Tužili zbog miliona u zaostalim platama, pa država tužila njih\nIzvor\tPolitika\tfebruar 05, 2017\nNa to im se duguje i povezivanje staža od oko četiri godine. Velika je to suma novca, jer je u pitanju kašnjenje u isplati od oko 40 plata i teško će biti nadoknađene, osim prodajom dela banjske imovine. Sud je to prihvatio, pa je 24. februara 2015. bila zakazana i prva licitacija za prodaju dela imovine, tačnije hotela "Termal" i kafea "Kapica" u Mataruškoj Banji. Pre toga Služba za katastar u Kraljevu dozvolila je upis ovog kapitala na svakog radnika i zato su im naplaćene pojedinačne takse od po tri hiljade dinara.\nU razgovoru sa ovim radnicima, list Politika saznaje da je tada bilo zainteresovanih za kupovinu, ali ta druga licitacija nije održana. Kao razlog obustave prodaje navedena je tužba protiv njih od države Srbije. Zastupnik države Zoran Božović, v. d. zamenika državnog pravobranioca, podneo je tužbu protiv radnika u kojoj se navodi da je nedopustivo izvršenje na nepokretnostima (hotel "Termal" i restoran "Kapica"), jer je ta imovina vlasništvo Republike Srbije.\nI Viši sud u Kraljevu je to prihvatio, uz činjenicu da je ova imovina, kod iste Službe za katastar, krajem 2015. godine, dakle posle onog upisa na radnike, upisana kao javna svojina države. Pošto je tako licitacija obustavljena, pravobranilac, pre nego što je započeta sudska rasprava, tužbu povlači, ne želeći očigledno da se sa radnicima sudi, a i što bi kada je njegova tužba odigrala željenu ulogu.\nRadnicima sada jedino ostaje da se pitaju kako su dok je imovina bila društvena mogli da naplate dug, a kad je ona bez ikakve nadoknade prešla u ruke države od toga, izgleda, neće biti ništa, piše Politika.\nSve je usmereno na traženje kupca za banje jer je krajem prošle godine proglašen i stečaj Prirodnog lečilišta Mataruška i Bogutovačka banja, pa će, možda, kako se to kaže, od prodaje imovine iz stečaja biti para i za radničke plate. Ali, u prvom naplatnom redu je i država za nenaplaćene poreze i doprinose iz vremena kad su ove banje bile u radničkom vlasništvu.\n« Srbi ponovo idu u Segedin da kupuju jeftino meso i odeću Srpske sudije eksperti za kažnjavanje nepodobnih »


Crypto ransomware i druge vrste virusa i trojanaca zadnjih nedelja stižu emailom u velikom broju. Na žalost, deo korisnika, nepažljivo otvara priloge ovakvih poruka i startuje ih, čime inficira svoj računar, a često i mrežne diskove.\nDa bismo videli šta se krije iza eval() funkcije, zamenićemo je sa alert() funkcijom, koja će umesto da izvrši kod, samo da ga prikaže:\nDobijeni kod je zapravo Windows Script kod koji izvršavanjem preuzima zlonamerni kod sa interneta u %TEMP% folder i pokreće ga. Ovako preuzeti kod može biti trojanac, crypto locker ili neki drugi oblik pretnji/virusa. Pored osnovnog koraka - da se korisnici nauče da ne otvaraju ovakve emailove, niti da klikću na priloge u njima, administratori mogu dodatno da se obezbede sprečavanjem izvršavanja WSH (Windows Script Host) u Windows-u, kreiranjem jednog od sledeća dva Registry ključa:\ni dodeljivanjem vrednosti 0 (REG_DWORD).\nKada korisnik (kod prvog slučaja) ili na računaru (u drugom slučaju, bez obzira ko je logova) pokrene eventualno Window Script dobiće poruku:\nNa žalost, ova mera će onemogućiti i mnoge druge programe koji koriste VBScript ili JScript i ne preporučujemo je, osim u krajnjoj nuždi!


Radnik u centralnom magacinu - Aman d.o.o. - Beograd - poslovi.rs\nOglas istekao: 10.09.2017\nKompanija Aman d.o.o. kao jedan od najvećih domaćih trgovinskih lanaca u kontinuitetu beleži intezivan rast i razvoj i ima neprestanu potrebu za novim kadrovima na svim pozicijama u maloprodajnim objektima.\nUkoliko ste zainteresovani i želite da postanete deo našeg dinamičnog i uspešnog tima svoje podatke možete proslediti elektronskim putem. Dodatne informacije o zaposlenju možete naći na zvaničnom sajtu www.aman.rs na stranici zaposlenje, sa napomenom da naznačite teritoriju na kojoj živite i koja vam odgovara za odlazak na posao, ili nas kontaktirajte na telefon 2260 556 lokal 113. Biće pozvani samo oni kandidati koji uđu u uži izbor.\nRadnik u centralnom magacinu 1\ndo isteka -444989 minut


Vesti online / Vesti / Svet / "Nova provokacija Pjongjanga - sve opcije na stolu"\nNepromišljena odluka Severna Koreje - novi poredak pretnje: Boris Džonson\nDžonson je rekao da "nema sumnje" da je najnoviji nuklearni test Pjongjanga "još jedna provokacija", prenosi Rojters.\n* Severna Koreja: Testirali smo hidrogenu bombu, veliki uspeh\n- Čini se da se oni približavaju hidrogenskoj bombi koja bi, ukoliko se stavi na uspešnu raketu, nesumnjivo predstavljala novi poredak pretnje - rekao je Džonson za Skaj njuz.\nOn je dodao da je stav Velike Britanije da su "mirna diplomatska sredstva" najbolji način da se reši kriza na Korejskom poluostrvu, prenosi Dejli mejl.\nDžonson je naglasio da nijedna vojna opcija nije dobra, ali je dodao da je "ispravno reći da su sve opcije na stolu".\nHidrogenska bomba koju je testirala Severna Koreja pet puta je snažnija od one bačene na Nagasaki 9. avgusta 1945. godine kada je poginulo 74.000 ljudi, piše danas BBC.\nSVET Posledice nuklearne probe: Test Severne Koreje pokrenuo klizišta\nSVET Pjongjang: Poslali smo "poklon paket" Americi, biće ih još!\nSVET Evo šta bi se desilo da je H - bomba zaista bačena


Tereza Mej — rezultat specijalnih operacija američkih službi - Sputnjik Srbija\n08:00 13.07.2016 (osveženo 22:39 14.07.2016) Preuzmite kraći link\nTerezu Mej je konzervativna politička elita dovela na mesto premijera da bi amortizovala promene kojih se plaši. „Bregzit“ je, pre svega, oslobodio jednu ogromnu energiju nezadovoljstva ljudi, energiju za promene, i oni pokušavaju da ublaže tu energiju. U toj situaciji promene na spoljnopolitičkom planu ne treba očekivati, objašnjava za Sputnjik publicista i dugogodišnji novinar u Londonu Siniša Ljepojević.\nNe bi trebalo očekivati bilo kakve promene u odnosima Londona i Moskve nakon današnje inauguracije Tereze Mej za premijera, iz prostog razloga jer Britanija ulazi u ozbiljnu političku krizu, a Mejova, dodaje Ljepojević, ima problem legitimiteta. Ona nije birana kao lider partije na izborima, već oktroisana specijalnom operacijom prema ostalim kandidatima.\n„To što su uradili drugim kandidatima, Andrei Lids i Borisu Džonsonu, na nivou je specijalnih operacija američkih tajnih službi“, smatra Ljepojević.\nDrugi njen problem je što pripada poraženoj struji u Konzervativnoj partiji jer je ona podržala ostanak Britanije u EU, što, takođe, dovodi u pitanje njen legitimitet, objašnjava on.\nNeće se mešati u spoljnu politiku\nZato je Mejova privremeno u premijerskoj fotelji, uveren je Ljepojević, napominjući da je situacija poput one kada je Gordon Braun došao za premijera posle Tonija Blera.\nMedijske napise koji Mejovu vide kao novu „čeličnu ledi“, što ne nagoveštava njen kratkotrajan boravak u Dauning stritu, Ljepojević vidi kao propagandu koja nema nikakve veze sa realnošću.\nOni Mejovu neće dovoditi u pitanje zbog institucije predsednika Vlade, ali perspektive su joj, ponavlja on, slabe.\n„Zbog toga što je oktroisana, ona se neće upuštati u velike rizike na spoljnopolitičkom planu, to će biti status kvo. Posebno ne treba očekivati promene prema Moskvi kao jednom od ključnih pitanja spoljne politike“, naglasio je Ljepojeić.\nOn podseća da su odnosi sa Moskvom bili jedna od tema u toku kampanje za izlazak Britanije iz EU. Zagovornici „bregzita“ su tada govorili o potrebi normalizovanja odnosa sa Moskvom. Čak se, kaže on, u gradu na severu, pored Njukasla, „bregzit“ slavio uz rusku muziku.\nDugogodišnji dopisnik iz Londona, dobar poznavalac tamošnjih prilika, Ljepojević smatra da će verovatni ishod političke krize u Britaniji biti prevremeni parlamentarni izbori sledeće godine. Moguće je čak, dodaje on, da dođe do osnivanja jedne nove političke partije.\n„Sve više se pokazuje da ljudi koji predstavljaju izborno telo, glasače, u britanskom parlamentu, nemaju nikakve veze sa realnošću u kojoj žive ti isti njihovi glasači. Prema tome, sazrelo je vreme posle sto i više godina da Britanija dobije jednu potpuno drugačiju političku partiju i nagovesti temeljnu promenu političkog reljefa u Velikoj Britaniji“, zaključio je Ljepojević.\nDirektor moskovskog Instituta perspektivnih istraživanja Jurij Gromiko za Sputnjik kaže da je Tereza Mej veoma iskusna političarka konformističkog stila. Ona veoma brzo menja stavove u zavisnosti od okolnosti, i upravo zato je šest godina bila na čelu Ministarstva unutrašnjih poslova, što se retko dešava u Velikoj Britaniji.\nPritom, Mejova, smatra on, ima izrazito konfrontirajući stav prema Rusiji i to ilustruje „slučajem Litvinjenko“, kada je tokom istrage ocenila da Rusija krši međunarodno pravo. Zalagala se, takođe, za modernizaciju britanskog nuklearnog programa „Trajdent“ i pozivala London da napusti Evropsku konvenciju o ljudskim pravima jer ovaj dokument „ne radi ništa kako bi promenio ponašanje Rusije“.\n„Ukoliko Tereza Mej bude nastavila da zagovara ovakvu politiku, konfrontacija angosaksonskog sveta i Rusije će se nastaviti“, zaključuje Gromiko. On, ipak, dodaje, da je pitanje da li će takav stav Londona ostati i posle „bregzita“.\nGromiko, međutim, smatra da bi nastavak konfrontacije mogao da bude i od koristi, objasnivši da bi tako EU mogla vrlo brzo da shvati da joj je potrebna nova strategija, koja bi bila nezavisna od anglosaksonskog uticaja i SAD.\n„Pratićemo razvoj situacije, ali zasad Tereza Mej i dalje ostaje, rekao bih, mali jastreb“, kaže Gromiko.\nBritanija se okreće Kini\npremijerka, Bregzit, Konzervativna partija, NATO, EU, Gordon Braun, Toni Bler, Dejvid Kameron, Boris Džonson, Andrea Lids, Tereza Mej, Velika Britanija


Radmilo द्वारा Manastir Zica (1205 - 1225), Srbija - 3D वेयरहाउस\nManastir Zica (1205 - 1225), Srbija\nको November 12, 2010\n605 Manastir Zica (1205 - 1225), Srbija\n5462 (7 दिनों में 35)\n605 (7 दिनों में 3)\n626 (7 दिनों में 3)\nManastir Žiča je manastir Srpske pravoslavne crkve koji se nalazi u blizini grada Kraljeva. Manastir, zajedno sa Crkvom Hristovom Vaznesenja, je sagradio prvi kralj Srbije, Stefan Prvovenčani između 1205. i 1225. godine. Manastir je uništen u 13. veku, ali ga je ponovo sagradio kralj Stefan Milutin početkom 14. veka. Kada se početkom XIII veka Sveti Sava vratio sa Svete gore u Srbiju, srpska država je bila potresena sukobom između naslednika srpskog trona, Stefana i Vukana. Pomirivši zavađenu braću Sveti Sava je zajedno sa Stefanom odlučio da sagradi manastir Žiču kao srpsku carsku lavru. Mesto na kom se gradio manastir bilo je podjednako udaljeno i od Carigrada i od Rima, što je značilo da je Srbija na raskršću između pravoslavnog Istoka i rimokatoličkog Zapada. Na Cveti 1219. godine manastir Žiča postaje sedište srpske arhiepiskopije. U trećoj deceniji XIII veka crkva je premalterisana i obojena u crveno. Verujući da crkva počiva na krvi mučenika, Sveti Sava je zahtevao od majstora da Crkvu Svetog Spasa oboje u crveno. U poslednjim decenijama XIII veka Žiča je oskrnavljena i razrušena posle varvarskog pustošenja Tatara. Za vreme turskog ropstva manastir je često bio na meti napada. Preko 150 godina crkva manastira Žiče je bila bez krovnog pokrivača. Najveće stradanje Žiča je doživela za vreme Drugog svetskog rata kada su nemački okupatori bombardovali manastir.\nSrbija, Serbia, manastir, monastery, pravoslavni manastir, orthodox monastery, crkva, church, orthodox\nManastir Žiča je manastir Srpske pravoslavne crkve koji se nalazi u blizini grada Kraljeva. Manastir, zajedno sa Crkvom Hristovom Vaznesenja, je sagradio prvi kralj Srbije, Stefan Prvovenčani između...


