moguće pronaći podatke o tome koliko su građani zainteresovani da postavljaju pitanja i u kom broju to čine kao i u kojoj meri narodni poslanici odgovaraju na ista. Pored toga, nije moguće pronaći ni kvalitativne podatke o tome da li se i u kojoj meri narodni poslanici angažuju u pogledu rešavanja problema koja im građani upute kroz pitanja.\nNedovoljna transparentnost ovih podataka otvara pitanje efikasnosti ovoga mehanizma.\nPitanja građana putem sajta “Otvoreni parlament”\nOd pokretanja Inicijative “Otvoreni parlament”, odnosno od 2012. godine, građani imaju mogućnost da postavljaju pitanja narodnim poslanicima i putem sajta “Otvoreni parlament”. Njihova komunikacija je u potpunosti javna. Građani u svakom trenutku, na profilima svih narodnih poslanika, mogu dobiti informacije\nkojim narodnim poslanicima je upućeno pitanje, da li su oni odgovorili na ista i ukoliko jesu koliko se, u proseku, čeka na njihov odgovor.\nAnaliza Inicijative “Otvoreni parlament” pokazala je da su, u protekla 22 meseca, odnosno od formiranja aktuelnog 11. saziva, pitanja građana prosleđena na adrese ukupno 244 narodna poslanika. Od tog broja, svega, 20 narodnih poslanika (8%) odgovorilo je na upućena pitanja.\nU protekla nepuna 22 meseca aktuelnim narodnim poslanicima, putem sajta “Otvoreni parlament”, prosleđeno je ukupno 625 pitanja.\nPored toga, analiza je pokazala da naši predstavnici u Narodnoj skupštini odgovaraju na tek svako 20. upućeno pitanje od strane građana. Odgovoreno je na svega 31 pitanje što čini 5% od ukupnog broja. Na preostalih 95% (594) upućenih pitanja građani su ostali uskraćeni za odgovore.\nUkoliko uporedimo ove podatke sa podacima iz prethodnog saziva zaključićemo da poslanici aktuelnog saziva odgovaraju na daleko manji broj pitanja u odnosu na rad prethodnog saziva. Primera radi, 2015. godine narodni poslanici odgovarali su, u proseku, na svako 4. postavljeno pitanje, da bi statistika u narednim godinama opadala, odnosno imamo znatno manje odgovora na upućena pitanja.\nNajaktivniji narodni poslanici u odgovaranju na poslanička pitanja bili su Miloš Bošković iz PG Dosta je bilo koji je odgovorio na sva upućena pitanja građana (tri pitanja), Marijan Rističević iz PG PS-NS-USS sa četiri odgovora na šest postavljenih pitanja i Marko Parezanović sa tri odgovora na sedan postavljenih pitanja.\n“Polazeći od toga da parlament ima odgovornost da usklađuje suprotstavljene interese i očekivanja različitih društvenih grupa putem demokratskog dijaloga, da prilagođava zakone potrebama društva i da obezbeđuje da Vlada u potpunosti polaže račune građanima, inicijativa “Otvoreni parlament” će nadalje još aktivnije zahtevati odgovorno ponašanje izabranih predstavnika. Inicijativa “Otvoreni parlament” će skretati pažnju javnosti na sve slučajeve zloupotrebe parlamentarnih procedura i kršenja Poslovnika,” izjavila je Vukosava Crnjanski, direktorka CRTE.\nPredsednica Narodne skupštine sazvala Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković zakazala je Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine za sredu, 6. decembra, na kojoj će narodni poslanici razmatrati Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2018. godinu.\nNa dnevnom redu sednice, koja počinje u sredu u 9 časova, biće Predlog zakona o dopuni Zakona o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu, Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2017. godinu, Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2017. godinu, Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2017. godinu, kao i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu.\nPredviđeno je da narodni poslanici razmatraju Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koje je podnela Vlada Srbije.\nPredloženo je da narodni poslanici razmotre Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnoj svojini, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, Predlog zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ograničavanju raspolaganja imovinom u cilju sprečavanja terorizma, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ, koje je podnela Vlada.\nNarodna skupština razmatraće Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Zajam za razvojne politike u oblasti upravljanja rizicima od elementarnih nepogoda sa opcijom odloženog povlačenja sredstava) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Program unapređenja efikasnosti i održivosti infrastrukture) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge u vezi sa otvaranjem Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge u Beogradu, u Republici Srbiji, kao i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju.\nNa dnevnom redu biće i Predlog zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zapošljavanju stranaca, Predlog zakona o zaposlenima u javnim službama, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, Predlog zakona o platama službenika i nameštenika u organima autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru i Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova, koje je podnela Vlada Srbije.\nNarodni poslanici razmatraće i Predlog autentičnog tumačenja odredbe člana 48. Zakona o izvršenju i obezbeđenju („Službeni glasnik RS“, br. 106/15 i 106/16 – autentično tumačenje), koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Regulatornog tela za elektronske medije za 2017. godinu, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava.


• Sastanak o radnim mestima u javnom sektoru (1)\nRukovodstvo grada i rukovodioci lokalnih javnih preduzeća održali su sastanak u Županiji. Prenosimo saopštenje sa zvaničnog gradskog sajta.\n- Gradonačelnik Sombora Saša Todorović i Dušanka Golubović, vršilac dužnosti načelnika Gradske uprave, na sastanku sa direktorima javnih preduzeća i ustanova i predsednicima Saveta mesnih zajednica razgovarali su o primeni Zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru. Na početku sastanka gradonačelnik Todorović je rekao da lokalna samouprava ovim sastankom pokazuje da ide u susret rešavanju problema, te da „niko ne želi ništa da seče, već da na najjednostavniji način dovede do optimalnog broja zaposlenih”. Gradonačelnik je govorio i o dinamici koja se mora ispoštovati u primeni Zakona. Načelnica Gradske uprave je govorila o tome šta sve u smislu ovog zakona čini sistem lokalne samouprave. Golubovićeva je navela da su to organi jedinice lokalne samouprave, javne službe, javna preduzeća, pravna lica osnovana od strane tih preduzeća, privredna društva i druge organizacije koje u sistemu lokalne samouprave imaju obavezu prijavljivanja podataka o zaposlenima u Registar, odnosno zaposlene čije se plate, odnosno zarade finansiraju iz budžeta jedinice lokalne samouprave. Rečeno je i da će se maksimalan broj zaposlenih odrediti uz primenu načela odgovornog fiskalnog upravljanja, racionalnosti, funkcionalnosti i efikasnosti kao i posebnih načela propisanih zakonom.\nUčesnicima su podeljeni upitnici koje ovlašćena lica imaju obavezu da popune u roku od sedam dana, te da popunjen upitnik predaju na pisarnici Gradskog uslužnog centra.\nsavamajstor @ Ned, 04.10.2015. 23:40\ndirektori dušanka golubović gradonačelnik javna preduzeća načelnica gradske uprave optimalni broj zaposlenih privreda registar zaposlenih saša todorović sombor