Teška godina iza Luke Kotor\nObjavljeno 2 Jan, 2022\nAutor, foto: Miro Marušić\n-Do početka decembra, u Luku Kotor uplovio 61 kruzer sa ukupno 9.000 putnika, što u odnosu na ukupan broj rezervacija za 2021. (469) čini samo 13 odsto potencijalnih uplovljanja. Međutim, ono što je interesantno je, da je nakon otvaranja Luke Kotor u aprilu prošle godine, zabilježeno 713 uplovljavanja jahti i manjih plovila a što je gotovo 50 odsto realizacije koju je luka Kotor ostvarila rekordne 2019. Ovaj pokazatelj upućuje na zaključak da su se ljudi više odlučivali na individualna putovanja, što je bilo i za očekivati , obzirom na sve ono što je “pandemija” donijela po pitanju mjera koje su sve zemlje svijeta preduzimale, a to je ograničenje masovnog okupljanja ljudi, naročito u zatvorenim prostorima – kazala je u intervju za Boka News predsjednica Odbora direktora Luke Kotor Ljiljana Popović Moškov, dipl.ecc.\nOna je podsjetila da je Luka Kotor u crnogorskoj privredi, pored avio saobraćaja, napogođenija grana privrede.\nPodsjetila je da je još u aprilu mjesecu 2020. Koordinaciono tijelo za suzbijanje pandemije Covid-19 donijelo mjeru zabrane upovljavanja u Luku Kotor, čime je zaustavljena privredna aktivnost luke.\nTa mjera je bila na snazi do 10. apila 2021. Nakon ovog datuma luka jeste bila formalno otvorena, ali u kontekstu cjelokupne globalne slike, efekti otvaranja nijesu dali očekivane rezultate.\nUsled visoke stope oboljeljelih, Crna Gora se našla na tzv „crvenoj listi“ i jedan od naših najznačajnijih partnera, kao što je kompanija MSC bila je prinuđena da u svojim kružnim putovanjima luku Kotor zamijeni lukom Split, čime je izostao veliki broj dolazaka kruzera ove kompanije.\nZašto luka Split, ne treba posebno objašnjavatim s obzirom da je Hrvatska članica EU i da u tom slučaju važe sasvim druga pravila.\nKotor održivi kruzing turizam- foto Boka News\nBoka News: Na koji način uspijevate održati Luku Kotor u „životu“ s obzirom na krizu u kruzing industriji?\nLjiljana Popović Moškov: Istakla bih posebnu ulogu svih članova Odbora direktora Luke Kotor, koji su prepoznali „prioritete“ i na njima radila od konstituisanja u aprilu, kao i ponovnim imenovanjem u julu.\nU aprilu kada smo imenovani u Odbor direktora krenuli smo da djelujemo u dva strateška pravca povezana sa visokim nivoom fiksnih troškova koji kompaniju opterećuju, bez obzira da li kompanija radila ili ne.\nPrvi strateški pravac je bio razgovor sa predstavnicima Vlade Crne Gore, odnosno nadležnim ministarstvima po pitanju pola miliona eura obaveza po osnovu koncesija, a drugi pregovori sa Sindikatom kompanije po pitanju zarada zaposlenih.\nBez obzira uplovljavaju li kruzeri ili ne u luku Kotor, mjesečno je kompanija opterećena fiksnim troškovima. Dvije koncesije, jedna za upotrebu obale, druga o pilotaži ukupno za godinu dana iznose 500.000 eura.\nOd aprila Odbor direktora je vodio intenzivne razgovore sa predstavnicima nadležnih ministarstava, kako bi dobili potpuno realne ustupke.\nJer, zar nije realno očekivati da ako vam neko 13 mjeseci zabrani rad, da vas onda i za taj period „oslobodi” plaćanja naknada, i da vam za taj period produži Ugovor o koncesiji?\nTakođe, zar nije normalno da, ako kompanija od posebnog značaja za grad i državu i u 2021. trpi posljedice pandemije koji su objektivne prirode, ne naiđe na razumjevanje državnih organa, te joj se u skladu sa tim omogući „prolongiranje obaveza“ za tu godinu za neki kasniji period?\nU tom pravcu su vođeni pregovori koju su na kraju rezultirali razumijevanjem od strane Ministarstva finansija i socijalnog staranja (MFSS).\nPomenuto ministarstvo je dalo svoju preporuku Ministarstvu kapitalnih investicija (MKI), i mi smo u skladu sa tim preporukama sačinili predlog Anexa Ugovora i još 4. oktobra ga uputili našem resornom Ministarstvu.\nDrugi strateški pravac ovog sastava Odbora direktora, bili su pregovori sa predstavnicima Sindikata Luke Kotor.\nPrvi pregovori rezultirali su smanjenjem zarada zaposlenih za 40 odsto od jula pa do kraja godine, a drugi nastavkom ovakvog smanjenja i od prvog januara 2022. do kraja juna iste godine.\nI na taj način Odbor direktora je uspio smanjiti značajan dio fiksnih troškova i time olakšati otežanu likvidnost kompanije.\nPored navedenog, u prošloj godini donijeli smo i niz Odluka, po pitanju upošljavanja svih resursa zarad ostvarivanja prihoda.\nDonijeta je Odluka o iznajmljivanju dijela slobodnih prostora kojima Luka Kotor raspolaže i sa tim u vezi procjenjujemo ostvarenje prihoda u ovoj godini od cca 100.000 eura.\nIzmjenili smo Tarifnik lučkih usluga i naknada, koji se, vjerovali ili ne, nije mijenjao preko 12 godina. I sa novim cijenama usluga, Luka Kotor je konkurentna u odnosu na druge luke u Crnoj Gori ( Bar, Porto Montenegro, luka Budva i sl).\nTakođe planiramo i izgradnju II faze marine Kotor, jer kompanija mora naći rješenje opstanka u slučaju da se kriza „kruzinga“ nastavi i u 2022.\nOpštini Kotor smo uputili i pismo zainteresovanosti o ulaganju u luku Risan, kao još jednu mogućnost razvoja kompanije na čijem sam čelu.


Švajcarske penzije ubuduće u evrima | Kamatica\nPočetna > vest > Švajcarske penzije ubuduće u evrima\nŠvajcarske penzije ubuduće u evrima\nTekst objavljen: 22.08.2015 17:00\nOko 16.000 švajcarskih penzionera u Srbiji moglo bi od 1. oktobra svoje penzije umesto u francima da dobije u evrima.\nPenzioneri iz Srbije koji su ceo ili bar deo radnog veka proveli u Švajcarskoj, mogli bi od 1. oktobra svoje zarađene penzije da primaju u evrima umesto u francima. Ta promena valute ne bi, kako kaže za „Politiku” Zoran Panović, direktor Zavoda sa socijalno osiguranje Srbije, ni za cent da ošteti te penzionere. Reč je o više od 16.000 srpskih penzionera koji primaju deo ili celu penziju iz Švajcarske, kaže Panović i dodaje da Zavod još nije dobio nikakav zvaničan dopis od Švajcaraca i da sve što zna saznao je od naših ljudi, primalaca tih penzija koji ovde žive.\n„Oni su nas poslednjih dana obaveštavali o tome. S tim što ni u njihovim dopisima nisu navedeni razlozi ovakve odluke, što je zabrinulo sve penzionere da bi mogli biti zbog toga oštećeni”, kaže on.\n– Kako bi raščivijali celu situaciju poslaćemo upit tamošnjim kolegama da bi dobili neko bliže objašnjenje. Sve to da bi sprečili da dođe do bilo kakvog oštećenja naših penzionera, kaže Panović.\nOn dodaje da to nije ništa novo, jer i Federacija BiH, Republika Srpska, Hrvatska, ali i druge bivše jugoslovenske republike umesto u njihovoj valuti, isplaćuju penzije u evrima u protivvrednosti u kojoj bi penzioneri inače dobijali novac i da ih isplaćuju u kunama, ili konvertibilnim markama...\nNaša zemlja je još 1962. godine potpisala konvenciju s Švajcarskom o socijalnom osiguranju, kako bi se u interesu i naših i njihovih građana penzije što lakše isplaćivale i ovde i tamo.\nPanović s druge strane ističe da švajcarski penzijski fond nema obavezu da o ovim promenama obaveštava srpski PIO, kao ni Zavod za socijalno osiguranje, već je to dijalog između korisnika i isplatioca penzije, dakle penzionera i švajcarskog PIO fonda.\n– Bez obzira na to što bi svako pojedinačno ko je dobio ovo obaveštenje trebalo da se obrati tamošnjem fondu i zatraži objašnjenje, Zavod će sa svoje strane uraditi sve da zaštiti svoje korisnike, kategoričan je Panović.\nOn je uveren, kako kaže, da nijedan penzioner neće biti oštećen ni za cent te da ne moraju da brinu. Nikada se, dodaje, nije dogodilo da nekom zafali bilo šta. Prema informacijama dobijenim od onih penzionera koje je švajcarski fond obavestio o promeni valute, oni koji hoće da nastave da primaju penziju u švajcarskim francima mogu da otvore račun u tamošnjoj banci.\nProblem je, međutim, što su troškovi za ove penzionere veliki, plus papirologija koju treba slati bankama.\nOstaje nejasno šta će oni penzioneri koji neće da primaju penziju u evrima insistirajući na francima, jer se franak pokazao kao najsigurnija valuta. Pogotovo posle skoka švajcaraca početkom ove godine za gotovo 30 odsto u odnosu na evro. Poslednjih dana švajcarac je nešto pao pa se jedan evro može kupiti 1,09 franaka.\nPanović kaže da je realno očekivati da će istog dana kada penzioneri dobijaju penziju u evrima moći da ih pretvore u franke po kursu koji važi tog dana.\nOn nema informaciju, kaže, ni da li ovo novo pravilo važi baš za sve penzionere koji primaju penzije iz Švajcarske ili samo za neke i za koje.\n„Politika” je juče poslala i pitanja na adresu tamošnjeg penzijskog fonda kako bismo saznali razloge ove nagoveštene promene, ali do zaključenja ovog izdanja nismo dobili nikakav odgovor.\nevro švajcarac švajcarske penzije pebzija


RTS :: Vulin: Sledeće godine stižu helikopteri iz Rusije, sami biramo šta ćemo da nabavimo\nPolitika Vulin: Sledeće godine stižu helikopteri iz Rusije, sami biramo šta ćemo da nabavimo\nponedeljak, 19. avg 2019, 08:13 -> 09:42\nVulin: Sledeće godine stižu helikopteri iz Rusije, sami biramo šta ćemo da nabavimo\nDelegacija Ministarstva odbrane boravila je u Rusiji na poziv ruskog ministra odbrane. Tom prilikom obišli su fabriku “Rostvertol“ koja će u prvom kvartalu naredne godine isporučiti četiri nova helikoptera Vojsci Srbije, prisustvovali su i finalu tenkovskog biatlona u kom je ekipa Vojske Srbije zauzela osmo mesto. Tokom boravka u Rusiji, srpski ministar odbrane sastao se sa svojim ruskim kolegom Sergejem Šojguom.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin je za RTS rekao da se sporazum predsednika Rusije i Srbije Vladimira Putina i Aleksandra Vučića dobro razvija, kao i da su ušli u drugu faza rada na "migovima".\n"Obezbedili smo da nesmetano stigne 10 BRDM-2 oklopnih vozila, sa ministrom Šojguom smo razgovarali o tome da ih stigne još, stići će i tenkovi koji su dogovoreni", rekao je Vulin.\nUkazao je da će u prvom kvartalu sledeće godine stići i četiri Mi-35 helikoptera, kao i tri Mi-17 helikoptera.\nVulin je rekao i da Srbija i Rusija nikada nisu imale toliko zajedničkih aktivnosti. Nastaviće se saradnja kada su u pitanju vojne vežbe, prenos iskustva, obrazovanje kadrova.\n"Imamo veoma plodnu, široku saradnju koja se sprovodi u skladu s politikom vojne neutralnosti", naveo je Vulin.\nIstakao je da sarađujemo i sa istokom i zapadom – sami biramo prijatelje, naoružanje i obrazovanje za naše kadrove.\nMinistar odbrane je rekao i da je velika čast što je Srbija pozvana da 2020. godine učestvuje u Paradi pobede na Crvenom trgu.\n"Kada budemo marširali Crvenim trgom, čitav svet će videti da smo dostojni svojih predaka. Zahvalan sam ruskom rukovodstvu jer su našli načina da pokažu koliko nas cene", zaključio je Vulin.\nVulin je komentarisao i otvarnje auto-puta "Miloš Veliki". Rekao je da je bio svedok nekoliko vlada, kada u teškim vremenima nije bilo dovoljno novca i kada se razmišljalo da se odustane od ovog poduhvata.\n"Menjali su se ministri saobraćaja, menjali su se ministri finansija, ali predsednik Vučić je bio odlučan da se auto-put mora napraviti, ne samo ovaj, već da cela Srbija mora biti premrežena auto-putevima. Mi danas vidimo plod te posvećenosti i te upornosti", naglasio je ministar Vulin.\n(ponedeljak, 19. avg 2019, 10:24) - nisam Vulin [neregistrovani]\nda je slično bilo i u Libiji za vreme Gadafija kojeg je čuvala specialna ženska garda obučena za posebne namene.\n(ponedeljak, 19. avg 2019, 10:18) - Aleksa [neregistrovani]\nRe: na pitanje za Vulina\nNe razumem to uzbunjivanje?U čemu je problem?To što ga čuvaju žene?Biti u toj elitnoj jedinici znači biti fizički maksimalno spreman!Pre nego što upireš prstom u nekoga i diskriminišeš samo zato što je to u tvojoj glavi ne prihvatljivo, probaj prijemni za ulazak u tu jedinicu!Dok god ovo naše društvo ovako razmišlja i na sve pljujemo, mi kao država nećemo napredovati.Nažalost smo i u ovom pogleda 30 godina za ostatkom sveta !\n(ponedeljak, 19. avg 2019, 10:15) - Nenad ns [neregistrovani]\nA jel ti to smeta sto zene obezbedjuju,ne razumem?\n(ponedeljak, 19. avg 2019, 09:12) - Danilo Pandurović [neregistrovani]\nPitanje za gospodina Vulina\nDa li možete navesti još neku zemlju u kojoj isključivo ženske pripadnice specijalnih vojnih jedinica obezbeđuju predsedničku rezidenciju?