Ministarstvo pravde pokrenulo internet kampanju „Isključi nasilje” | 013 info\nU porodičnom nasilju u proteklih 10 godina nastradalo 314 žena\nMinistarstvo pravde pokrenulo internet kampanju „Isključi nasilje”\nPančevo, Pet, 26/08/2016 - 19:41\nMinistarstvo pravde pokrenulo je internet kampanju „Isključi nasilje” u cilju slanja jasne poruke da se nasilje u porodici ne toleriše, kao i radi podizanja svesti o porodičnom nasilju i predstavljanju novih zakonskih mera u borbi protiv nasilja u porodici.\nNaime, statistički podaci prema kojima je u Srbiji u porodičnom nasilju u proteklih 10 godina nastradalo 314 žena, dok je od početka 2016. godine ubijeno 16 žena, ukazuju na neophodnost angažovanja svih resursa u borbi protiv nasilja u porodici.\nKampanja „Isključi nasilje” (#isključinasilje), pokrenuta je u skladu sa politikom Vlade Srbije i u susret donošenju novih mera države u borbi protiv nasilja, čiji je deo i Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, navodi Ministarstvo pravde.\nCilj je da se putem internet kanala, društvenih mreža i medija podigne svest svih aktera u društvu o nasilju u porodici i informisanje i edukacija različitih ciljnih grupa.\nTakođe i da se nove zakonske mere približe onima koji mogu da budu ili jesu žrtve porodičnog nasilja, zatim ostvarenim ili potencijalnim pociniocima, kao i široj društvenoj zajednici, kako bi umela da prepozna nasilje i adekvatno reaguje na njega.\nMinistarstvo napominje da je jedan od osnovnih prioriteta ove kampanje poziv na akciju svih onih koje se posredno ili neposredno mogu dovesti u vezu sa bilo kojim oblikom porodičnog nasilja.\nZbog toga je, Ministarstvo pravde pozvalo najširu javnost da se uključi u sprovođenje kampanje, „kako bismo svi zajedno doprineli aktivnoj i efikasnoj borbi protiv porodičnog nasilja u Srbiji” i unapred se zahvalilo na podršci.


M. P. 25. maja 2022. 15:44\nFoto: Phil Sellens - CC BY 2.0\nMože da bude vrlo isplativ posao\nBiološku raznovrsnost flore Republike Srbije čine 3.272 vrste, a Srbija je jedan od centara biodiverziteta u svetu. Smatra se da je od tog broja 700 vrsta lekovitih biljaka, od kojih je 420 zvanično registrovanih i opisanih, dok se u prometu nalazi 280.\nDo lekovitog bilja se dolazi na dva načina: gajenjem i sakupljanjem u prirodi. Površine pod gajenim lekovitim, aromatičnim i začinskim biljkama u Srbiji variraju od 2.000 do 3.000 hektara godišnje, pri čemu se najviše gaji 20-25 vrsta: pitoma nana, kamilica, morač, timijan, beli slez, peršun, neven, mirođija, bosiljak, origano, žalfija…\nZa proizvodnju belog sleza, čije gajenje traje godinu dana, ulaganje iznosi oko 1.200 evra po hektaru, a prihod može da dostigne čak 9.000 evra! Ulaganja u obradu zemljišta, pripreme za sadnju i berbu za gajenje sedmogodišnje biljke matičnjaka na jednom hektaru iznose oko 1.200 evra i to samo u prvoj godini, dok su prihodi od druge do sedme godine oko 6.000 evra godišnje.\nProcenjuje se da površine pod lekovitim, aromatičnim i začinjskim biljem u Srbiji mogu biti i dva-tri puta veće. Uvozimo eterična ulja, kozmetičke i druge prerađene proizvode od lekovitog bilja. Izvoz se povećava iz godine u godinu. U 2017. godini iz Srbije je izvezeno lekovitog bilja u vrednosti od 16 miliona dolara.


WiFi radar pomaže u akcijama specijalnih jedinica - Automatika.rs\nNaslovna Vesti Razno WiFi radar pomaže u akcijama specijalnih jedinica\nBritanski inženjeri sa University College London su razvili pasivni radarski sistem koji može da vidi kroz zidove koristeći WiFi signale generisane od strane bežičnih rutera i tačaka pristupa. Sistem, osmišljen od strane Karla Woodbridge-a i Kevina Chetty-a, zahteva dve antene i procesorsku jedinicu za signal (na primer, računar) i nije veći od veličine kofera. Za razliku od normalnog radara, koji emituje radio talase i onda meri svaki reflektovani signal, ovaj novi sistem radi u potpunoj potaji.\nProces pasivnog radara je zapravo prilično jednostavan. U bilo kom prostoru koji ima WiFi, korisnik je konstantno bombardovan od strane 2.4GHz i 5GHz radio talasa. Kada ovi talasi pogode objekat u pokretu, njihova frekvencija se promeni (Doplerov efekat). Pažljivim „njuškanjem“ WiFi signala, Woodbridge i Chetty su bili u stanju da rekonstruišu sliku bilo kog objekta ili ljudskog bića koje se pomeralo s druge strane zida.\nU osnovi, ovo je radarski sistem-samo se koriste radio talasi koji su emitovani od strane eksternog WiFi rutera, odnosno ne stvaraju se sopstveni. Poredići ovo sa MIT-ovim kroz-zid-radarom, koji se nalazi 2.4m popreko i zahteva veliki energetski izvor kako bi generisao mnogo mikro-talasa.\nPrilikom testiranja, ovaj pasivni radarski sistem je u stanju da detektuje lokaciju osobe, njenu brzinu i pravac kretanja, sve to kroz zid. Jedan problem sa Dopler sistemima je to da oni samo rade sa pokretnim objektima- provalnik ili vojnik bi mogli da osujete ovaj sistem jednostavno mirujući. Sa budućim radom, UCL inženjeri misle da bi mogli da povećaju osetljivost sistema, tako da bi on mogao da detaktuje pomeraj grudnog koša dok neka osoba diše.\nKorsišćeni slučajevi, baš kao što možete da zamislite, su uglavnom minimalistički. Britansko Ministarstvo odbrane već istražuje da li ovaj pasivni radar može da bude korišćen u urbanom ratištu. PopSci spekuliše da bi pasivni radar mogao da bude od koristi za praćenje kretanja dece ili starijih osoba kroz kuću. Po svoj prilici, sa osetljivom opremom i mnogo WiFi rutera, sistem bi mogao da se približi viđenju koje pružaju rengentski zraci.\nČini se da su Woodbridge i Chetty specijalisti za pasivni radar: Oni su očigledno prvi istraživači koji su izgradili radarski sistem koristeći softverski definisani radio zupčanik, i takođe su napravili isti trik sa pasivnim WiFi radarom koristeći WiMAX, koji verovatno dopušta detekciju u mnogo širem opsegu.\nPrethodni tekstTehnologije, alati i rešenja za akviziciju podataka – NI Radionica\nSledeći tekstZidna HDMI utičnica sa IR sposobnošću


REKULTIVACIJA BIVŠIH RUDIŠTA | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Vijesti REKULTIVACIJA BIVŠIH RUDIŠTA\nREKULTIVACIJA BIVŠIH RUDIŠTA\nU Prijedoru su danas predstavnici Šumarskog fakulteta iz Banje Luke prezentovali investicioni progam podizanja šumskih pantaže na bivšim rudokopima Rudnika željezne rude „Ljubija“.\nMilan Mataruga, koordinator projekta je istakao da je ovo dobar primjer transfera znanja i novih tehnologija iz naučnih ustanova u privredu. On je pohvalio i rukovodstvo RŽR „Ljubija“ koje se odlučilo za jedan ovakav projekat. Stručni tim u kojem je bilo deset doktora nauka sa Šumarskog, Rudarskog i Prirodnomatematičkog fakulteta Univeryiteta u Banjaluci, te veći broj saradnika, na osnovu istraživanja provedenih na oko 2000 hektara zemljišta, zaključio je da se intenzivni plantažni uzgoj brzorastućih kultura, u funkciji proizvodnje bio mase, može organizovati na manjem dijelu površina, rekao je Mataruga. On je dodao da je rekultivacija bivših rudišta sadnjom i drugih drvnih vrsta značajna kako sa ekološkog tako i ekonomskog aspekta, te društveno odgovornog odnosa prema resursima koje je ovo preduzeće dobilo na korištenje.\nDirektor Rudnika Ljubija, Stanko Vujković je rekao da će u pošumljavanje bivših rudišta, bez obzira o kojem se obliku radi, biti uložena sva zarada od prodaje drveta prijedorskoj toplani. Ove godine se radi o iznosu od oko pola miliona maraka.\nNove plantaže na bivšim rudokopima biće idealne i za obavljanje stručne nastave za studente Šumarskog fakulteta, ali i razne naučne radova iz oblasti proizvodnje bio mase, rekao je Branislav Cvjetković, viši asistent na Šumarskom fakultetu.\nZamjenik gradonačelnika Drago Tadić je istakao da gradska uprava Prijedora podržava i ovaj, ali i druge slične projekte, te da želi proširenje studijskih programa, kako bi se i Prijedor uključio u univerzitetske gradove.\nPrethodniTUBERKULOZA JOŠ UVIJEK PRISUTNA(video)\nSlijedećiILIDŽANKE LAKO SA MLADIM TIMOM “MIRE”


Ministarka javne uprave, Suzana Pribilović, primila ambasadora NR Kine, Liu Đina\nDatum objave: 02.11.2018 13:30 | Autor: Ministarstvo javne uprave\nMinistarka javne uprave, Suzana Pribilović, primila je danas u nastupnu posjetu, ambasadora NR Kine, Liu Đina.\nNa sastanku je ocijenjeno da Crna Gora i NR Kina njeguju tradicionalno dobre i prijateljske bilateralne odnose, te da u narednom periodu treba raditi na daljem jačanju bilateralne saradnje, posebno u oblasti reforme javne uprave, s fokusom na razvoj lokalnih samouprava i jačanje kapaciteta državnih službenika.\nAmbasador Đin je kazao da će Kina nastaviti da pruža podršku Crnoj Gori, posebno u kontekstu daljeg razvoja i partnerstva sa lokalnim samoupravama. On je istakao da je unapređenje saradnje na nivou lokalnih samouprava, odličan podsticaj za međudržavnu saradnju.\nMinistarka Pribilović je istakla da je Crna Gora prepoznata kao jedna od najaktivnih članica u okviru mehanizma 16+1, te da u narednom periodu saradnju treba intenzivirati u oblasti reforme javne uprave. Pribilović je upoznala ambasadora sa dosadašnjim rezultatima na planu reforme javne uprave, te u tom smislu naglasila važnu podršku Kine u pogledu razvoja lokalnih samouprava. Ona je kazala da će se ministarstvo zalagati za produblijivanje saradnje na svim nivoima, te posebno naglasila značaj saradnje na planu razmjene iskustava i organizacije treniga za državne službenike, u skladu sa dobrim praksama. U tom pravcu, na sastanku je razmatrano potpisivanje Memoranduma o saradnji između Ministarstva javne uprave sa nekom od kineskih institucija koje se bave obukama za rad u javnoj upravi.\nMinistarka Pribilović se zahvalila na pozivu za učešće na predstojećoj Međunarodnoj konferenciji gradova prijateljstva 2018 u Wuhanu na temu razvoja lokalnih samouprava, što predstavlja priliku za diskusiju i dalje unapređenje saradnje prijateljskih gradova.


GM: promene u regionu, Nik Rajli privremeno preuzima rukovođenje Opel/Vauxhall Europe\n10 Nov 2009 - 18:33 Vesti Link\nUnutar GM-ove regije Centralna i Istočna Evropa došlo je do značajnih promena čiji su rezultat dva nezavisna entiteta: Opel i Chevrolet. Promene su stupile na snagu 1. novembra 2009.\nProces odvajanja dva najvažnija GM-ova brenda u Evropi pokrenut je u prvom tromjesečju ove godine sa ciljem da se postigne veća odgovornost pojedinih brendova i tržišta.\nSve to sa ciljem da se što efikasnije prati i odgovara na promenljive tržišne uslove. Razdvajanje će omogućiti jači ciljani pristup pojedinim tržištima, ubrzati donošenje odluka i pojednostaviti strukturu. Promene će se takođe odraziti i na ime dve nove organizacije: Opel Southeast Europe LLC i Chevrolet Central and Eastern Europe LLC, zadužene za prodaju, marketing i usluge postprodaje Opel i Chevrolet vozila u regionu.\nChris J. Lacey, dosadašnji izvršni direktor General Motorsa za Centralnu i Istočnu Evropu, nakon 14 godina rada u regionu prelazi u Rüsselsheim, Nemačka gde će preuzeti funkciju izvršnog direktora internacionalnih operacija za Opel. Generalni direktor za Opel Southeast Europe je Farid Anabtawi, a Andy Higgins imenovan je za generalog direktora Chevrolet Central and Eastern Europe, obojica obavljaju dužnost iz Budaörsa, Mađarska.\nU Srbiji je na funkciji generalnog direktora za Opel gospodin Ivan Kekić, a za Chevrolet gospodin Mile Ivanov.\nNik Rajli preuzima rukovođenje Opel / Vauxhall Europe\nPotpredsednik GM-a i predsednik GM International Operations, Nik Rajli, preuzeće rukovođenje Opel / Vauxhall Europe, dok se potraga za novim generalnim direktorom nastavlja – objavljeno je u General Motorsu.\nRajli, koje poseduje značajno iskustvo u vođenju brendova Opel i Vauxhall u Evropi, će biti podrška rukovodstvu kompanije u Evropi te će nadgledati kreiranje strategije za pozicioniranje Opel / Vauxhall-a u cilju postizanja dugoročnijeg uspeha. U svom poslu, Rajli će se pridržavati opštih smernica GM-a sa sedištem u Šangaju, Kina, ali će svakodnevno poslovanje međunarodnih filijala u njegovoj organizaciji biti vođeno od strane direktora filijala u dotičnim zemljama tokom njegovog angažovanja u Evropi.\n"Kao što smo najavili prošlog utorka, Opel / Vauxhall će ostati u potpunosti integrisani član nove GM porodice. Ova odluka je doneta u najboljem interesu Opel / Vauxhall, kao i u interesu njegovih klijenata, zaposlenih, drugih akcionara i samog GM-a", rekao je Fric Henderson, predsednik GM-a i njegov izvršni direktor. "Sa svojim velikim iskustvom sa Opel i Vauxhall brendovima, Nik je najpogodnija osoba da uspešno vodi kompaniju kroz ovaj tranzicioni period kako bi se poslovanje što je moguće pre normalizovalo."\nHans Demant, zamenik predsednika GM Europe i generalni direktor Adam Opel GmbH, će zadržati svoju vodeću poziciju u Upravnom odboru Opela te će zajedno sa Rajlijem voditi kompaniju kroz tranzicioni period.\nčitanja : 2037\nAutor Daniella 17 Mar 2014, 15:01


Resurs Centar Majdanpek: Unapređenje stanovanja i komunalnih usluga (2005)\nUnapređenje stanovanja i komunalnih usluga (2005)\nUnapređenje javnih usluga i stanovanja je projekat izgradnje kapaciteta za održiv razvoj nezavisnog upravljanja u opštini Majdanpek, unapređenjem opštinskog finansijskog poslovanja, stambenih i komunalnih usluga, komunikacije Vlade i odeljenja lokalne opštinske uprave. Projekat izgradnje kapaciteta pomaže menadžerima i službenicima u pružanju usluga građanima, u skladu sa standarima Evropske Unije. Sprovođenjem projekta građani su aktivno uključeni u procese donošenja odluka, i podignuta je svest građana o ekološkim pitanjima i pitanjima životne sredine, pozivajući ih da preuzmu ulogu budnih posmatrača. Ova desetomesečna akcija obuhvatila je i posete eksperata iz zemalja EU radi pružanja stručne pomoći, radnu posetu zemlji EU, obuku za službenike, studiju izvodljivosti iz oblasti komunalnih usluga, osnivanje i promociju "Call centra". Opšti cilj ovog projekta bio je jačanje i unapređenje stručnosti i kapaciteta jedinica lokalne uprave, u skladu sa standardima EU. Cilj je bio i poboljšanje funkcionisanja lokalnih vlasti kroz upoznavanje sa praksom lokalnih vlasti u zemljama EU. Ovaj projekat je, stoga, ocenom i analizom funkcionisanja vlasti na lokalnom nivou, doprineo evropskim integracijama Srbije i Crne Gore. Glavni nosilac projekta je Opština Majdanpek a UG Resurs Centar je lokalni partner u realizaciji projektnih aktivnosti. Projekat je podržan iz programa ’’Exchange’’ Stalne konferencije gradova i opština, sredstvima EU odnosno Evropske agencije za rekonstrukciju. Jezik / Language