VOA: Vlast u Srbiji ćuti dok kineske kompanije zagađuju prirodu - Z1INFO.RS\nNaslovna Ekologija VOA: Vlast u Srbiji ćuti dok kineske kompanije zagađuju prirodu\nVOA: Vlast u Srbiji ćuti dok kineske kompanije zagađuju prirodu\nBor, Smederevo i Zrenjanin su tri grada u Srbiji koja su, kako su najavljivali čelnici Srbije, trebalo da krenu u bolju budućnost sa kineskim kompanijama i njihovim investicijama. Mnogo brže od velikog napretka, građani ova tri grada su se suočili sa velikim ekološkim posledicama rada kineskih kompanija.\n“Bor je poznat kao crna ekološka tačka Evrope. Poznat je kao grad bakra i grad dima”, kaže u razgovoru za Glas Amerike Toplica Marjanović, ekološki aktivista iz tog grada.\n“Degradirane su i uništene, zagađene brojne reke, kao što su Kriveljska i Borska reka, a otvaranjem novog rudnika preti zagađenje i treće reke – Brestovačke reke. U dolini Borske i Kriveljske reke i Velikog Timoka koji je granična reka sa Bugarskom uništeno je preko 2.000 ha najplodnijeg zemljišta”.\nKako ističe Aleksandra Stanković iz Instituta za evropske poslove, po istraživanjima koja su rađena, zbog zagađenja vazduha u Kini je životni vek građana skraćen za šest, a u Indiji za osam godina.“Srbija je, što je poražavajuće, u istom rangu po zagađenosti sa Kinom i Indijom”, kaže Aleksandra za VOA.\nU istraživanju o odnosima Srbije i Kine, koje je uradio Institut za evropske poslove, čak trećina građana Srbije vidi Kinu kao najvećeg donatora, a to, po rečima Aleksandre Stanković nema baš gotovo pa nikakvog uporišta u realnosti i najviše je rezultat sveprisutnosti Kine u srpskim medijima i plasiranja neutemeljenih priča o kineskim investicijama.\nReč je o najobičnijim zajmovima koje će kad tad doći na naplatu, kaže Stanković i ističe da su sva kineska ulaganja u Srbiju veoma netransparentna:\n“Mi do dan danas ne možemo da dobijemo uvid u bilo kakav ugovor koji je potpisan između vlade Srbije i Kine. Institut za evropske poslove je pokušavao da dobiju bilo kakvu vrstu podataka o ekonomskoj saradnii između Srbije i Kine – o ministarstva finajsija, spoljnih poslova, čak i od nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Rusijom i Kinom. Niko nam do sada nije odgovorio osim Nacionalnog saveta koji nam je rekao da oni nisu nadležni za tu vrstu saradnje.”\nRazminiranje zemljišta u vlasništvu Linglonga platio Grad Zrenjanin, a država će vodovodnu mrežu\nGrađanski preokret je došao u posed dokumenta koji potvrđuje da je Grad Zrenjanin platio beogradskom preduzeću Milenijum tim (Millennium Team DOO) 400 miliona dinara (neto)...\nSkupština grada: 105 miliona subvencije za Vodovod – 448 miliona za opremanje radne zone\n11. May 2021. 0\nOvo je hitna sednica kako bismo mogli krenuti sa radovima na izgradnji nedostajuće infrastrukture za kompaniju Linlong, ali ne samo za njih, već i...


Celal Talabani: Irak na rubu građanskog rata – Minber\npro. 06, 2012 at 4:22 pm\nCelal Talabani: Irak na rubu građanskog rata\nadmin 9 godina ago 297 views\nPredsjednik Iraka Celal Talabani izjavio je da se ta zemlja suočava sa ozbiljnim opasnostima koje bi mogle proizvesti teške posljedice. U pisanom saopćenju Talabani je upozorio da bi u slučaju nastavka političke krize u zemlji moglo doći i do građanskog rata.\n“Sukobi i tenzije u Iraku proizvode nesiguran amijent koji dodatno udaljava političke snage u zemlji od realizacije zajedničkih ciljeva. Najgore je što političke snage rade jedna protiv druge kako bi demonstrirali moć, što znatno šteti zajedinštvu i saradnji”, navodi Talabani u saopćenju.\nOn je napomenuo i da se zemlja suočava sa teškom političkom krizom koja ugrožava mir svih građana.\n“Posljednji događaji u zemlji ne samo da štete političkom dijalogu nego istovremeno ugrožavaju mir i stabilnost čitavog Iraka”, istakao je Talabani.\nIzmeđu Bagdada i Erbila od 16. novembra traju ozbiljne napetosti i politička kriza, koja je zemlju skoro dovela u stanje građanskog rata. U borbama između iračke vojske i snaga Pesmergea, vojne jedinice regionalne kurdske uprave u Iraku, bilo je i žrtava.\nadmin 6 prosinca, 2012\nSirija: Kemijsko oružje mogući izgovor Zapada za napad\nSukobi i granatiranje u predgrađima Damaska


Behljulji: Vučiću odgovaraju Jonuzove izjave - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Behljulji: Vučiću odgovaraju Jonuzove izjave\nBehljulji: Vučiću odgovaraju Jonuzove izjave\nBujanovačke29. apr 2017.NASLOVNA, POLITIKA0\nBujanovac, 29. april 2017.-Nedžat Behljulji, privrednik iz Bujanovca podseća da je Musliju obećao da će u Nišu da podigne spomenik Skenderbegu, a nije u stanju ni da to učini u Bujanovcu, ili da makar trg dobije njegovo ime.\nBehljulji u izjavi za Vranjske kaže da su izjave predsednika Nacionalnog saveta Albanaca fabrikovane i da se može steći utisak da su naručene iz Beograda.\n„Ova situacija je idealna za Vučića i vlast u Srbiji, gde on narod i državu spašava od velike Albanije. Samo, ovde mi nije jasno kako su sad Vučić i Rama najednom postali neprijatelji, a u protekle dve godine videli su se nekoliko puta. Podsetiću da su obojica konstatovali kako su Srbija i Albanija najozbiljni regionalni partneri“, kaže Behljulji.\nOn primećuje i zanimljivost trenutka za podizanje tenzija, kad u Srbiji i Albaniji građani protestvuju protiv vlasti. Ni Tači nije u boljoj poziciji, objašnjava sagovornik, jer je 2017. izborna godina na Kosovu, i to na svim nivoima, pa kosovski predsednik pričom o velikoj Albaniji skreće pažnju sa neuspeha pod njegovom vlašću.\nI u tom i takvom momentu imamo izjave Jonuza Muslijua, na koje, tvrdi Behljulji, ni Albanci ne obraćaju pažnju. Naš sagovornik zato savetuje da takav odnos prema njemu treba da zauzme i zvanična Srbija:\n„Umesto što se bavi Muslijuem, država treba da proveri poslovanje Nacionalnog saveta i kako se troši novac poreskih obveznika“, kaže Behljulji.\nPrevious PostObeležen praznik džeza Next PostUčestali požari na području opštine Bujanovac


ČOVEK STRANIH INTERESA: Srbi da se isele sa Kosova jer Kosovo nije srpsko | NetLineSystem.com\nČOVEK STRANIH INTERESA: Srbi da se isele sa Kosova jer Kosovo nije srpsko\n26.09.2019 Istoričar Milan St. Protić izjavio je da je priča o Kosovu "neiskrena, licemerna i maliciozna", kao i da je spreman da se "opkladi da predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije pročitao nijednu knjigu Maksa Vebera".\n"Neko svesno decenijama drži tu nesrećnu srpsku decu, tu ubogu sirotinju ispod Ibra, u bodljikavoj žici, samo zato što su im ta deca krunski argument da je Kosovo srpsko, iako znaju da nije", rekao je Protić za novi broj nedeljnika NIN.\nKako je kazao, "ne daju oni pet para za to kako ta deca žive i, ako mene pitate, odavno je trebalo da se pozovu ti ljudi da sa tom decom dođu u Srbiju".\nPrema njegovim rečima, "to je najzaostaliji deo Evrope, koji se neće emancipovati sledećih 500 godina".\n"Ali ne, i dalje će to Kosovo da bude naša opsestija i dalje ćemo da držimo decu tamo kao taoce, od Severne Mitrovice da pravimo Sajgon prepun siledžija i kriminalaca, gde pristojan svet nema nikakvu mogućnost za normalan život", rekao je Protić.\nOn je naveo i da smo toliko puta čuli Vučića kako se poziva na Maksa Vebera, a da je spreman da se opkladi da Vučić, međutim, "nije pročitao nijednu njegovu knjigu".\n"Veber je najpoznatiji u humanističkim disciplinama po definiciji države. On kaže - država to je određena teritorija, narod na toj teritoriji i vlast nad tim narodom i tom teritorijom. Vlast definiše kao monopol nad fizičkom silom", kazao je Protić.\nPrema njegovim rečima, ako bi se ta definicija države primenila na Kosovo "ono bi bilo država".\n"Teritorija, narod i vlast. Je l' to ima na Kosovu? Ima. Kada bi Vučič zaista bio veberijanac, on bi bio prisiljen da prizna Kosovo. Toliko o njegovom neznanju i poluintelektualizmu", rekao je Protić.


Održani sportski forumi u Beogradu, Zrenjaninu i Leskovcu : SPORTSKA INKLUZIJA\nOdržani sportski forumi u Beogradu, Zrenjaninu i Leskovcu\nProjekat Sportska inkluzija završen je održavanjem niza sportskih foruma sa ciljem unapređenja saradnje, identifikovanja problema i kreiranja predloga za dalji razvoj sporta osoba sa invaliditetom na lokalnom nivou. Forumi su održani u Beogradu (26.12.2014.), Zrenjaninu (28.01.2015.) i Leskovcu (30.01.2015.).\nPartneri na lokalu, koji su imali značajnu ulogu u organizaciji događaja i angažovanja lokalnih resursa za postizanje postavljenih ciljeva su bili: Sportski savez osoba sa invaliditetom Beograd za događaj u Beogradu, dok su u Zrenjaninu to bili Udruženje paraplegičara Banata, Stonoteniserski klub invalida K2 i Osnovna i srednja škola "9. maj".\nOrganizatori su na događaj pozvali predstavnike različitih sektora i aktere od značaja za razvoj sporta osoba sa invaliditetom kako bi se omogućila razmena iskustva i postignutih rezultata u predhodnom periodu, utvrdile potrebe različitih sektora, i razgovaralo o mogućim pravcima saradnje za prevazilaženje prepreka i unapređenja uslova za aktivno bavljenje sportom.\nKako bi se mladima u Zrenjaninu približili sportovi osoba sa invaliditetom, nakon foruma, održana je i promocija košarke u kolicima, stonog tenisa i streljaštva kojoj su prisustvovali učenici Osnovne i srednje škole "9. maj" i Škole Petar Petrović Njegoš iz Zrenjanina.\nUtvrđeni problemi i preporuke sa događaja biće predstavljene Ministarstvu omladine i sporta, kao deo završnog izveštaja organizacija Forum mladih sa invaliditetom i Saveza košarkaša u kolicima Srbije!


Uskoro lansiranje platforme Poreski Kalkulator - Zašto ne\nJanuar 23, 2017\t Admin\nOdržan okrugli pod nazivom ‘Poreski kalkulator’ koji je za cilj imao prezentaciju istoimenog alata i platforme koja će uskoro biti lansirana, te razmjenu mišljenja o konceptu, dizajnu, podacima, preporukama i porukama koje će se komunicirati na njoj.\nOvaj alat biti će razvijen u sklopu projekta “Uvođenje transparentnosti i odgovornosti u javno budžetiranje” koji UG Zašto ne radi u partnerstvu sa Centrom za politike i upravljanje.\nPoreski kalkulator zapravo predstavlja skaliranje uspješnog projekta koji je orginalno napravljen u Litvaniji kako bi građani mogli bolje da razumiju gdje tačno ide novac koji im se odbija u vizu poreza.\nPoreski kalkulator će u narednoj fazi biti prilagođen Bosni i Hercegovini, i dvojnom ekonomskom sistemu (Federacija, Republika Srpska). Stoga, će korisnik/ca ovog portala moći nakon što odabere entitet iz kojeg dolazi, i iznos plate koji dobija, izračunati koliko novaca ide različitim kategorijama koje se oporezuju (PIO/MIO, gorivo, duhanski proizvodi i slično).\nNa sastanku se također raspravljalo i o preporukama za zakonodavnu vlast i odgovorne institucije koje se bave oporezivanjem i budžetiranjem. Svi učesnici/e su se složili/e da mora doći do pojednostavljivanja zakonskih procedura vezanih za osnivanje firma u Federaciji uvođenjem ‘One stop shop’ sistema, te da se treba olakšati malim i srednjim preduzećima tako što će se ukinuti obaveza plaćanja akciza unaprijed, te ukinuti komplicirane i skupe procedure za prijavu i uplatu poreskih obaveza na osnovu plata u FBIH. Također status radnika se treba poboljšati eliminisanjem parafiskalnih naknada sa plate i smanjenjem oporezivanja rada. Neminovno, mora doći i do poboljšanja javne usluge kao takve, kao i do povećavanja efektivnosti i transparentnosti u radu javne uprave.\nKrajnji cilj ovog projekta jeste da se poreznim obveznicima približi činjenica da se državni budžeti pune njihovim novcem, te da znaju koliko njihov rad zapravo vrijedi, jer za mnoge od njih stvarna cifra njihove plate, prije poreza i doprinosa koje plaća njihov poslodavac, odnosno bruto iznos, predstavlja imaginarnu cifru koju oni nikada zapravo ne vide.\nDok se građani brojnih zemalja u svijetu, pa tako i onih u EU, ali i regionu, vakcinišu protiv COVID-19 već nekoliko...\nVlada Kantona Sarajevo, koju su 3. marta 2020. godine formirale Stranka demokratske akcije (SDA), Savez za bolju budućnost (SBB) i Demokratska fronta (DF), tokom svog mandata, koji je završen 5....


Besplatan engleski za troje dece iz hraniteljskih porodica do kraja školovanja | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nBesplatan engleski za troje dece iz hraniteljskih porodica do kraja školovanja\nSa ovogodišnjeg kampa u Španiji\nDo završetka osmog razreda troje dece iz hraniteljskih porodica imaće mogućnost da u školi stranih jezika „Big Ben‟ besplatno uče engleski jezik.\nOvaj gest škole „Big Ben‟ deo je obeležavanja jubileja, 20 godine postojanja, inače najstarije škole za učenje stranih jezika u Bečeju.\nProslava jubileja predviđena je u subotu 1. oktobra od 17 sati u prostorijama škole u Uroša Predića 3.\n– U proteklih 20 godina smo razvijali metode rada i sada možemo ponosno da kažemo da u školi radimo po savremenim i veoma efikasnim metodama prilagođenim potrebama i afinitetima dece iz našeg okruženja. To pokazuje i činjenica da naši učenici veoma lako i sa visokim ocenama već godinama polazu sve međunarodne ispite iz engleskog jezika. Jubilej proslavljamo i sa bivšim učenicima, a tada ćemo deci iz hraniteljskih porodica uručiti udžbenike. Koristimo priliku da se zahvalimo Centru za socijalni rad uz čiju pomoć smo uspeli da izvedemo ovu humanitarnu akciju, čija je 510.000 dinara, kaže vlasnica škole Aleksandra Majstorović Subotički.\nU „Big Ben‟ ima novina i u vezi sa letnjim kampovima koje već tri godine realizuju u Grčkoj, a od prošle godine su u ponudu uvrstili i Španiju.\n-Za naredno leto proširili smo ponudu i na Portugal i Veliku Britaniju. To su kampovi u kojima naša deca imaju prilike da se oprobaju u engleskom jeziku, da se druže i upoznaju nove kulture i narode. Deci se obezbedđuje smeštaj u skladu sa evropskim pravilima i standardima o smeštaju dece, stručno osoblje i licencirani turistički vodiči, zaključuje Majstorović Subotički.