KORUPCIJA, LAZI I VIDEO-TRAKE\nPoliticki skandal u Peruu bio je dogadjaj nedelje. Predsednik Alberto Fudjimori pojavio se na televiziji i saopstio da se povlaci. Mnogi Peruaci su zudeli za tim saopstenjem, ali je malo ko ocekivao da ce ga ikad cuti posto diktatori nikad tako lako ne silaze sa vlasti.\nKriza je pocela kada je nacionalna televizija emitovala jednu video-traku. Ona prikazuje Vladimira Montesinosa, sefa drzavne bebednosti, kako podmicuje poslanika opozicije u Kongresu da predje na stranu vlade. Posle izbora u aprilu 15 opozicionih poslanika ukljucujuci i onog na snimku, Alberta Kourija, saopstili su da prelaze u Fudjimorijevu partiju Peru 2000, cime su mu doneli apsolutnu vecinu. Opozicija je u to vreme govorila o laziranju izbora.\nIako je snimak izazvao veliko ogorcenje u Peruu, Fudjimorijeva ostavka je mnoge iznenadila s obzirom na njegovo grcevito drzanje vlasti u poslednjih deset godina. On se nije ustrucavao da stavi van snage Ustav ni da raspusti Kongres samo da bi zadrzao vlast. Sa istim ciljem je smenio i sudije Ustavnog suda, koji su presudili da njegova kandidatura za treci mandat predsednika nije u skladu sa Ustavom.\nDok vodja opozicije Alehandro Toledo zeli da formira vladu nacionalnog jedinstva, drugi bi voleli da Fudjimori odlozi odlazak sa vlasti dok Montesinos ne bude smenjen. Prema nekim izvorima, Fudjimori je pokusao da smeni Montesinosa zbog njegovih skandala sa podmicivanjem, ali je to sprecila vojska.\nTakvi izvestaji zvuce neubedljivo jer je Montesinos, vodeci covek bezobzirne i nedohvatljive tajne policije koji je u medjuvremenu nestao, bio Fudjimorijev glavni pomocnik od kako je 1990. dosao na vlast. Drzavna bezbednost Perua ga je i dovela na vlast i to likvidacijama protivnika kao i zastrasivanjem i progonom neduznih stanovnika ove zemlje. Jedna opoziciona grupacija uspela je da od obavestajnih izvora dobije jos video-traka koje prikazuju Montsesinosa kako podmicuje biznismene, novinare, politicare i vojne oficire da podrze Fudjimorija.\nIako je situacija jos nejasna i mnogi Peruanci strahuju od vojnog udara, mnogo je verovatnije da su SAD pokretacka snaga ovih dogadjaja. Naravno, kako zahtevaju pravila diplomatije, Sjedinjene Drzave su pozdravile Fudjimorijevu odluku: "Pozdravljamo pozitivne korake predsednika Fudjimorija", izjavio je predstavnik ministarstva inostranih poslova SAD Ricard Baucer.\nFujimori je deset godina bio verni sledbenik svojih mocnih zastitinika u Vasingtonu a Montesinos (56), razalovani kapetan vojske, bio je kljucna licnost u tom odnosu. On je vise puta optuzivan za spijunazu u korist CIA, sverc droga i prodaju oruzja pobunjenickim grupama u drugim zemljama, kao nedavno u Kolumbiji. Obavestajnu sluzbu Perua sagradio je u obliku hobotnice, ciji pipci prisluskuju telefone i mogu da prodru u sve delove drustva.\nBilo bi smesno govoriti o Fudjimorijevoj savesti posle deset godina nemislosrdne diktature ili o iznenadnoj osvescenosti SAD da se nesto lose dogadja u Peruu. Situacija je jednostavno izmakla kontroli na pragu americkih predsednickih izbora a skandal u saveznickoj zemlji slican Votergejtu u ovom trenutku je veoma nepozeljan.\nKorpucija je normalna politicka praksa u mnogim zemljama. U godisnjoj analizi jedne nevladine organizacije Nigerija predvodi korumpirane zemlje sveta a prati je Jugoslavija koja je osvojila nepopularno vodece mesto medju evropskim zemljama. Ipak, u tim zemljama niko ne odlazi sa vlasti zbog te analize.\nSmena na vlasti i pobeda nad korpucijom moze se postici samo (postenim) izborima pod uslovom da su stanovnici te zemlje svesni kuda ih vode korupcija i diktatura. Smenu, kao sto smo videli, mogu i da narede SAD, ali samo ako su SAD saveznik te zemlje. Ako to nije slucaj, buducnost ostaje u rukama naroda narouzanog samo olovkama i glasackim listicima.\nPS Banknota od 500.000.000.000 nije koriscena za podmicivanje u Peruu. To je normalna dinarska novcanica koja je bila u opticaju 1992. godine tokom rekordne inflacije, koja je bila pocetak nezabelezenog talasa podmicivanja koji je koncano doveo Jugoslaviju na vrh korumpriranih zemalja Evrope. Ovde je ona samo kao podsetnik njenom stanovnistvu uoci izbora koji ce se odrzati za tri dana, 24. septembra.


Proširenje Slobodne zone Novi Sad na lokaciju 5\nNa sednici Vlade Republike Srbije koja je održana 30. jula 2020. godine, Vlada je Privrednom društvu za upravljanje slobodnom zonom „Slobodna zona Novi Sad“ d.o.o. Novi Sad dostavila Rešenje o davanju saglasnosti za proširenje Slobodne zone Novi Sad na lokaciju 5, a za potrebe i na zahtev kompanije Barry Callebaut South East Europe d.o.o., na površini od 9 ha 21 a 97 m².\n- Proširenje područja Slobodne zone Novi Sad u potpunosti je u skladu sa Uredbom o bližim kriterijumima za ocenu ekonomske opravdanosti određivanja područja slobodne zone;\n- Proširenje područja Slobodne zone Novi Sad je u skladu sa Strategijom razvoja slobodnih zona u Republici Srbiji za period od 2018. – 2022. godine;\n- Planirani obim investicionog ulaganja iznosi oko 40 miliona evra;\n- Predviđeno je zapošljavanje 100 radnika;\n- Planirani obim proizvodnje robe i pružanje usluga u slobodnoj zoni, analiza prodaje te robe i pružanja usluga i projekcija tržišta na koje će se roba i usluge plasirati, pokazuje pozitivan efekat na spoljnotrgovinski bilans Republike Srbije;\n- Planirana je nabavka opreme kojom se vrši transfer savremenih tehnologija;\n- Poslovanje u slobodnoj zoni će doprineti ostvarenju strategije razvoja i mera ekonomske politike Vlade;\n- Proširenjem područja Slobodne zone Novi Sad obezbeđuje se i postizanje osnovnih ciljeva slobodnih zona koji se odnose na unapređenje privrednog rasta, izvoza i smanjenja nezaposlenosti.\nKompanija Barry Callebaut South East Europe d.o.o. deo je multinacionalne kompanije Barry Callebaut koja je vodeći svetski proizvođač visokokvalitetnih čokolada i kakao proizvoda. Kompanija upravlja sa 60 fabrika širom sveta u okviru kojih zapošljava 11.500 radnika, a u poslednjoj fiskalnoj godini ostvarila je prodaju u visini 6,9 milijardi švajcarskih franaka.


SRPSKA IMOVINA VREDNA VIŠE OD STO MILIONA EVRA\nU poslednjih nekoliko dana državne institucije traže procenu imovine Srbije u Crnoj Gori ili nude pod zakup imovinu naše države u njoj. Tako je Direkcija za imovinu Srbije objavila oglas u kojem traži ovlašćenog procenitelja za procenu tržišne vrednosti nepokretnosti Srbije, tačnije MUP-a, u Bečićima. Reč je o objektima, u okviru kojih je pet zgrada s pomoćnim zgradama i zemljištu hotela „Beograd” , kao i pokretnim stvarima u njima da bi se oni ili priveli nameni ili prodali. Narodna banka Srbije oglasila je juče poziv za dostavljanje zatvorenih pismenih ponuda za davanje u zakup na neodređeno vreme svog poslovnog prostora u Podgorici, površrine 81 kvadratni metar. Da je došlo vreme da se reši pitanje imovine srpskih preduzeća i Srbije na Crnogorskom primorju dalo se naslutiti u februaru ove godine, kada je crnogorski premijer Duško Marković bio u zvaničnoj poseti Srbiji i srpskoj vlasti predložio da se pomoću zajedničkih projekata ta imovina stavi u funkciju da bi počela da donosi profit. Prilikom razgovora sa srpskim premijerom i predsednikom, Marković je istakao da se imovina koju Srbija poseduje u Crnoj Gori, a koja nije iskorišćena, procenjuje na više od sto miliona evra. Odmarališta velikih srpskih preduzeća iz prošlih vremena, kao i hoteli s više hiljada kreveta, koji su šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka bili moderni, danas su u Crnoj Gori zapušteni, malo održavani i koriste se samo tri letnja meseca u godini ili čekaju privatizaciju. Svoja odmarališta na Budvanskoj rivijeri i plaži imali su EPS, MUP, Institut za rehabilitaciju Beograd, neke poznatije srpske firme, ali većina ih danas radi samo u toku letnje sezone. Srbija je od prodaje dela kompleksa „Ineks Zlatna obala” u Sutomoru zaradila 11,7 miliona evra, ali je ostalo još mnogo hotela i odmarališta srpskih preduzeća koja čekaju da budu prodata ili da se u njih dodatno uloži da bi postala atraktivna za turiste. Koliko tačno vredi imovina srpskih preduzeća i njihovih odmarališta u Crnoj Gori niko u ovom trenutku ne može da kaže, pa je procena da je ona više od sto miliona evra jedino što se uzima kao podatak, mada može biti reči i o znatno većem iznosu. Privredna komora Srbije u Crnoj Gori je još pre tri godine pokrenula s državnim organima Crne Gore i Srbije pitanje rešavanja imovine srpskih preduzeća i srpske države jer je svima jasno da Srbija ima u vlasništvu ili suvlasništvu izuzetno značajne i atraktivne turističke kapacitete koji su nedovoljno iskorišćeni i ne daju ni izbliza efekte koji se, s obzirom na atraktivnost lokacija, očekuju. Tada su procene PKS-a bile da Srbija ima pravo bogatstvo uz samu obalu Jadranskog mora, a pominjane su lokacije i hotel „Šumadija” u Bečićima, zatim hotel „Beograd” u Bečićima u vlasništvu MUP-a, „Vrmac” u Prčnju, kao deo Instituta za rehabilitaciju Beograd, tri hotela u Tivatu, a država Srbija imala je i 26 odsto vlasništva u Institutu „Dr Simo Milošević”. Čak je 2012. godine formirana i Komisija koja je trebalo da popiše srpske nekretnine u Crnoj Gori, ali ni ona ništa nije uradila, tako da nema preciznog spiska pa se i ne zna šta je tačno srpsko. Postojao je i predlog da se kroz pregovore Srbije i Crne Gore odloži primena crnogorskih propisa o privatizaciji i naplati poreza za one koji nekretnine ne koriste da bi srpska preduzeća imala više vremena da nađu bolje kupce i dobiju više novca.\nI Vojvodina ima svoje\nProšle godine je i Pokrajinska vlada ponovo otvorila pitanje vraćanja vojvođanske imovine u Hrvatskoj, Sloveniji i Crnoj Gori. Predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović objasnio je da Vojvodina u Crnoj Gori, zajedno s drugim pravnim licima, ima deo objekta u Igalu, dodajući da rezultate sudbine te nekretnine očekuje u narednih nekoliko meseci ili godina.


Welcome to Tomorrow: Konferenciju u Beogradu pratilo više od 21.000 ljudi! | Events in Serbia\nby Events in Serbia 16. maja 2022., 07:40 352 Views\nViše od 21.000 ljudi iz celog sveta ispratilo je događaj uživo i onlajn, a preko 100 govornika iz celog sveta, učestvovalo je na 7 ekskluzivnih panela, više od 50 izlaganja i na brojnim interaktivnim diskusijama i radionicama iz Kripto, NFT i Metavers sfera. Vodeći svetski stručnjaci doneli su ekskluzivne informacije o blokčejnu, kriptovalutama, kao i o „rudarenju“ i ulaganjima. Drugi put na svetu održan je panel u Metaversu a predstavljeni su i najnoviji trendovi iz NFT sveta kao i mogućnosti njihovog prikupljanja i primene.\nCeremonija otvaranja događaja organizovana je kao futuristički spektakl, uz specijalne efekte, lasere i pirotehniku, a posetiocima je u prepunoj sali, dobrodošlicu simbolično poželeo čovek u astronautskom odelu. Na događaju je, eksluzivno, potvrđeno i naredno izdanje Tomorrow konferencije, zakazano za maj 2023.\nKako je izgledala Tomorrow konferencija\n“Ja još ne nalazim reči da izrazim oduševljenje i zahvalnost svima koji su bili deo konferencije, koji su verovali u ovu prvu ovakvu konferenciju u ovom delu Evrope, jer sada mogu slobodno da kažem da je bila najbolja. U protekla tri dana smo imali priliku da vidimo i čujemo preko 50 izuzetnih predavača iz celog sveta, 7 panela i posebnu radionicu “ECD workshop” koja je realizovana drugog dana konferencije. Više od 6.000 ljudi prošlo je kroz tri stejdža, a prema informacijama koje sada imamo, više od 15.000 ljudi pratilo je Tomorrow konferenciju online” – rekao je programski direktor Tomorrow konferencije, Zoran Tadić.\nDrugi dan konferencije obeležili su interaktivne panel diskusije, kao i paneli o Metaversu, te se od predavača Joela Dietza, Franka Fitzgeralda i Laure K. Inamedinove, moglo saznati Gde nas zapravo Metavers vodi i kakve se sve mogućnosti otvaraju ovom sferom. Bilo je reči o aktuelnim radovima svetskih kompanija, kao i o predviđanjima stručnjaka o tome da li će se i koliko fizički život zapravo seliti u virtuelni, do kojih granica i šta će nam to kao društvu doneti. Aleksandar Matanović, pionir kriptovalute u Srbiji i osnivač lokalne berze bitkoina ECD, istakao je na svom predavanju da papirni novac svakako ide u istoriju, a da razlog tome nije samo pojava kriptovaluta.Na panelu “Uticaj, mogućnosti i regulatorna razmatranja Metaversa”u predavanje se uključilo dosta posetilaca, diskutujući sa Joelom Dietzom, David Bundijem i ostalim panelistima o tome kako će Metavers uticati na buduće generacije. UNICEF je pokrenuo humanitarnu akciju prikupljanja kripto donacija za podršku deci iz ratom zahvaćenih područja, asvaka donacija preko 10 američkih dolara darovana je NFT-jevima koje su kreirali stok fotografi braća Bojan i Ivan Zamurović. Na posebnim stejdževima organizovane su radionice na teme kako se razvijaju zakonska kripto regulativa, propisi, kao i oporezivanje u našoj zemlji.\nExit predstavio prvu NFT kolekciju, foto: Marko Edge\nI poslednji dan konferencije obeležilo je veliko interesovanje publike. Marko Suvajdžić, pomoćnik direktora za digitalni svet na Univerzitetu Florida u SAD, istakao je da je, istražujući blokčejn kao predmet, metod i medij, svet umetnosti krenuo na putovanje tehnoloških otkrića za razliku od bilo kojeg drugog do sada. “Do sada su blokčejn tehnologiju prihvatili lideri u finansijama, računarskim naukama, transportu, knjigovodstvu i drugima, kako bi svojim proizvodima i uslugama doneli efikasnost, transparentnost i dodatnu vrednost” – skrenuo je pažnju on.\nNa kraju trećeg dana, konferenciju je zatvorio osnivač kriptovalute Tether, Craig Sellars, predavanjem o digitalnom identitetu u budućnosti. Organizatori su, zbog izuzetnog interesovanja, predavanje otvorili za više nego duplo veći broj posetilaca. Ovaj blokčejn filozof, kako sebe naziva, i dalje je ponosan na svoju kriptovalutu koja kako kaže, je stabilna i nastavlja da sija. On je ukazao na to zašto je i dalje čovek kao individua najbitniji u celoj ovoj sferi. “Neograničeni potencijal svakog čoveka je zapravo NFT. Ne smemo da zaboravimo da je vrednost individualca najvažnija u digitalnom svetu. Jer, sve druge platforme žele da poseduju vaše podatke, a to ovde nije slučaj. Vi ste vlasnici vaših informacija, a ako vam ih neko traži, onda to i naplatite” – osvrnuo se Sellars.\nNaslovna fotografija: Tomorrow konferencija, Ervin Kovac\nPrevious article Turneja Slobodne zone na rekordne 52 lokacije širom Srbije\nNext article Vreme je za Heroine: Novi Sad postaje evropska prestonica žena