Borko Radivojević – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište\nBorko Radivojević je jedan od najpoznatijih harmonikaša na našim prostorima, ali je vrlo velika verovatnoća da veći deo ljudi za njega nikada nije ni čuo, jer je on veoma slabo zastupljen u svim našim medijima, te je poznat onima koji prate muzičku scenu i posećuju brojna narodna veselja, i u nastavku teksta će biti nešto više reči o karijeri i privatnom životu ovog vrsnog muzičara, koji je poznat među poznavaocima i po nadimku „kralj harmonike“.\nBorko Radivojević – biografija\nPopularni harmonikaš je rođen u mestu Ćovdin, u blizini Petrovca na Mlavi 1983. godine, te je već sa svega pet godina, Borko Radivojević pokazao veliki interes da nauči da svira harmoniku.\nBorko Radivojević je osnovnu muzičku školu završio u svom rodnom mestu, a potom je u gradu Kragujevcu upisao i završio srednju Muzičku školu „Miloje Milojević“, gde je putovao iz svog rodnog grada svakodnevno dok nije uspešno završio školovanje.\nPopularni muzičar je imao sreću da uči da svira harmoniku kod pravog virtuoza Miodraga Lukića te je već od starta počeo da osvaja brojna priznanja i nagrade na mnogim takmičenjima.\nMuzička karijera Borka Radivojevića\nPoznati harmonikaš Borko Radivojević je svoju bogatu muzičku karijeru, zapečatio već odmah i osvajajući kao mlad mnoga velika priznanja, te je 2005. godine u Sokobanji bio apsolutni pobednik na festivalu harmonike, te je u narednom periodu osvojio čitav niz priznanja na našim ali i regionalnim i svetskim festivalima džez, narodne i popularne muzike, od kojih su možda najvažnija da se pomenu dva zlatna priznanja u Litvaniji i u Portugalu.\nNa samom početku svoje muzičke karijere, Borko Radivojević je svirao muziku raznih žanrova, ali se vremenom opredelio za tradicionalni Balkanski folklor i tradicionalni melos, te je takođe pokazao izraziti talenat u sviranju vlaške muzike i poznat je i priznat među umetnicima iz iste branše i u ovom regionu.\nManje je poznato da je Borko Radivojević svirao sa muzičarima iz Rumunske filharmonije koji su učestvovali u snimanju njegovog prvog solo albuma, kao i da je uveliko spreman i njegov novi projekat sa kolegama iz Makedonije i Bugarske, a njegov trenutno najveći hit jeste instrumental singl „Bomba“, koji je uradio sa grupom muzičara iz Istanbula.\nPomenuti singl je mladom Borku Radivojeviću pomogao da proširi karijeru izvan granica naše zemlje, te da počne da sarađuje sa muzičarima iz Toskane u Italiji, kao i da svoj album snima u najvboljim studijima u Švajcarskom gradu Cirihu.\nSve je ovo doprinelo da su TV kuće počele da se interesuju za rad popularnog muzičara, i sada je on veoma zastupljen u svetu i regionu, a čini se da je njegova karijera uznapredovala i kod nas, kada ga je popularna pevačica Slađa Alegro, angažovalka da sa njom radi njen „live“ album „Soba za plakanje“, na kome se posebno istakla numera „Sve sam stekla sama“.\nInače su od tada Borka Radivojevića počeli da angažuju i naši drugi muzičari, ali on ipak najviše jeste poznat po nastupima na raznim svadbama i drugim slavljima i kod nas i u dijaspori, gde se i često navodi da zarađuje na hiljade evra bakšiša sa svojim bendom „Tigrovi“.\n2017. godine je o ovom vrsnom muzičaru Borku Radivojeviću snimljen i dokumentarni film pod nazivom „Evo srcu radosti“, u kome je predstavljen publici na festivalima u Beču i Beogradu, te je prezentovan i njegov rad i angažovanje na promociji i očuvanju našeg folklora.\nBorko Radivojević je danas poznat po tome što sa pratećim orkestrom „Tigrovi“ nasztupa u zemlji i svetu na svim poznatijim slavljima, te je i redovan gost muzičkih emisija na televiziji, kao i na albumima naših najvećih muzičkih zvezda.\nPoznato je i da je muzičar vlasnik takozvanog „Ateljea Borko Radivojević“ u Petrovcu na Mlavi, gde i danas živi i radi, a koji je namenjen za muzičku produkciju i snimanje baš i najkvalitetnijih materijala, u kome se radi na albumima poznatih izvođača, kao i na materijalima instrumentalne muzike.\nU sastavu pomenutog „muzičkog ateljea“, Borko Radivojević ima i foto studio, koji nudi sve vrste usluga u smislu izrade promotivnih materijala za albume i nastupe, kao i generalno usluge za svadbe i slavlja, a koji je osnovan pod imenom „Tigar“.\nKako se navodi na zvaničnoj web stranici pomenutog muzičara, foto studio „Tigar“ snima i slika sve vrste slavlja i veselja, te radi i snimanje reklama i muzičkih video spotova, sa najboljom i najsavremenijom opremom.\nNa popularnom kanalu „YouTube“, snimci sa veselja na kojima svira Borko Radivojević imaju uvek milionske preglede, ali to nije navelo ni jednu televiziju sa Nacionalnom frekvencom da o ovom vrsnom muzičaru napravi prilog i da bolje upozna brojnu publiku sa njegovim radom i sa izvanrednim talentom koji poseduje.\nMnogi smatraju da je „pet minuta“ u karijeri Borka Radivojevića, došlo onda kada je pozvan da bude šef orkestra na velikom koncertu pokojnog Šabana Šaulića u „Štark areni“, koji je održan 6. oktobra 2018. godine, dok je po pomenutom dokumentarnom filmu „Evo srcu radosti“, a koji je režirao bosanski reditelj Aleksandar Stankić, Borko Radivojević već odavno poznat publici u regionu i dijaspori, i da je njegova slava kod nas malo došla sa zakašnjenjem.\nPrivatni život Borka Radivojevića\nO privatnom životu popularnog „kralja harmonike“ Borka Radivojevića vrlo se malo zna, jer on ne voli da porodicu eksponira u medijima, te je poznato da je srećno oženjen i da je otac troje dece.\nMada je pomenuti muzičar imao prilku da uči od najboljih muzičara iz svoje branše, kakvi su pomenuti Miodrag Mikica Lukić i Slobodan Božinović, mladi muzičar je istakao da je zažalio jer je imao priliku da uči da svira i od legendarnog harmonikaša Tomice Miljića, ali je tu šansu propustio i dan danas se Borko Radivojević kaje zbog toga, jer smatra da je pomenuti velikan najveći virtuoz na harmonici na našem podneblju.\nPoznavaoci rada Borka Radivojevića smatraju da je on jedan od najboljih muzičara današnjice i da će njegova slava tek da se pokaže, posebno jer je u stanju da „na suvo“ odnosno bez pratnje orkestra odsvira numere iz najraznovrsnijih žanrova i sve one zvuče perfektno.\nDanas je popularni muzičar redovan gost na slavljima u zemlji, regionu i dijaspori, te se veruje da zarađuje basnoslovne honorare, pa je tako jedan snimak koji je „zapalio društvene mreže“, tako i nazvan „milionsko kolo“, a na kome se vidi poznati muzičar Borko Radivojević kako svira vrsno kolo, dok ga gosti kite evrima.\nJedan od malobrojnih skandala u karijeri Borka Radivojevića, navodno je izbio kada je on na svom „YouTube“ kanalu, i postavio snimke sa popularnih romskih svadbi, na kojima je pevala Aleksandra Prijović te koja je stideći se svojih muzičkih početaka, zahtevala da se snimci uklone.\nTrenutno popularni muzičar Borko Radivojević snima svoj novi studijski album u Cirihu, i to u renomiranom studiju u kome su svoje velike hitove snimila imena poput Tine Tarner, Lady Gage, Prinza i mnogih svetskih muzičara, što dovoljno govori o tome koliko je ovaj harmonikaš poznat i cenjen u svetu, i da zaslužuje da mu se i na domaćoj muzuičkoj sceni posveti više medijskog prostora i pažnje koju je svakako zavrednovao svojim radom i talentom.\nBorko Radivojević je dobio priliku da u pomenutom muzičkom studiju „Powerplay“ snimi neke od svojih najboljih instrumentala sa svojom grupom „Tigrovi“, te smatra da je njegova verna publika zaslužila vrhunski kvalitet zvuka, a do tada njegov singl „Bomba“ i dalje broji dosta pregleda na oficijalnoj „YouTube“ stranici koju ovaj muzičar ima i gde predstavlja ljudima svoje najnovije izvedbe na harmonici.\nIme i Prezime: Borko Radivojević\nNadimak: „kralj harmonike“\nDatum i mesto rođenja: 1983. godine, Ćovdin, Petrovac na Mlavi, Srbija\nZanimanje: harmonikaš; vlasnik muzičkog ateljea\nWeb stranica: https://borkoofficial.rs/\nPrevious Post:Jovan Jovanović Zmaj – Biografija\nNext Post:Izvorinka Milošević – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište


Deda Mraz posetio Prijepolje u okviru Nedelje prava javnosti da zna - Srbija do Informacija Deda Mraz posetio Prijepolje u okviru Nedelje prava javnosti da zna - Srbija do Informacija\nDeda Mraz posetio Prijepolje u okviru Nedelje prava javnosti da zna\nPočetak prve „Nedelje prava javnosti da zna“ u Srbiji obeležen je danas u Prijepolju uličnom akcijom “Ako želiš informacije od javnog značaja, zašto ne pišeš Deda Mrazu?”. Građani Prijepolja su preko Deda Mraza mogli da pošalju pismo u kojem će tražiti određene informacije od javnog značaja od državnih organa. Deda Mraz ih je upoznao sa različitim uspešnim slučajevima korišćenja Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. Takođe, građani su saznali kome se i kako mogu obratiti, i informisati u vezi sa informacijama od javnog značaja.\nUlična akcija organizovana je uz podršku Fondacije Friedrich Naumann za slobodu.


U svetlu krize izazvane pandemijom korona virusa, države širom sveta pribegavaju različitim merama kako bi pomogle privredama koje se nalaze na velikom udaru. U nastavku dajemo pregled stanja na “ekonomskom frontu” borbe protiv korona virusa u protekloj nedelji.\nItalija – prognoze recesije\nItalija je jedna od zemalja koja ima ozbiljnih problema usled epidemije korona virusa – ako se tako može nazvati situacija u kojoj je do sada umrlo više od 7.500 zaraženih. Italijanska ekonomija je takođe pogođena, usled mera koje su neophodne da bi se sprečilo širenje virusa. Ovo nije nimalo dobar scenario za italijansku ekonomiju, koja već više od decenije nakon krize 2008. nije uspela da dostigne svoj tadašnji nivo dohotka.\nItalija je ovu krizu dočekala sa visokom stopom nezaposlenosti (najviše među mladima, i na jugu zemlje) i sa visokim javnim dugom koji iznosi više od 130% BDP-a, te već godinama niskim stopama ekonomskog rasta. Početkom marta izašli podaci su pokazali da je Italija već u četvrtom kvartalu (Q4) 2019. godine zabeležila pad ekonomskih aktivnosti, tako da je ukupni rast u prošloj godini iznosio tek 0,3%. Vlada premijera Đuzepea Kontija predviđa visoku recesiju usled karantina u celoj zemlji, u iznosu od oko 3%, dok novije projekcije Goldman Saksa ukazuju na recesiju od 11% BDP-a.\nPredviđeni paket fiskalnih mera u iznosu od 25 milijardi evra bi trebalo da donekle ublaži ovaj udar, ali to ni izdaleka nije dovoljno za celu italijansku privredu, naročito za sektor malih i srednjih preduzeća (MSP). Italijanska administracija sada pedviđa deficit od najmanje 4% u tekućoj godini, umesto prethodno predviđenog deficita od 2,2%.\nSAD – čeka se usvajanje mera\nIstovremeno, u SAD je pripremljen set mera u iznosu od 2.000 milijardi dolara, što je oko 10% BDP-a. Za sada je ovaj paket mera usvojen u Senatu u sredu (i to jednoglasno) i upućen je Predstavničkom domu na usvajanje za petak. On predviđa oko 500 milijardi dolara za industrijske grane koje su posebno pogođene pandemijom (pre svega industrija saobraćaja i turizma), potom 350 milijardi za kredite malim preduzećima, 250 milijardi za naknadu za nezaposlene i 100 milijardi za kupovinu opreme za bolnice i medicinski materijal.\nTu je i suma od oko 500 milijardi za direktne transfere u iznosu od 3.500 dolara domaćinstvima, što je mera koja liči na neku vrstu privremenog univerzalnog dohotka (UBI). Da je stanje u SAD već prilično ozbiljno, pokazuje izolovani podatak da se broj zahteva za naknade za nezaposlenost ove nedelje povećao na 3,28 miliona ljudi, dok je prethodne nedelje to bilo tek 282.000, što je rast od gotovo 11 puta.\nŠta se dešava u EU?\nSa druge strane, EU kao međunarodna organizacija nema velike nadležnosti u ovom sektoru jer ne raspolaže ni velikim budžetom, pa najveći deo mera mora da dođe od samih država članica. Ipak, Evropski parlament je u četvrtak usvojio stvaranje fonda od 37 milijardi evra kao vid pomoći državama članicama koje su pogođene epidemijom. Najveća privreda EU, Nemačka, predstavila je plan od 750 milijardi evra za pomoć svojoj privredi – od čega je oko 600 milijardi predviđeno za pomoć preduzećima kroz zajmove, poreske olakšice ili subvencije. To i ne čudi imajući u vidu da projekcije nemačkih institucija predviđaju duboku recesiju od 5% BDP-a u ovoj godini. Sa druge strane, Goldman Saks predviđa recesiju za celokupnu evrzonu od čak 9% BDP-a.\nSve ove projekcije su veoma nepouzdane jer se baziraju na podacima koji mogu da se promene jako brzo, u zavisnosti od situacije sa pandemijom, i zavise od različitih pretpostavki o tome kada će se pandemija staviti pod kontrolu i koliko će biti potrebno privredi da se oporavi i vrati na staro, sa pokidanim lancima proizvodnje, nedostatkom sirovina, odloženom potrošnjom i investicijama.\nNa primer, prethodna procena Međunarodne organizacije rada (ILO) predviđala je gubitak od oko 25 miliona radnih mesta (poređenja radi, 2008. je procenjen gubitak radnih mesta usled krize iznosio oko 22 miliona), ali sada deluje da je ova prognoza bila previše optimistična, pa će ILO naredne nedelje izaći sa novom prognozom.\nSve u svemu, izgleda da stanje u privredi jeste alarmantno, samo je pitanje da li su predviđene mere dovoljnog obima i, možda još važnije, da li su dovoljno promišljene. Podsetimo se – ova kriza koja je u povoju nije nastala usled loših investicionih odluka ili manipulacijom cenama preko neodrživog deviznog kursa ili niskih kamatnih stopa, već je posledica prirodne nepogode. Samim tim, države jesu pozvane da u ovakvim vanrednim okolnostima učine neke korake koje bi pomogle privredi da preživi ovaj, nadajmo se kratkoročan, šok.\nTAGS: ekonomija EU Italija korona virus privreda recesija SAD