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Demokrate: Priča o zaštiti vodotoka licemjerna\n05. 03. 2021. 21:45 >> 21:46 1\nDemokrate: Priča o zaštiti vodotoka licemjerna\nPriča predsjednika Opštine Mojkovac Ranka Mišnića o zaštiti vodotoka u okolini rudnika “Brskovo” je licemjerna, ocijenili su iz mojkovačkih Demokrata, i upitali ga da li će raspisati referendum gdje bi se građani izjasnili jesu li za otvaranje rudnika.\nIz Opštinskog odbora Demokrata Mojkovac naveli su da se zadnjih dana u tom gradu aktuelizovala priča o ponovnom otvaranju rudnika „Brskovo“, i da su podijeljena mišljenja da li rudnik treba otvarati ili ne.\n“Od strane vladajuće Demokratske partije socijalista (DPS) u prethodnom periodu iz dva navrata odobreno je ispitivanje rudnih nalazišta u višemilionskim iznosima. U maju 2018. godine Mišnić je najavio otvaranje rudnika, da bi se sada oglasio sa potpuno oprečnom pričom i stavom da otvaranje rudnika treba osporiti”, podsjetili su iz mojkovačkih Demokrata.\nPrema njihovim riječima, poharom privrednih resursa izazvanom vladavinom DPS-a, krenule su migracije iz Mojkovca.\n“Na popisu stanovništva svakih deset godina, Mojkovac je imao za oko dvije hiljade stanovnika manje. Kada se australijska kompanija Balamara Resources Limited sa sjedištem u Pertu zainteresovala za ponovnu eksploataciju rudnih nalazišta našeg Brskova, probudila se i nada naših građana za bolja vremena i svijetlu budućnost”, kazali su iz mojkovačkih Demokrata.\nOni su naveli da je švajcarski konzorcijum Tara Resources 2018. godine preuzeo projekat od navedene australijske firme i nastavio razgovore sa Vladom o dugo očekivanom otvaranju rudnika i uslovima eksploatacije koja se procjenjuje na 14 miliona tona rude.\nIz Demokrata su podsjetili da je Mišnić prošle godine, bez javne i skupštinske rasprave, uz veliko protivljenje građana dozvolio izgradnju vojnog poligona na Sinjajevini sa čijeg podnožja se koristi voda za piće, u kojoj bi bio prisutan sadržaj olovnih jedinjenja od isparivanja bojevih sredstava sa vojnih vježbi.\n“Sa skoro dvije hiljade metara nadmorske visine vjetrovi i vazdušne struje raznosile bi opasne čestice na dva nacionalna parka koja nas okružuju. Zahvaljujući prvim istorijskim demokratskim promjenama i novoj Vladi ova sumanuta ideja je stopirana”, kaže se u saopštenju.\nIz Demokrata su kazali da švajcarski konzorcijum planira investiciono ulaganje od 150 miliona EUR i zapošljavanje 450 radnika minimum 15 godina.\n“Da kupuje rudnik sa infrastrukturom možda bi se pojavila sumnja investitora, ali ulaganje od 150 miliona mogu priuštiti samo ozbiljne i renomirane svjetske kompanije”, navodi se u saopštenju.\nIz Demokrata su kazali da elaborat o procjeni uticaja životne sredine švajcarska kompanija dostavlja nadležnom ministarstvu i Agenciji za zaštitu životne sredine koju procjenjuju i (ne)odobravaju njegovu primjenu.\n“Naša država ima zakon o životnoj sredini i Pravilnik koji je rigorozniji od većine evropskih država. Ako Njemačka kao najmoćnija i industrijski najrazvijenija država Evrope ima u središtu svoje države dvije industrijske oblasti Rur i Sar, koje imaju stotine firmi koje funkcionišu uz poštovanje ekoloških standarda, zašto ne možemo i mi?”, upitali su iz te partije.\nOni su ocijenili licemjernom priču Mišnića o zaštiti vodotoka u okolini rudnika.\n“Kad je na istim rečicama dao saglasnost za izgradnju mini hidroelekrata od kojih je jedna u vlasništvu njegovog brata”, naveli su iz Demokrata.\nOni su pitali Mišnića zašto sumnja u institucije nove Vlade i kompetentnost JU CETI - Podgorica i da li će on kontrolisati emisiju štetnih gasova u vazduhu i koncetraciju toksikanata u vodotocima.\n“Da li će odlazeći predsjednik raspisati referendum gdje bi se Mojkovčani izjasnili jesu li za otvaranje rudnika ili ne”, naveli su iz Demokrata.


Amerikanci i Srbi zajedno protiv terorista usred Srpske - 14.11.2016, Sputnik Srbija\nAmerikanci i Srbi zajedno protiv terorista usred Srpske\nVežba zakazana u vreme opšte histerije koja je zavladala u Sarajevu zbog održavanja referenduma u Republici Srpskoj, održava se u izmenjenim okolnostima u odnosu... 14.11.2016, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, vesti, svet, republika srpska (rs), region\n19:15 14.11.2016 (Osveženo: 03:39 26.08.2021)\nVežba zakazana u vreme opšte histerije koja je zavladala u Sarajevu zbog održavanja referenduma u Republici Srpskoj, održava se u izmenjenim okolnostima u odnosu na one kada je zakazana.\nAko je Zapad, a pre svega Sarajevo, u vreme kada su zakazivane vežbe američkih vojnih trupa imao nameru da zaplaši RS, sve im se vratilo kao bumerang.\nBanjaluka i Republika Srpska četiri dana biće pod „okupacijom“ američkih vojnika, zbog američkih specijalaca koji će uz saradnju sa Ministarstvom unutrašnjih poslova Republike Srpske imati pokaznu vežbu odgovora na moguću kriznu situaciju u slučaju terorizma.\n13 Novembar 2016, 09:57\n„Deo vežbe biće održan u centru grada. Vežba će biti izvedena u različitim vremenskim periodima tokom pet dana, te je moguće i veće prisustvo američkih vojnika i njihove opreme na ovom području“, navodi se u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, čiji pripadnici sarađuju u ovoj pokaznoj vojnoj vežbi.\nMeđutim, pitanje je zašto se sada na ove vežbe gleda drugačije nego u vreme kad su najavljene?\nPredrag Ćeranić, stručnjak za bezbednost iz Banjaluke, kaže da svaki događaj zavisi od okolnosti, pa tako i ova vežba američkih specijalnih snaga dolazi u izmenjenim okolnostima u odnosu na one kada je zakazana.\n„Vežba je zakazana u vreme opšte histerije koja je bila zavladala u Sarajevu zbog održavanja referenduma u Republici Srpskoj o Danu državnosti. Međutim, svaka vrsta vežbe, bilo čija da je, umnogome zavisi i od okolnosti u kojima se dešava. Kakva joj je konotacija, to jest kako se tumači. U ovom slučaju, MUP RS svakako nije imao razloga da ovako nešto ne odobri, jer se radi o vežbi koja za cilj ima suzbijanja terorizma, tim pre što je RS sa tim imala iskustvo (napada na policijsku stanicu u Zvorniku). Ono na šta MUP nije pristao je da vežba bude tajna, kako su to Amerikanci želeli, već su o vežbi obavestili javnost da ne bi bilo uznemirenosti“, objašnjava on.\nNaš sagovornik skreće pažnju i na sledeće; da je, kako kaže, na izborima za predsednika Amerike pobedila Hilari Klinton, a ne Donald Tramp — na američke vežbe u RS bi se sasvim drugačije gledalo u javnosti, i to ne samo u BiH već i šire.\n„Bila bi ocenjena kao pritisak na Vladu RS, zbog čega bi neko u političkom Sarajevu likovao. Ovako, pošto je pobedio Tramp, a imajući u vidu njegov politički kurs, u kome je, po mom mišljenju, jasno iskazao da ima iskrenu volju da se bori protiv Islamske države, znači da je Bakir Izetbegović, koji je primio u Predsedništvo BiH sami vrh Muslimanskog bratstva tokom njihove posete Sarajevu i fotografisao se sa njima sa četiri podignuta prsta, što je znak pripadnosti ovoj organizaciji — taj koji u ovim okolnostima treba da bude zabrinut. Jer Muslimansko bratstvo je teroristička organizacija, a on ispada tako blizak sa njima da ima razloga da se brine“, kaže naš sagovornik.\nObjašnjavajući gore navedeno, Ćeranić podseća da je Tramp kao jedan od prvih poteza najavio stavljanje Muslimanskog bratstva na američku listu terorističkih organizacija, posetu Egiptu i podršku predsedniku El Sisiju, koji je veliki protivnik Muslimanskog bratstva. Pobeda Klintonove bi Muslimansko bratstvo vratila na političku scenu, a ono bi bilo novi kroj za terorizam na Balkanu, jer je procenjeno da je Islamska država kao ideja prilično potrošena da bi se oko nje suniti na Balkanu okupili. Zato je Klintonova, dodaje on, tipovala na Muslimansko bratstvo.\nU tom kontekstu, Ćeranić kaže da se ako Tramp odluči da ova organizacija bude proglašena za terorističku, pozicija Bakira Izetbegovića prilično komplikuje. Zbog svega ovoga, navodi on, ova vežba nije pretnja za RS.\nInače, na vežbi učestvuje oko 60 američkih specijalaca koji izvode akciju protiv zamišljenih terorista koji su zaposeli zgradu američkog konzulata u Banjaluci. Naš sagovornik procenjuje da u BiH ima preko stotinu islamista, a i da se broj onih koji su u Siriji ratovali za najpoznatije terorističke organizacije neprekidno se povećava.\nNaredna vežba američkih specijalaca u BiH biće održana na leto u Sarajevu. Do tada će oni koji su očijukali sa liderima Muslimanskog bratstva imati dovoljno vremena da razmišljaju o tome šta bi ta vežba mogla da znači, kaže Ćeranić u razgovoru za Sputnjik.