Putinov rat za istorijsko nasleđe\nZa Medija centar piše: Dragan Bisenić/6.jun 2022.\nPosle 100 dana rusko - ukrajinskog sukoba\nNi posle 100 dana rusko – ukrajinskog sukoba, teško je predvideti kada i kako će se on okončati. Mnogi smatraju da sama činjenica da Rusija nije “blickrigom” ostvarila svoje ciljeve i okončala sukob na najbrži mogućni način pokazuje da je ruska operacija neuspešna i da su njeni ciljevi nerealizovani. To bi moglo da se prihvati, ukoliko bi se ovaj sukob razumeo samo kao sukob Rusije i Ukrajine.\nZa Rusiju, po svemu sudeći, ovaj sukob ima i drugi, dublji ešalon ciljeva koji nisu saopšteni od strane ruskih zvaničnika. Oni predstavljaju ceo arsenal ruskih nesporazuma sa Zapadom, NATO i SAD. Uvod u ceo sukob bio je zahtev Rusije da dobije bezbednosne garancije od strane NATO da neće biti novog širenja na Istok i da će se NATO vratiti na linije iz 1997. godine. Ima, dakle, mnogo osnova da se veruje da je ovaj rat prvo ruski sukob s NATO i Zapadom, a tek onda sukob sa Ukrajinom.\nU ruskoj vojnoj doktrini postoje operacije koje previđaju i zahtevaju brzo i što kraće okončanje vojnih operacija, ali postoje i operacije koje vode iscrpljivanju protivnika.\nRuski interes je da destabilizuje Zapad isto onoliko koliko je zapadni interes da destabilizuje i obuzda Rusiju. Ruska ambicija može da bude i veća. Njen cilj u narednom koraku može da bude i nastojanje da se SAD „proteraju“ iz Evrope. Posle šestog paketa sankcija EU, koji uključuje i embargo na naftu, protiv Rusije je uvedeno skoro 7 000 različitih sankcija. To je duplo više nego protiv Irana koji se sada nalazi već četiri decenije pod režimom najoštrijih sankcija. Svima je jasno, pa i Kremlju, da te sankcije neće biti lako skinuti, ukoiliko ikada budu ukinute. Njihov rezultat je katastrofalan pad uvoza u Rusiju, za čak 86 odsto, pa je Rusiji zbog toga svakog dana potrebno 1,5 milijardi dolara manje u budžetu.\nU takvim uslovima, jasno je da Rusija ne može da destabilizuje Zapad za nekoliko meseci. Ukoliko bi, međutim, ovaj rat bio produžen na godinu, dve ili tri, onda bi on svakako imao sasvim drugačiji efekat, u prvom redu, na Evropu, a onda na novo sagledavanje ciljeva i karaktera ovog sukoba. Upravo je generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg posle prošlonedeljnog susreta sa američkim predsednikom Bajdenom rekao da je u Ukrajini u pitanju “rat iscrpljivanja”. Sama psihološka činjenica života pod pretnjom sa istoka, imala bi dovoljno razoran karakter na decenijama nepromenjenu svakodnevicu Evropljana.\nSuočavanje s nuklearnom retorikom, samo je jedan, ali psihološki posebno preteći aspekt sukoba nuklearne i nenuklearne sile u Evropi. Usred proleća pomolila se „nuklearna zima“. Među vestima objavljenim 12. maja 2022. bila je i ova pod naslovom „Peskov je odgovorio na reči Medvedeva o opasnosti od nuklearnog rata“. U njoj se doslovno kaže sledeće: „Medvedev je rekao da snabdevanje Ukrajine oružjem i vežbe NATO-a u blizini ruskih granica povećavaju verovatnoću sukoba sa alijansom, koji bi mogao da eskalira u nuklearni rat. Peskov je rekao da svi žele da izbegnu takav ishod“.\nDan ranije je Dmitrij Medvedev istakao da „pumpanje” Ukrajine zapadnim oružjem, „slanje plaćenika”, vežbe NATO-a u blizini ruskih granica „povećavaju verovatnoću direktnog i otvorenog sukoba NATO-a i Rusije”, a za takav sukob „uvek postoji rizik od ulaska u totalni nuklearni rat“.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov ranije je izjavio da su rizici nuklearnog rata „veoma značajni” i da tu opasnost ne treba potcenjivati, ali Rusija polazi od teze da je takav razvoj događaja neprihvatljiv. Bela kuća se složila da u nuklearnom ratu ne može biti pobednika. Istovremeno, šef Pentagona Lojd Ostin je 11. maja nazvao ruski nuklearni arsenal „značajnim problemom“.\nAmerički predsednik Bajden u više navrata je isticao da ne želi sukob s Rusijom, niti SAD provociraju nuklearni sukob, a ne smatraju da postoji stvarna ruska namera za upotrebu nuklearnog oružja. To je potvrdio i u programskom članku koji je objavio prošle nedelje u „Njujork tajmsu“.\nPosle talasa ruskih izjava o mogućnoj eskalaciji u nuklearnom pravcu, u maju je došlo do prvih kontakata komandanata i zvaničnika američke i ruske vojske. Nakon toga jenjava nuklearni vokabular ruskih zvaničnika.\nDanas je to posebno važno jer, kako se ponekada čuje u stručnim krugovima, „ljudi su izgubili strah od nuklearnog rata“. Tokom prošlih 30 godina, percepcija realnosti nuklearne pretnje povukla se u pozadinu javne svesti: bila je potisnuta pitanjima kao što su klimatske promene, nekontrolisane migracije, međunarodni terorizam i, konačno, koronavirus.\nToj potcenjivačkoj percepciji nuklearnog sukoba doprinelo je i svojevrsno odsustvo napora dve glavne nuklearne sile, SAD i Rusije, da produže rokove važenja nekoliko sporazuma o ograničavanju nuklearnog naoružanja. Svim tim sporazumima, potpisanim pri kraju Hladnog rata, istekao je rok. Nuklearna retorika u tom smislu može da se smatra i upozorenjem kuda može da vodi odsustvo takvih sporazuma i flertovanje sa izbegavanjem njihovog potpisivanja.\nMože li iko da predstavi dejstvo medija i dnevnih novina koje bi dve godine imale udarne vesti o nuklearnoj pretnnji, stalnim poskupljenjima, smanjivanju plata, štednji, odricanju i ukidanju odmora i na kraju gubljenju radnih mesta? Da li je to nešto što bi bio logičan odgovor Kremlja na stvaranje „antiruskog sveta“? Nesumnjivo da je odgovor pozitivan.\nPosle prvih 100 dana rata postoje i signali koji bi mogli da podrže ovakav pravac razmišljanja. Nema trenutnog znaka da se Rusija povlači iz Ukrajine i to nije iznenađujuće, jer su sankcije imale perverzni efekat povećanja cene ruskog izvoza nafte i gasa, masovno povećavajući njen trgovinski bilans i finansirajući njene ratne napore. U prva četiri meseca 2022. Rusija bi mogla da se pohvali suficitom na tekućem računu od 96 milijardi dolara – što je više nego utrostručeno u odnosu na isti period 2021.\nKada je EU ranije prošle nedelje objavila delimičnu zabranu izvoza ruske nafte, cena sirove nafte na globalnim tržištima je porasla, što je Kremlju obezbedilo još jednu finansijsku dobit. Rusija nema poteškoća da pronađe alternativna tržišta za svoju energiju, pa je izvoz nafte i gasa u Kinu u aprilu bio viši za od 50 odsto na godišnjem nivou. Ostavićemo po strani razmatranje šta znači stvaranje osovine Moskva – Peking i šta su se ruski predsednik Putin i kineski predsednik Si dogovorili 21. februara u Pekingu, samo tri dana pre početka ruske vojne akcije, ali lako može da se pokaže da će u pozadini evropsko – ruskog sukoba ovo biti pakt koji će istisnuti SAD iz Azije.\nKada se globalna „superklasa“ sastala u Davosu prošle nedelje, javna poruka je bila osuda ruske agresije i obnovljena odlučnost da se čvrsto stane iza Ukrajine. Privatno, nikome nije bilo svejedno zbog ekonomskih troškova produženog rata. To je još jedan perverzan rezultat sankcija kojima je cilj produženje rata i veći troškovi za Rusiju. Što rat duže traje, utoliko su neprijatnosti za Zapad veće.\nKao rezultat rata, zapadne ekonomije se suočavaju sa periodom sporog ili negativnog rasta i rastuće inflacije – povratak na stagflaciju iz 1970-ih. Centralne banke smatraju da moraju da odgovore na skoro dvocifrenu inflaciju podizanjem kamatnih stopa. Nezaposlenost će rasti. Druge evropske zemlje se suočavaju sa istim problemima, ako ne i više, jer većina njih više zavisi od ruskog gasa.\nKada se sve ovo sagleda, možda paradoksalno zvuči i na Zapadu ne bi smelo da se kaže, ali brza pobeda Rusije iz ove perspektive bila je najpre u interesu Zapada, pa tek možda Rusije. Onda bi sve sankcije protiv Rusije ostale na snazi, a EU i Zapad ne bi ni osetili posledice ovog rata.\nOtuda, predlog poslednjeg živog diplomatskog gladijatora Hladnog rata, Henrija Kisindžera, da Ukrajina što pre nahrani ljutog i gladnog suseda, može da se razume i kao predlog koji je trenutno najviše u interesu Zapada.\nOvaj rat predstavlja i Putinovo istorijsko nasleđe, budući da će sledeće godine biti održani predsednički izbori na kojima će moći poslednji put da bude izabran za predsednika. Putin će otići pod opštom osudom i omrazom Zapada, ali će ostaviti Rusiju kojoj dalje NATO širenje na istok neće biti neposredna pretnja i tako dati svom nasledniku odrešene ruke za pregovore i možda za novi sporazum sa Evropom i Zapadom. A to se neće desiti pre jedne decenije, decenije koja, po svemu sudeći, može biti rizičnija i turbulentnija u Evropi, nego u Rusiji.\nAutor je novinar, publicista i bivši diplomata


Kad partokratija zapošljava - Dosta je bilo\nZdravstvo • Istočna Srbija • Reagovanje\n„Kažite nam nešto o sebi.“\n„Ja sam njegov sin…“\n„Ovo je 50 bodova za intervju!“\nPartijsko zapošljavanje je bolest koja polako ali sigurno metastazira u našem društvu. Ni grad Zaječar nije izuzet od ove strašne pošasti koja urušava sistem, obesmišljava potrebu za učenjem i obrazovanjem, jer džaba visok prosek tokom studiranja, završen fakultet u roku, čak i iskustvo u struci, ako se komisiji ne dopadnete na intervjuu. Idući za juče objavljenim saopštenjem Opštinskog odbora DJB Knjaževac o konkursu za lekare u Domu zdravlja u Knjaževcu, gde kandidati mogu na osnovu intervjua prihodovati do 30 poena,naišli smo na na još flagrantniji primer zloupotrebe intervjua odnosno uniženja znanja, kvaliteta i iskustva.\nNaime, Specijalna bolnica za rehabilitaciju “Gamzigrad” iz Gamzigrada, objavila je 22.08.2017.godine konkurs za prijem u radni odnos na neodređeno vreme dva lekara, i u okviru konkursa navela način na koji će izvršiti bodovanje: maksimalno 50 bodova se mogu dobiti na prosek studiranja i radno iskustvo, a 50 bodova donosi intervju!!!\nIntervju kao jedan potpuno subjektivni mehanizam procene donosi polovinu od 100 mogućih poena – u drugu polovinu nagurani su prosečna ocena studiranja i godine radnog iskustva. Ovakav odnos već ukazuje na veliku mogućnost zloupotrebe radi partokratskog zapošljavanja.\nDakle,ako ste završili prosečnom ocenom 10 i imate više od 18 meseci radnog iskustva a ne dopadnete se komisiji, nećete proći na ovakvom konkursu – pregaziće vas oni koji imaju prosečnu ocenu 8 i 6 meseci radnog iskustva ali se na dobri, srpski način dopadnu komisiji i osvoje 36 ili više poena na tom famoznom intervjuu.\nOpštinski odbor DJB Zaječar će zainteresovano pratiti tok ovog konkursa nadajući se da će zaposlenje dobiti realno najbolji kandidati,a ne tatini i mamini sinovi,partijski drugovi i drugarice za koje su često i predviđeni ovako bodovani intervjui .\nLink objavljenog oglasa\nOpštinski odbor DJB Zaječar\nAutorski tekst • Vojvodina • Zdravstvo\nDo zdravlja kroz blato za 30 dinara


Fudbalski zemljotres u Zaječaru... Formiran novi klub "FSU Kraljevica" - Tempo Naxi radio\nFudbalski zemljotres u Zaječaru… Formiran novi klub „FSU Kraljevica“\n22. јула 2021. 22. јула 2021. Zoran Nikolic\nNakon više nego dramatične situacije minule sezone na fudbalskoj sceni u gradu na dva Timoka, grupa entuzijasta predvođena Markom Žikićem, bivšim igračem Timoka, rešila je da formira potpuno novi klub i unese novu energiju na fudbalskom Istoku. Verovatno ove hrabre ljude nije uplašila situacija FK Kablova koji su kao prvaci „Zone“ sa veoma solidnim timom započeli takmičenje u Srpskoj ligi Istok a završili sa omladincima Timoka na predposlednjem mestu sa neverovatnom gol razlikom 29:185 (- 156). Kao glavni razlog za „kolaps“ srpskoligaša iz zaječarskog naselja Kotlujevac su se u čaršijskim krugovima pominjale finansije ali za sam start takmičenja novoformiranom zaječarskom klubu to ne bi predstavljalo problem, obzirom da je igrački kadar sastavljen od momaka kojima finansije nisu u prvom planu.\nFudbalsko sportsko udruženje Kraljevica, skraćeno „FSU Kraljevica“ za sada će imati samo seniorski tim koji će po pravilima FSS nastupati u najnižem rangu takmičenja što je u Zaječarskom fudbalskom savezu Okružna liga. Fudbalski klub Timok 1919 i Gradska Uprava Zaječar dali su „zeleno svetlo“ za korišćenje terena br.1 na Kraljevici što je od velike važnosti kako za ovaj novi klub tako i za kompletan sport u gradu. Upravo su na popularnoj Grbavici prve fudbalske korake načinili igrači koji će u narednom periodu činiti okosnicu tima. Većina igrača je u mlađim kategorijama prošla kompletnu Timokovu školu. Vedeta tima, i glavna uzdanica je Milan Grigorijević (Gliga), hitronogi i eksplozivni vezista, od koga se očekuju golovi i asistencije. Neka od poznatijih imena, ljubiteljima fudbala u Zaječaru i okolini, su Dušan Brkić, Nikola Aleksić (Vena), Marko Žikić, Nemanja Čikarić, Aleksandar Gligorijević, Lazar Miletić, Stefan Radović, Nenad Aranđelović, Miodrag Milijić, Stefan Prvulović, Željko Nedeljković, Boban Đokić, Sava Jović, Živko Raščanin…\nGRB FSU Kraljevica\nPredsednik FSU Kraljevica, Marko Žikić kaže da su glavni ciljevi kluba ostvarivanje sportskih i takmičarskih rezultata kao i razvoj i unapređenje društveno-socijalnih aktivnosti na lokalnom nivou ali napominje da je najbitnije drugarstvo koje trenutno krasi ekipu van terena i da s razlogom očekuje da će se to preneti i na teren.\nTrener kluba Jugoslav Prvulović je već zakazao i prvu prijateljsku utakmicu. FSU Kraljevica biće gosti u nedelju od 17:30 ekipi Rudar Vrška Čuka u Grljanu.\nKonferencija klubova mlađih kategorija Regiona istočne Srbije 29. jula u Paraćinu


Energyobserver - BIH / VLADA FEDERACIJE BIH USVOJILA PROGRAM ZA RESTRUKTURIRANJE EPBIH I EPHZHB/ BOSNA I HERCEGOVINA / AUTOR: VLADIMIR SPASIĆ / BGEN\nSaglasnost na Program za restrukturiranje mora da da i Parlament Federacije.\nProgram je, kako je saopštila federacijska vlada, povezan sa drugim aktivnostima u elektroenergetskom sektoru koje uključuju funkcionisanje Regulatorne komisije za energiju u Federaciji BiH, posebno u pogledu nezavisnosti i stvaranja pretpostavki za funkcionisanje tržišta električne energije i odvajanja regulisanih i tržišnih delatnost, kao i modernizaciju i restrukturiranje rudnika uglja.\nKljučne promene i obaveze koje proizilaze na osnovu odredbi Zakona o električnoj energiji u Federaciji BiH, i koje će biti obuhvaćene ovim Programom, su funkcionalno razdvajanje svih delatnosti, pravno razdvajanje i nezavisnost za delatnost distribucije i računovodstveno razdvajanje delatnosti snabdevanja na regulisano i tržišno. Ovi zahtevi znače, kako se navodi, da je, osim računovodstvenog, potrebno i razdvajanje svih delatnosti proizvodnje, distribucije, snabdevanja, trgovine i ostalih delatnosti.\nDodatno, u oblasti delatnosti distribucije, promene moraju biti još veće, jer je potrebna još veća nezavisnost koja uključuje i pravni oblik, što znači da će postojeća elektroprivredna preduzeća formirati zavisna društva za distribuciju koja će imati status operatora distributivnog sistema (ODS).\nRestrukturiranje elektroprivrednih preduzeća je planirano u više faza pri čemu prva faza odgovara realizaciji osnovnih zahteva utvrđenih Zakonom o električnoj energiji, kao što su računovodstveno i upravljačko razdvajanje delatnosti i formiranje preduzeća za distribuciju – ODS. Vremenski okvir za ovu fazu je 15 meseci od dana dobijanja saglasnosti Parlamenta Federacije BiH.\nProgram prestrukturiranja elektroenergetskog sektora u Federaciji BiH podrazumeva potpuno sprovođenje i primenu u praksi računovodstvenog i upravljačkog razdvajanja, uz primenu transfernih cena između delatnosti unutar elektroprivrednih preduzeća. Tokom ove faze bio bi nastavljen proces modernizacije i poboljšanja poslovanja rudnika uglja pojedinačno, smanjenje broja zaposlenih i realizacije ulaganja, saopštila je Vlada Federacije BiH.\nIstovremeno, elektroprivredna preduzeća bi uradila dodatne analize i, na osnovu njih, donele odluke u vezi s formiranjem preduzeća za elektroprivredne delatnosti i restrukturiranje delatnosti rudarstva, vodeći računa o organizacionom statusu delatnosti proizvodnje i budućim potrebama za zamenske kapacitete u termoelektranama.\nZavisno od analiza i odluka u ovoj fazi, a uz prethodnu saglasnost Vlade Federacije BiH, pristupilo bi se njihovom sprovođenju što predstavlja treću fazu ovog programa.\nU Programu su, kako se navodi, detaljno razrađene i sve potrebne aktivnosti za realizaciju svih predviđenih faza i ciljeva.\nRestrukturiranje moralo da se obavi do 1. januara 2015.\nFederacijska vlada je podsetila da je BiH potpisnik Ugovora o formiranju Energetske zajednice koji je na snazi od 1. jula 2006. godine. Time je preuzeta obaveza preuzimanja i sprovđenja pravne tekovine Evropske unije koja se, između ostalog, odnosi na tržište električne energije.\nU 2011. godini pravna tekovina EU za članice Energetske zajednice je proširena delom EU propisa koji sačinjavaju Treći energetski paket, i koji su postali pravno obavezujući i za ugovorne strane Energetske zajednice, uz rok za transpoziciju u domaće zakonodavstvo i primenu u praksi do 1. januara 2015. godine.


Dačić i Sijarto o organizovanju zajedničke sednice vlada Srbije i Mađarske i sporazumu o strateškom partnerstvu\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić sastao se danas u Beogradu sa ministrom spoljnih poslova i spoljne trgovine Mađarske Peterom Sijartom.\nNakon sastanka, ministar Dačić je rekao da su Beograd i Budimpešta sada posvećeni organizovanju zajedničke sednice vlada Srbije i Mađarske i potpisivanju sporazuma o strateškom partnerstvu.\nDačić je na konferenciji za medije sa mađarskim kolegom istakao da je ministar spoljnih poslova i trgovine Mađarske Peter Sijarto uvek drag gost u Srbiji, a da je i najveći advokat i zastupnik stavova Srbije na svim sastancima EU.\n"To govori o visokom izgrađenom odnosu dve zemlje koji su izgradili predsednik Srbije Aleksandar Vucić i mađarski premijer Viktor Orban", naglasio je Dačić i dodao da se to pokazalo i tokom pandemije.\nDačić je izrazio zahvalnost za podršku koja je pružila Mađarska Srbiji i kada je reč o donacijama, a takođe i u procesu evakuacije srpskih državljana tokom pandemije.\n"Sa zadovoljstvom mogu da kažem da smo prvi rešili pitanje otvaranja naših granica i naši građani mogu da putuju opušteno iz jedne u drugu zemlju", kazao je Dačić.\nKazao je da je današnja tema sastanka sa Sijartom bila šta posle pandemije, organizovanje zajedničke sednice vlada i sporazum o strateškom partnerstvu. Takođe bilo je reči i o pružanju međusobne podrske u državama u kojima dve zemlje nemaju istovremeno diplomatska predstavništva.\n"Srećni smo što smo uspeli da izgradimo tako dobre odnose. Naša dobra saradnja sa predstavnicima Mađara u Srbiji ali i sa Ištvanom Pastorom nadam se da će se nastaviti i posle izbora", zaključio je Dačić.\nŠef mađarske diplomatije Peter Sijarto rekao je da je period tokom pandemije pokazao da su Srbija i Mađarska uspele i u tom periodu da jačaju odnose, da pomažu jedni drugima u povratku državljana koji su se zatekli u inostranstvu i da su u najbržem mogućem roku otvorene granične prelaze između Mađarske i Srbije, iako Srbija nije država članica EU.\n"Imali smo uspešnu saradnju tokom pandemije a sada ćemo jačati ekonomske odnose. Jačanje ekonomskih odnosa će biti i interesu jedne i druge zemlje. Pokazao se značaj strateškog položaja naših zemalja i kada smo otvorili granici svi su se zaprepastili i pitali šta će biti sada", rekao je Sijarto. Veoma je važno što povezujemo Zapad sa Istokom. Možemo da profitiramo od toga i treba da se fokusiramo na velike infrastrukturne projekte i profitiramo od našeg geostrateškog položaja", naveo je on.\nSijarto je podsetio na izgradnju železničke pruge Budimpešta-Beograd i naglasio da je veoma značajno što će se Mađarska snabdevati sa gasom koji dolazi iz Turske preko Srbije, te da će kapaciteti tog gasovoda biti šest milijarde kubnih metara, ali i da će dostići deset milijardi kubnih metara.\nKako je naglasio, za Mađarsku je takođe uspeh to što je Srbija što uspešnija i dodao da je prošlogodišnja razmena između dve zemlje iznosila 2,5 milijarde evra.\nKazao je da su mađarske kompanije investirale u Srbiju devet milijarde forinti u oblasti poljoprivrede i prehrambene industrije, ali i to da je Mađarska omogućila fond mađarskim kompanijama sa budzetom od 25 milijarde forinti za investiranje u inostranstvu, uključujući i Srbiju.\n"Praktično ćemo pokriti 60 odsto investicija za one mađarske kompanije koji žele da investiraju u Srbiju", dodao je Sijarto.


Sastanak kandidata za načelnika općine Posušje Ante Begića s Federalnim ministrom Josipom Martićem - Posušje net\nKandidat za načelnika općine Posušje Ante Begić sastao se danas sa Federalnim ministrom prostornog uređenja Josipom Martićem.\nBegić je upoznao ministra Martića s planovima i projektima koje namjerava realizirati u svom budućem četverogodišnjem mandatu na poziciji načelnika općine Posušje, a za koje očekuje pomoć Federalnog ministarstva prostornog uređenja.\nTakođer, zahvalio se ministru Martiću na dosadašnjem angažmanu i pomoći kod realizacije projekata u općini Posušje.\nMinistar Martić izrazio je podršku Begiću kao budućem prvom čovjeku općine Posušje te obećao punu potporu kod realizacije projekata od interesa općine Posušje iz domene ministarstva na kojem je on na čelu.\nDogovoren je i službeni sastanak ministra Martića i ostalih hrvatskih ministara u Vladi Federacije s budućim načelnikom Antom Begićem i ostalim dužnosnicima vlasti iz općine Posušje odmah nakon lokalnih izbora.\nPrethodnoProvedena kampanja Uprave civilne zaštite Županije Zapadnohercegovačke pod nazivom #BUDIMOODGOVORNI\nSljedećeDanas u Posušju četiri novozaražene osobe


Putin očekuje pobedu\nRuski predsednik Dmitri Medvedev i premijer Vladimir Putin na sastanku u predsedničkoj rezidenciji Gorki nadomak Moskve, 2. marta 2012.\nRuski premijer Vladimir Putin izrazio je uverenje da će pobediti na predsedničkim izborima u nedelju. Putin je u razgovoru sa urednicima nekoliko stranih listova u Moskvi rekao da su protesti protiv njegove vlasti, koji se održavaju od decembarskih izbora bili, prema njegovim rečima, veoma dobro iskustvo za Rusiju.\nPutin je odbio da poništi rezultate decembarskih izbora zbog optužbi za masovnu prevaru. Ujedinjena Rusija, partija premijera Putina potvrdila je većinu na tom glasanju. Desetine hiljada gradjana učestvovale su u protestnim šetnjama zbog rezultata decembarskih izbora i Putinove političke dominacije.\nOpozicione grupe pripremaju se za nove demonstracije ističući da očekuju manipulaciju sa glasovima na izborima u nedelju. Očekuje se da Putin veoma lako osvoji treći, ali ne i uzastopni, mandat kao predsednik Rusije.


ODRŽANA VIDEO KONFERENCIJA SA PREDSTAVNICIMA PORESKE UPRAVE ŠVEDSKE\nU skladu sa planiranim aktivnostima za implementaciju pilot projekta Masovne procjene vrijednosti nepokretnosti održana je prva video konferencija o temi „Organizacija i međuinstitucionalna saradnja Državne geodetske uprave Kraljevine Švedske Lantmateriet i Poreske uprave Švedske“.\nNa konferenciji su predstavnici Poreske uprave Švedske Malin Kvinst, Jan-Ake Erikson i Herve Saša Ntunzimana, te ekspert iz oblasti masovne procjene vrijednosti nepokretnosti Soderblum Hans detaljno predstavili koncept saradnje ove dvije Uprave i primjenu masovne procjene u Švedskoj.\nTokom konferencije bilo je riječi i o istoriji masovne procjene vrijednosti nepokretnosti u Švedskoj, angažovanim ljudskim resursima, IT rješenjima, novčanim sredstvima potrebnim za primjenu masovne procjene, a švedski stručnjaci dali su i preporuke za što bolju i efikasniju saradnju institucija uključenih u projekat.\nKonstatovano je da su ovakav vid edukacije i razmjene iskustava važni i korisni, kako bi se i u periodu vanrednih situacija izazvanih pandemijom virusa korona (COVID-19) održao kontinuitet u daljem učenju i napredovanju u oblasti masovne procjene.\nKonferenciji su pored predstavnika radne grupe prisustvovali i predstavnici Ministarstva finansija Republike Srpske, Poreske uprave Republike Srpske i opštine Laktaši.\nOdržana video konferencija dio je pripreme RUGIPP-a i njenog kadra za masovnu procjenu vrijednosti nepokretnosti na području cijele Republike Srpske, koja bi trebala uslijediti nakon završetka pilot projekta u Banjaluci.