Ekonomska i monetarna unija - Vijesti.me\nFoto: Dragana Koprivica\nČlanice Evropske unije čine Ekonomsku i monetarnu uniju. Obaveza svih država članica je da ekonomsku politiku smatraju zajedničkim interesom i stalno međusobno koordiniraju nacionalne ekonomske politike, kao i da ostvaruju uravnoteženi nacionalni budžet.\nUsklađivanje ekonomskih politika podrazumijeva i zajedničko planiranje integracije privrede, podsticanje privrednog rasta, osiguranje radnih mjesta i konkurentnosti evropske privrede kao cjeline na globalnom nivou.\nOvim pregovaračkim poglavljem obuhvaćena su posebna pravila kojima se zahtijeva nezavisnost Centralne banke, zabranjuje direktno finansiranje javnog sektora od strane Centralne banke, kao i povlašćen pristup javnog sektora finansijskim institucijama.\nOčekuje se i usklađivanje ekonomske politike i pridržavanje Pakta za stabilnost i rast, koji se odnosi na fiskalni nadzor.\nPakt za stabilnost i rast temelji se na političkoj predanosti svih članica Ekonomske i monetarne unije i setu preventivnih mjera čiji je cilj pravovremeno upozorenje država da se budžetski deficit približava granici od 3 % BDP-a i mogućnosti sankcioniranja država koje se uprkos upozorenjima ne pridržavaju postavljenog kriterijuma.\nPrema Zakonu o Centralnoj banci, Centralna banka je odgovorna za monetarnu politiku, pri čemu se monetarna politika zasniva na euru, kao sredstvu plaćanja.\nKao svoj osnovni cilj Centralna banka je definisala očuvanje stabilnosti finansijskog sistema, kao i podsticanje i održavanje stabilnosti cijena.\nZakon o Centralnoj banci je u značajnoj mjeri usklađen sa pravnom tekovinom EU, ali postoje područja koja treba dodatno usklađivati sa odredbama propisa EU kao što je povlačenje, zamjena i uništavanje istrošenih novčanica i kovanog novca, institucionalna i lična nezavisnost, posebno kada je u pitanju guverner Centralne banke, a takođe nije zabilježen napredak u pogledu povlašćenog pristupa tržištu države Crne Gore po osnovu Zakona o osiguranju.\nCentralna banka je usvajanjem statuta usvojila i značajne odluke o operacijama na otvorenom tržištu, kreditima banki za održavanje likvidnosti, finansijskoj pomoći u krajnjoj instanci, snabdijevanju novčanicama i kovanim novcem, provjeri podobnosti i autentičnosti i vraćanju u opticaj euro novčanica i kovanog novca, postupanju sa sumnjivim primjercima euro novčanica i kovanog novca i drugim aktivnosti za zaštitu eura od falsifikovanja, osnivanju investicionog odbora, smjernicama za dodjelu sredstava za implementaciju instrumenata monetarne politike, obaveznoj rezervi, kreditnom registru, adekvatnosti kapitala, i upravljanju međunarodnim rezervama.\nNiz odluka o prikupljanju i razmjeni podataka i informacija od značaja za stabilnost finansijskog sistema su usvojeni od strane Savjeta za finansijsku stabilnost.\nPlanovi za slučaj nepredviđenih okolnosti su usvojile i Komisija za hartije od vrijednosti i Agencija za nadzor osiguranja, a očekuje se i usvajanje planova od strane Ministarstva finansija i Centralne banke, čime bi Savjet mogao usvojiti Nacionalni plan za upravljanje finansijkom krizom na nivou cijelog finansijskog sektora.\nGeneralno, potrebno je uložiti još napora na unaprijeđenju pravnog okvira i usaglašavanju sa detaljnim aranžmanima koji se odnose na likvidnost banaka. Crna Gora, takođe, treba da primijeni propise o nezavisnosti Centralne banke, monetarnom finansiranju, povlašćenom pristupu finansijskih institucija javnog sektora i zaštiti eura.\nU oblasti ekonomske politike, Ministarstvo finansija je dostavilo Evropskoj komisiji svoj Ekonomski i fiskalni program (EFP) za period 2010-2013. EFP predstavlja sastavni dio procesa koordinacije politika i ekonomskog planiranja Crne Gore.\nPoseban osvrt dat je na mjere i aktivnosti koje se predviđaju na polju očuvanja sistema stabilnih javnih finansija i ubrzanja strukturnih reformi. Programom su prikazani ostvareni makroekonomski rezultati i strukturne reforme, kao i mogući budući makroekonomski scenariji.\nEFP u velikoj mjeri ispunjava zahtjeve Evropske unije u pogledu formata i sadržaja. Međutim, potrebna je dodatna analiza da bi se potvrdila solidnost srednjoročnih projekcija EFP-a. Mjere strukturnih reformi treba da budu detaljnije.\nCrna Gora je kompletirala pravni okvir sa detaljnim odredbama o upravljanju rezervama, o kreditnom registru i o povlačenju, zamjeni i uništavanju istrošenih novčanica i kovanog novca.\nI pored toga, treba da uloži značajne napore kako bi se završilo usklađivanje sa acquis-em i kako bi efektivno sprovela propise u srednjem roku, fokusirajući se na pitanja koja se odnose na nezavisnost Centralne banke, monetarno finansiranje i povlašćeni pristup finansijskih institucija javnog sektora.\nTrenutno korišćenje eura u Crnoj Gori je odvojeno pitanje od pitanja članstva u euro zoni. Implikacije za monetarni sistem Crne Gore treba detaljno da se definišu i obrade u budućim pristupnim pregovorima.\nKako bi se olakšao proces ekonomskih reformi, neophodno je da Zajednica i Crna Gora sarađuju u razmjeni informacija o makroekonomskim dostignućima i perspektivama, zajedničkoj analizi ekonomskih pitanja od uzajamog interesa, kao i promovisanju šire saradnje u cilju bržeg priliva znanja i iskustva i pristupa novim tehnologijama.\nCrna Gora će težiti uspostavljanju funkcionalne tržišne privrede i postepenom usklađivanju svojih politika s politikama Evropske ekonomske i monetarne unije usmjerenim na stabilnost.\nSaradnjom će se težiti jačanju vladavine prava u oblasti poslovanja kroz stabilan i nediskriminatorni trgovinsko-pravni okvir.\nKada Crna Gora postane članica Evropske unije, Centralna banka će biti dio Evropskog sistema centralnih banka, koji čine Evropska centralna banka i centralne banke svih zemalja članica, ali će i dalje voditi samostalnu monetarnu politiku, dok će njen osnovni cilj - održavanje stabilnosti cijena ostati nepromijenjen.\nZa uspješno funkcionisanje Ekonomske i monetarne unije ključna je nezavisnost Evropske centralne banke i centralnih banaka zemalja članica. Crna Gora će biti obavezna da vodi fiskalnu politiku u skladu sa načelima i pravilima koja se primjenjuju u Evropskij uniji, kao i da izvještava o stanju budžetskog deficita i javnog duga, učestvuje u višestranoj kontroli javnih finansija zemalja članica Unije i koordinaciji ekonomskih politika.\nNakon zadovoljenja svih kriterijuma Crna Gora može očekivati koristi od pozitivnih učinaka evropske Ekonomske i monetarne unije.\nS obzirom da Crna Gora ostvaruje visok procenat spoljnotrgovinske razmjene sa zemljama članicama, samo pristupanje Evropskoj uniji olakšaće poslovanje crnogorskim preduzećima.\nKorišćenjem eura, kao valute, ne postoje troškovi konverzije koje imaju zemlje koje ne koriste euro kao nacionalnu valutu, mnogo je lakše vršiti upoređivanje cijena na tržištu, što pozitivno utiče na razvoj konkurencije.\nSmatra se da plivajući devizni kursevi znače slobodan izbor između stope inflacije i nezapošljenosti u zemlji. Ekonomska i monetarna unija ograničava ovu mogućnost zemljama članicama jer one više nijesu slobodne da upravljaju stopama inflacije i kamatnim stopama, te im je onemogućeno da provode vlastite programe stabilizacije.\nPrilikom formiranja monetarne unije dolazi do integracije različitih ekonomskih sistema, posebno u pogledu strukture privrede, efikasnosti i produktivnosti proizvodnje u sistem sa jednom valutom, što može biti praćeno određenim poteškoćama, ali doprinosi i stabilnosti.


Policajci četiri države na mađarsko-srpskoj granic\nMađarskim, slovačkim i češkim policajcima koji već nekoliko nedelja zajedno brinu o zaštiti šengenskih granica na mađarsko-srpskoj granici, ovog vikenda pridružili su se i graničari iz Poljske, javlja dopisnik RTS-a.\nMigranti ponovo stižu u Srbiju\nPosle kratkog zastoja u prilivu izbeglica zbog štrajka grčkih brodskih posada, migranti su ponovo počeli da stižu u Srbiju. U prihvatnom centru u Preševu od ponoći je registrovano oko 2.000 migranata, a još 400 čeka na registraciju.\nSrpske termoelektrane na ispitu EU\nSrbija je u obavezi da do kraja godine Energetskoj zajednici uputi predlog za smanjenje štetnih gasova iz velikih ložišta. To znači da moramo uputiti konkretan dokument šta će EPS u narednoj deceniji raditi sa zastarelim termoelektranama na ugalj â€“ da li će ih i koje postepeno zatvarati ili će ih obnoviti po strogim ekološkim standardima Evropske unije.\nZabrana zapošljavanja produžena za tri meseca\nVlada Srbije produžiće zabranu zapošljavanja u javnom sektoru do kraja marta naredne godine, iako je ona, prema zakonu, trebalo da bude na snazi dokraja ove godine.\nNastavak suđenja za ubistvo Churuvije i Šariću\nSuđenje četvorici bivših pripadnika Državne bezbednosti optuženim za ubistvo novinara Slavka Ä†uruvije 1999. godine biće nastavljeno sutra u Specijalnom sudu u Beogradu saslušanjem svedoka.\nInkluzija Roma u sektor bezbednosti\nKancelarija za ljudska i manjinska prava Vlade Srbije saopštila je da je uspešno realizovana prva faza projekta "Inkluzija Roma i Romkinja u sektor bezbednosti", tokom koje su pripadnici te nacionalne manjine detaljno upoznati i pripremani za kvalifikacioni ispit za osnovnu policijsku obuku.\nČuva i srce i mozak\nDve porcije jabuka nedeljno smanjuju rizik od dijabetesa tipa 2, i to za 25 posto - pokazuju rezultati najnovijeg istraživanja koje je obuhvatilo 187.382 ispitanika u Velikoj Britaniji.\nEvro sutra 120,699 dinara\nDinar će sutra oslabiti za 0,1 odsto prema evru i zvanični srednji kurs biće 120,699 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (84, NBS).\nNa Kosovu danas četvoro zaraženih koronavirusom, 19 izlečenih\n21:14 Maj 28, 2020\n21:10 Maj 28, 2020\nĐurić: U opštinama Kamenica, Leposavić i Istok distribuirani hrana i lekovi, nema novoobolelih\n20:43 Maj 28, 2020\nHodžaj: Protest Samoopedeljenja je pritisak na Ustavni sud\n20:16 Maj 28, 2020\nHadžiu: Građani žele izbore\n19:59 Maj 28, 2020