Lufthansa započela letove iz Sarajeva za Frankfurt – BHDINFODESK\nby Urednik BiH Info Desk 03/05/2021 03/05/2021 0619\nKompanija Lufthansa obavila je danas prvi let na relaciji Frankfurt – Sarajevo – Frankfurt. Riječ je o povezanosti Sarajeva sa glavnim čvorištem Lufthanse u Njemačkoj.\nOva kompanija će na ovoj relaciji, u maju mjesecu, letjeti do četiri puta sedmično iz / za Sarajevo, avionom tipa Airbus A319. Već od juna ove godine planirano je do sedam letova sedmično.\n“Uspostavom ovih letova za Sarajevo, Lufthansa Grupacija će svojim putnicima širom svijeta ponuditi bolje veze sa Bosnom i Hercegovinom. Bitno je napomenuti da LH Grupacija na ovaj način dopunjuje već postojeće veze Austrian Airlinesa za Sarajevo iz Beča ali istovremeno nudi mogućnost putnicima iz Bosne i Hercegovine da iskoriste sve prednosti svjetske mreže Lufthansa Grupacije”, saopšteno je.\nZbog negativnih efekata prouzrokovanih pandemijom virusa korona, pogotovo u sektoru avijacije, sve aviokompanije svakodnevno preispituju poslovne aktivnosti i prilagođavaju ih aktuelnoj situaciji.\n“Svjesni te činjenice ali i zahtjeva i očekivanja korisnika usluga, Međunarodni aerodrom Sarajevo kontinuirano preduzima aktivnosti u pravcu da se aviooperacije održe, prošire i povećaju, što važi i za letove Lufthansa Grupacije”, navode iz aerodroma u Sarajevu.\nLufthansaSarajeva - Frankfurt\n“Deset u pola”: U Sarajevu počelo snimanje novog filma Danisa Tanovića\nNorveška slavi Dan nezavinosti BiH: Imamo obavezu čuvati našu domovinu, voljeti je, poštovati i boriti se za nju


RS formirala radnu grupu za provođenje akcionog plana saradnje s Haagom - Klix.ba\nRS formirala radnu grupu za provođenje akcionog plana saradnje s Haagom\n27.12.2006. u 13:13\nU cilju ispunjavanja obaveza prema Haškom tribunalu Vlada Republike Srpske je 5. decembra imenovala članove Radne grupe za provođenje Akcionog plana RS-a o saradnji s Tribunalom u Haagu.\nGrupa pored dostavljanja neophodnih dokumenata Haškom sudu treba i da ispunjav najbitniji zadatak - pronalaženje i hapšenje optuženih za ratne zločine.\nPlan sadrži konkretne aktivnosti, zadatke i rokove, ali oni ne mogu biti saopćeni javnosti, jer se radi o oparativnim podacima.\nMinistar unutrašnjih poslova RS-a Stanislav Čađo kazao je da se entitetska policija koncetrirala i sačinila poseban plan konkretnih i opretivnih aktivnosti kada je u pitanju haški bjegunac Stojan Župljanin.\n"U tom smislu angažirali smo sve potencijalne kako bismo išli ka rješenju i ovog pitanja. Realizacija svega toga je u toku", kazao je Čađo odbijajući da iznosi detalje.\nOn je na pres-konferenciji kazao da MUPRS-a ne raspolaže ni informacijama niti saznanjima, a posebno ne sa činjenicama da se bilo koja osoba s haških optužnica nalazi ili se nalazila u posljednjih oko godinu dana u BiH, odnosno RS.\nPredsjedavajući ove radne grupe Jovan Spajić kazao je da provođenje ovog akcionog plana podrazumijeva i ispunjavanje obaveza institucija RS-a u dostavljanju neophodne dokumentacije, otvaranju svih arhiva, koji nisu do sada otvoreni, kako bi Haški tribunal imao uvid u ta dokumenta.\nI Spajić i Čađo su istakli da upravo formiranje ove radne grupe pokazuje spremnost i opredjeljenje Vlade i RS-a da ispuni sve obaveze prema Haškom tribunalu i u tom pogledu nema nikakvih rezervi.\nMinistar Čađo je istaknuo da je u ispunjavanju te obaveze neophodna i saradnja sa svim sigurnosnim agencijama u BiH, te zemalja u okruženju.\n"U Akcionom planu mi smo predvidjeli i izradu jedne platforme za kompletnu saradnju s institucijama Federacije, odnosno BiH, jer je procijenjeno da bez te saradnje RS ne može ništa da uradi sama, a bit će ponuđena i saradnja s međunarodnim institucijama", kazao je Spajić.\nZa sve ove aktivnosti predviđen je i novac, ali na pres-konferenciji nije otkriven taj iznos.\nPored Spajića, i ministra Čađe, članovi Radne grupe su ministar pravde i finansija Džerald Selman i Aleksandar Džombić, te šefica Vladinog Biroa za odnose s javnošću Vera Sajić.\nPotpisan ugovor za izradu Federalne strategije zaštite okoliša\n27.12.2006. u 13:20\nZavršena rekonstrukcija ratnog Mosta spasa\n27.12.2006. u 13:07


Uz revizora manji rizik i za direktora – Bankar.me\nFebruary 5, 2018 CRNA GORA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nOd 134 sistematizovana radna mjesta za unutrašnju reviziju kod korisnika državnog budžeta popunjeno je 75. Na centralnom nivou od 83 popunjeno je 45, a u opštinama od 51 – 30, pokazuju podaci Ministarstva finansija koji su prezentovani u izvještaju o ispunjavanju Akcionog plana za realizaciju preporuka Državne revizorske institucije, koji je Vlada usvojila u četvrtak.\nVlada je u martu prošle godine donijela Akcioni plan čije ostvarivanje je analizirala prije četiri dana. Jedna od preporuka DRI je da sve potrošačke jedinice, koje to nijesu uradile, što prije postave rukovodioce za unutraš- nju reviziju.\nDržavni revizori su javnom sektoru preporučili da nastave sa uspostavljanjem finansijske kontrole i unutraš- nje revizije u potrošačkim jedinicama.\nNapredak je vidljiv jer, kako se navodi u izvještaju, unutrašnjom revizijom je 2011. bilo pokriveno 60 odsto novca budžeta države, a u 2017. preko 96 odsto. Posla, međutim, ima još dosta.\n“U ministarstvima kulture i vanjskih poslova, Upravi za inspekcijske poslove i opštini Bijelo Polje, nije popunjeno radno mjesto rukovodioca jedinice za unutrašnju reviziju, ali preduzimaju radnje da tu obavezu završe. Ministarstvo kulture je sistematizovalo radno mjesto rukovodioca Odjeljenja za unutrašnju reviziju, a pravilnik je Vlada usvojila u junu prošle godine. U toku su pripreme za popunjavanje ovog radnog mjesta. U Ministarstvu vanjskih poslova je sistematizovano radno mjesto rukovodioca jedinice za unutrašnju reviziju, ali nije popunjeno”, navedeno je u izvještaju.\nTakođe je objašnjeno da je Uprava za inspekcijske poslove sistematizovala radno mjesto rukovodioca, a Uprava za kadrove objavila interni oglas – unutar i između državnih organa, ali se niko nije prijavio. Sada je u toku postupak za objavljivanje javnog oglasa.\n“U opštini Bijelo Polje, koja je dobila saglasnost Ministarsva finansija, u toku je postupak izbora rukovodioca službe”, navedeno je u izvještaju.\nU ministarstvima saobraćaja i pomorstva i prosvjete popunjeno je radno mjesto rukovodioca za unutrašnju reviziju.\nOpširnije u Pobjedi…\nPOJMOVIDRI sistematizacija sistematizacija radnih mjesta\nPrevious Čelebić kupio plac Plantaža\nSljedeći U Podgorici prva elektrana na biogorivo


Grubješić: Nije tačno što kaže Kurti da je do ZSO više stalo Beogradu nego Srbima na Kosovu - Kosovo Online\n8. Decembar 2021. • 22:32\nPotpredsednica Centra za spoljnu politiku Suzana Grbuješić ocenila je danas da nije realno da se dijalog Beograda i Prištine nastavi na najvišem nivou ako nema ispunjenja glavnog uslova što je formiranje Zajednice srpskih opština (ZSO), prenosi Tanjug.\n"Nije tačno što govori Aljbin Kurti, da je do ZSO više stalo Beogradu nego Srbima na KiM, upravo je njima u najvećem interesu da se ta zajednica napokon formira od 2013. godine", zaključila je Grubješić.\nGrubješić je dodala da je dobra vest za sve koji žele da vide Srbiju na evropskom putu to što je EU otvorila Klaster o Zelenoj agendi i održivoj povezanosti u pregovorima sa Srbijom o članstvu.\n"Sada ćemo imati otvorenih 22 poglavlja što jeste dobro, ali još uvek nedovoljno da bi bili opušteni, onda krecćemo u teži deo posla, a to je zatvaranje", naglasila je Grubješić.\nGrubješić je govoriila o novoj EU inicijativi i rekla da je nova evropska investiciona strategija "Globalna vrata", koja mobiliše oko 300 milijardi evra do 2027.godine, potvrda da Unija želi da postane globalni igrač i da parira kineskoj strategiji „Pojas i put“, koja je započeta 2013. godine i koja raspolaže sa mnogo više novca.\n"Kineski Pojas i put će do 2027. imati na raspolaganju 1,2 triliona dolara, to je mnogo više od ovih evropskih para", navela je Grubješić.\nGrubješić je komentarisala i izbor novog nemačkog kancelara Olafa Šolca i rekla da on dolazi posle Angele Merkel koja je na vlasti provela 5.860 dana, a da je njegovo postavljenje veliki događaj za Nemačku i EU pošto je prvi put zabeležena fuzija tri političke filozofije, socijaldemokratije, ekologije i liberalizma.\n"Poseta Šolca Parizu danas, uz odlazak u Brisel i sedište NATO nakon toga, govori o nekim spoljnopolitičkim prioritetima nove nemačke vlade", smatra Grubješić.\nSuzana Grubješić Aljbin Kurti ZSO Briselski dijalog EU Srbi sa Kosova\nIstraživač Demokratije plus Emir Abraši rekao je da ne očekuje da će Srbija odustati od zahteva da Kosovo formira ZSO, kao deo sporazuma o dijalogu Kosovo-Srbija iz 2013. godine, prenosi Koha.


Prijave u toku- Grad sa 40 odsto finansira obnovu fasada u centru | Hercegovina Press\nPrijave u toku- Grad sa 40 odsto finansira obnovu fasada u centru\nGrad Trebinje ponudio je vlasnicima objekata u užem centru grada učešće u troškovima sanacije fasada maksimalno sa 40 odsto ukupne cijene radova, a rok za prijavu ističe 1. decembra.\nU javnom pozivu za sufinansiranje uređenja fasada iz granta planiranog u ovogodišnjem budžetu grada u ukupnom iznosu od 30.000 KM navedeno je da pravo na korišćenje ovih sredstava imaju vlasnici objekata u ulicama Jovana Dučića, NJegoševoj, Vojvode Stepe Stepanovića, Beogradskoj, Vuka Karadžića, Preobraženjskoj i Svetosavskoj.\n„Prednost za dodjelu sredstava iz granta imaće fasade koje su u takvom stanju da ugrožavaju bezbjednost građana, odnosno one koje su u toliko lošem stanju da izuzetno narušavaju izgled grada“, navodi se u javnom pozivu.\nVlasnici objekata zainteresovani za sufinansiranje dužni su da obezbijede minimalno 60 odsto potrebnog iznosa sredstava za sanaciju, dok se učešće Grada Trebinja odnosi na kupovinu materijala potrebnog za radove na fasadi.\n„Grad će odobreni iznos sredstava iz granta doznačiti na račun dobavljača koji sa aplikantom ima sklopljen ugovor o nabavci materijala za sanaciju fasade“, precizirano je u javnom pozivu.\nNakon isteka roka za prijavu posebna komisija, koju će imenovati gradonačelnik, ocjenjivaće aplikacije i odabrati objekate za sufinansiranje sanacije.


Svetski eksperti u oblasti klimatskih promena i zaštite životne sredine u poseti Pokrajinskoj vladi – Покрајински секретаријат за урбанизам и заштиту животне средине\n28/03/2019 28/03/2019 Agota Surjan\nPokrajinski sekretar za urbanizam i zaštitu životne sredine Vladimir Galić primio je danas dobitnika Nobelove nagrade za mir za doprinos u oblasti klimatskih promena, prof. dr Rikarda Valentinija sa italijanskog Univerziteta u Viterbou i eksperta Ujedinjenih nacija, prof. dr Ivana Ivanoviča Vasenjeva sa Ruskog državnog poljoprivrednog univerziteta Timirjazev u Moskvi.\nEminentni svetski stručnjaci u oblasti životne sredine i klimatskih promena u Srbiji borave na poziv Instituta za nizijsko šumarstvo i životnu sredinu Univerziteta u Novom Sadu.\nGalić je istakao značaj ove posete, ne samo za Institut i akademsku zajednicu, nego i za pokrajinu Vojvodinu i državu Srbiju, jer su klimatske promene jedna od najvažnijih tema današnjice.\nU razgovoru je istaknuto da klimatske promene i zagađenje životne sredine ne poznaju granice, te da je neophodno da se zajednički nastupa u rešavanju ovog globalnog problema.\nProfesor Valentini je istakao odličnu saradnju sa novosadskim Institutom za nizijsko šumarstvo i životnu sredinu, i naglasio da u Vojvodini postoji značajan potencijal za pošumljavanje, koje je bitno u borbi protiv klimatskih promena. On je dodao da je važno da se stručnjaci u ovoj oblasti povežu, da rade na zajedničkim projektima, i ponudio podršku u uspostavljanju saradnje italijanskih i srpskih institucija.\nSekretar Galić je naglasio da Pokrajinska vlada apsolutno prepoznaje značaj pošumljavanja za umanjenje štetnosti klimatskih promena, i najavio da je u pripremi deklaracija o zaštiti životne sredine, koja će se, između ostalog, baviti pošumljavanjem AP Vojvodine.\nProfesor Vasenjev je naglasio da postoje brojni rizici vezani za životnu sredinu, te da je razmena znanja i iskustva, pre svega u primeni novih tehnologija za monitoring, neophodna kako bi se ti rizici sveli na minimum.\nObaveštenje o donošenju Rešenja o izdavanju dozvole za sakupljanje i transport za sopstvene potrebe neopasnog otpada na teritoriji AP Vojvodine operateru JKP Čistoća, Žabalj\nPoseta Srednjoj stručnoj školi „Branko Radičević“ iz Rume


Ekspert:Tramp bi jedan međunarodni sporazum-mogućnost vidi u trajnom rešenju između Kosova i Srbije - Jutarnji GLASnik\nIznenadno imenovanje Grenela unelo pometnju u američka diplomatska nastojanja\nHamilton: Imenovanje Ričarda Grenela dodatno komplikuje Palmerovu misiju\nPostavljanje Ričarda Grenela za predstavnika Bele kuće zaduženog da pospeši dijalog između Srbije I Kosova, odraz je predsednikove politike da traži ljude od ličnog poverenja i iz svog ličnog okruženja, rekao je za Glas Amerike Danijel Hamilton, ekspert za Evropu na Univerzitetu Džons Hopkins.\nDanijel Hamilton,, ekspert za Evropu na Univerzitetu Džons Hopkins\nHamilton je jedan od onih stručnjaka u Vašingtonu koji smatraju da je iznenadno imenovanje Grenela unelo pometnju u američka diplomatska nastojanja.\n„Predsednik Donald Tramp bi voleo da postigne jedan međunarodni sporazum tokom svog mandata. Ideja o postizanju trajnog rešenja između Kosova i Srbije predstavlja jednu takvu mogućnost. Međutim, već je prošlo skoro godinu dana bez većeg uspeha na tom planu“, istakao je.\nHamilton kaže da je Grenel očigledno Trampov lični prijatelj i istomišljenik po mnogim pitanjima, ali kako ističe, ranije pomenuta predsednikova tendencija je već iskomplikovala i misiju specijalnog izaslanika Stejt departmenta za Zapadni Balkan Metjua Palmera.\n„Palmer, koji je iskusni diplomata kada se radi o Balkanu, iznad sebe ima i Filipa Rikera, vršioca dužnosti pomoćnika sekretara za evropske i evroazijske poslove. S obzirom da je Riker nadređen Palmeru, mnoge zemlje iz tog regiona nastoje da uspostave vezu sa njim, pritom zanemarujući Palmera. Zbog toga je bila doneta interna odluka da Palmer dobije titulu specijalnog izaslanika“, objasnio je.\nEkspert sa Univerziteta Džons Hopkins smatra da to što Grenel i dalje obavlja dužnost ambasadora SAD u Nemačkoj dodatno komplikuje situaciju.\n„Sad se pojavio i Grenel, dodatni diplomatski kanal, koji zaobilazi Palmera vodeći direktno do Bele kuće. Grenel pritom i dalje obavlja dužnost američkog ambasadora u Nemačkoj, koja vodi glavnu reč u Briselu i takođe se oštro protivi ideji, da Srbija i Kosovo mogu da razmene teritoriju kao jedan od uslova za postizanje trajnog dogovora. Ne verujem da će Grenel pridobiti podršku u tome od Evropske unije u celini”, dodao je.\nHamilton ne veruje u uspeh Grenelove misije, već smatra da će samo “stvoriti dodatnu konfuziju u pogledu uloge SAD u Evropi”, piše VOA.\nIzvor:N1 Foto: Screenshot\nTagged AMERIČKI AMBASADOR, AMERIKA, GRENEL, SRBIJA


G. Avramović: Institucionalni pritisak na slobodni medij\nPovodom isključenja struje KIM radiju, glavni i odgovorni urednik KIM radija Goran Avramović izjavio je da je potpuno neverovatno da se jedna radio stanica praktično odseče sa električne mreže bez prethodnog upozorenja.\n’Makaze nikada nisu dobro rešenje. Ukoliko probleme računa za utrošena dobra, institucije i korisnici nisu u stanju da reše dogovorom, bojim se da su perspektive građanskog društva na Kosovu i Metohiji nikakve’. „Pošto se ovo desilo, neodgovorni ljudi bi mogli da otvore razne teorije zavere i da se pitaju kome odgovara ovako nešto, pogotovo u ovom trenutku. Kao profesionalci, mi to nećemo da radimo, ali ćemo podsetiti da postoje razni glasovi koji kažu da, nažalost, postoji jedna vrlo opasna stvar na KiM, a ona se zove teror institucija“, kazao je Avramović i ocenio da isključenje struje KIM radiju može da se okarakteriše kao „pritisak i teror institucija’. “Dodatnu opasnost predstavlja pritisak na slobodne medije’, naglasio je Avramović. Glavni urednik ovog medija je dodao da je neshvatljivo da se to događa KIM radiju, koji je jedan od retkih glasova koji u ovom trenutku idu sa Kosova i Metohije, kako ka Prištini, tako prema međunarodnoj zajednici i centralnoj Srbiji. „Podsetio bih sve ljude da mi, iako predstavljamo lokalni medij, delujemo globalno i smatramo da je naš rad važan, te da ovakav način opstruiranja rada u ovom trenutku nikome ne čini dobro i može da predstavlja veliki problem, jer je pitanje kako će naša zajednica i kako će naši sugrađani i susedi tu da reaguju“, rekao je Avramović. Avramović je napomenuo da KIM radio uredno izmiruje sve račune. „Isključenje radio stanice sa električnog napajanja zbog nekakvog duga od 130 evra, koji je rotiran na prethodnu godinu, a pritom bez nikakve najave i nikakvog upozorenja je potpuno neverovatno. Da smo znali da postoji nekakav dug, mi bi dug izmirili, jer dugove uredno, posebno za električnu energiju, izmirujemo“, kazao je Avramović. Glavni i odgovorni urednik KIM radija pozvao je sve kolege novinare da se „jasno odrede prema ovoj situaciji“.


DNP: Ako vlada bude formirana trajaće kao mačkini svatovi\nTanjug 15. aprila 2022. 09:55\nPODGORICA – Ukoliko zaživi koncept manjinske vlade, pobednik će biti Milo Đukanović, izjavio je predsednik DNP i jedan od lidera Demokratskog fronta Milan Knežević i ističe da su vanredni izbori jedino rešenje za Crnu Goru.\nAko manjinska vlada ipak bude formirana, Knežević kaže da DF ima plan koji će ponuditi i Demokratama Crne Gore.\nAko, kaže, vlada i bude formirananjeni dometi „ne mogu da stabilizuju krhke društveno političke prilike u Crnoj Gori“, istakao je Knežević u emisiji „Argumenti“ TVCG.\n„Ona je koncipirana na prekrajanju izborne volje. Sve što se bude dešavalo nakon izbora vlade, govorim hipotetički, biće još veći košmar nego za vreme vlade Zdravka Krivokapića“, naveo je Knežević.\nPrema njegovim rečima, ovi koji pokušavaju da sastave vladu, ustvari pokušavaju da prevare jedni druge.\n„Sada se nalazimo u jednom galimatijasu, lavirintu institucionalnog ludila“, kazao je Knežević i podsetio da je bilo najavljeno da će vlada biti sastavljena još u februaru, a da se sada čini da će Crna Gora dočekati i maj bez vlade.\n„Radi se o kombinatorici i kalkulacijama koje pokušavaju da dogovore, a onda da odu na dogovor sa Milom Đukanovićem, pošto bez DPS-a nema manjinske vlade”, ističe Knežević.\nUkazuje da, ukoliko manjinska vlada bude formirana to će značiti da će Đukanović od gubitnika na izborima u avgustu 2020. , kako kaže, „vaskrsnuti kao političko čudo“.\nO novom sporazumu koji treba da potpišu stranke buduće manjinske vlade, Knežević tvrdi da od potpisivanja Temeljnog ugovora, popisa stanovništva i inicijative Otvorenog Balkana neće biti ništa, što je, kako kaže, direktan nokaut za lidera SNP Vladimira Jokovića.\nBio bi, kaže, iznenađen da Joković i Glavni odbor SNP saopšte da ne prihvataju SD i SDP u manjinskoj vladi.\n“Sutra da naprave manjinsku vladu, ona će trajati koliko mački svatovi. Ne postoji mogućnost da tako sklepana vlada, suprotnih ideoloških stavova funkcioniše, neprirodno je“, istakao je Knežević.\nAko, manjinska vlada ipak bude formiranja, Knežević kaže da Demokratski front ima plan i ponudiće ga Demokratama.\n„Taj plan sadrži institucionalne i vanistitucionalne metode delovanje, sasvim legitimne. Blokada ulica je nešto najmanje što možemo da uradimo“, rekao je jedan od lidera Demokratskog fronta.


Alisa objavila preobučenu “Blago onom ko te ne sanja” | Rockomotiva\nPočetna Fresh Vesti Alisa objavila preobučenu “Blago onom ko te ne sanja”\nBeogradski bend Alisa, nastao davne 1984. godine, promocijom drugog singla i spota “Blago onom ko te ne sanja” najavljuje novi album, u izdanju PGP RTS-a, koji će objaviti na jesen 2020. godine.\nGrupa Alisa je u ovim teškim trenucima uz svoj narod. Pozivamo sve građana da ostanu kod kuće i da se čuvaju ovog užasnog virusa. Nadamo se da će sve ovo uskoro biti iza nas, da ćemo pokazati solidarnost i pobijediti. Daće Bog, da prođu ove nedaće i da ovu godinu završavamo i lijepim stvarima… velikim koncertom u Beogradu, koji bi obilježio 35-u godišnjicu rada naše grupe, izjavio je bubnjar grupe Peđa Cvetković.\nSpot za pesmu radila je produkcija „Solution”, koja je takođe zaslužna i za spot pesme “Pijane noći”.\nZahvalni smo produkcijskoj kući “Solution” na saradnji i odličnoj prudikciji spotova za naše dve nove pesme i nadamo se da će se saradnja nastaviti. Takođe, želimo da se zahvalimo i našim talentovanim glumcima, Isidori Građanin i Radetu Maričiću, koji su svojom glumom doprineli da ovaj spot bude na visokom nivou, navodi pevač grupe Alisa, Miroslav Živanović-Pile.\nPesma “Blago onom ko te ne sanja” je njihova stara pesma, koju su sada izneli u novom aranžmanu.\nNa novom albumu pored novih pesama biće i starih hitova sa pet albuma grupe Alisa kao što su “Sanja”, “Kesteni”, “Posle devet godina”, “Skidam košulju da legnem”, “Da li si čula pesmu umornih slavuja”, “Sećanja”…


pink.rs | Dačić: Nastavak prijateljskih odnosa i saradnje sa Togom\nU okviru zvanične posete Republici Togo ministar spoljnih poslova Ivica Dačić sastao se danas sa najvišim zvaničnicima te zemlje, i pozvao na saradnju i uzajamnu podršku naše dve tradicionalno prijateljske zemlje.\nMinistar Dačić imao je odvojene susrete sa predsednikom Faure Gnasingbom i sa svojim kolegom, ministrom spoljnih poslova, Robertom Dusijem.\nTakođe, Dačić i šef diplomatije Republike Togo potpisali su Memorandum o razumevanju između Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije i Ministarstva inostranih poslova Republike Togo.\nPrema Dačićevim rečima, ovo je bio veoma važan sastanak za odnose Republike Srbije i Republike Togo.\n- Srbija je sukcesor Jugoslavije i treba se podsetiti izuzetno dobrih odnosa koje je Jugoslavija u vreme Tita imala sa Togom, uključujući i sa ocem sadašnjeg predsednika - izjavio je ministar.\nOn je podvukao da Srbija želi da obnovi i da razvija dobre odnose sa Togom, da jača ekonomsku saradnju dve zemlje, kao i saradnju u oblasti obrazovanja davanjem stipendija studentima iz Togoa, i izrazio želju za uvažavanjem međusobnih interesa i uzajamnom podrškom na međunarodnoj sceni.\nDačić je na današnjem sastanku uputio i poziv predsedniku Togoa da na jesen poseti Srbiju.\n- Glavni rezultat ove posete jeste naša obostrana saglasnost da razvijamo stratešku saradnju između naše dve tradicionalno prijateljske zemlje - izjavio je šef srpske diplomatije nakon sastanaka u Togou.\nDačić danas i sutra u poseti Maroku\nDačić se sastao sa potpredsednicom Argentine: NEMA OTVORENIH PITANJA između dve države\nDačić u Surinamu: Sastao se sa najvišim zvaničnicima\nDačić u poseti Vijetnamu\nDačić sa odlazećim ambasadorom Slovenije: Očekujemo da uskoro odrede kandidata za novog ambasadora u Srbiji, nadamo se nastavku plodotvorne saradnje (


DHL Srbija najuspešnija DHL kompanija u Evropi u 2015. godini - Pluton Logistics\n2. februara 2016. 23. aprila 2017. marko\tDHL, DHL Express Srbija, DHL International Beograd, DHL Srbija\n„DHL Express Srbija“, koja ove godine obeležava 25 godina poslovanja u našoj zemlji, izabrana je za najuspešniju evropsku kompaniju DHL grupe 2015. godini, u kategoriji zemalja koje ostvaruju godišnji prihod do 50 mil EUR, saopštila je kompanija „DHL International Beograd“.\nU konkurenciji za najuspešniju DHL kompaniju Evrope učestvovalo je 28 evropskih zemalja, a kriterijumi koji su uticali na odabir najuspešnijih bili su: prihod i broj pošiljaka u međunarodnom transportu, kvalitet usluge koji se nudi na tržištu, obuka i motivacija zaposlenih, primenainovativnih i IT rešenja u poslovanju, kao i finansijski rezultati i stabilnost kompanije, navedeno je u saopštenju.\nNagradu najuspešnijoj DHL kompaniji Evrope, DHL Srbija, dodelio je John Pearson, CEO DHL Express Evropa.\nPored laskavog priznanja na nivou kompanije, nagrađena su i odeljenja DHL Srbija za odlične rezultate i visoke plasmane u internim takmičenjima DHL-a za 2015. godinu. Odeljenje za rad sa strankama DHL Srbija proglašeno je za najbolje u Evropi u svojoj kategoriji, odeljenje prodaje zauzelo je treće mesto, a projekat unapređenja poslovanja malih i srednjih preduzeća u našoj zemlji zauzeo je peto mesto u celoj Evropi u domenu odnosa s javnošću.\nU DHL Express Srbija ponosni su zbog ostvarenih rezultata u 2015. godini i ujedno najavljuju da će i u godini kada kompanija obeležava 25 godina uspešnog poslovanja, svoje aktivnosti usmeravati ka daljem unapređivanju poslovanja, razviljanju usluga kao i odnosa sa klijentima, kako bi i u budućnosti zadržali izuzetan kvalitet usluga koji se pruža u Srbiji.\n← „Fiat“ i dalje vodeći na listi – Pročitajte ko su najveći izvoznici u 2015.\nKragujevački “Becchis osiride“ ostvario izvoz od 3 mil EUR →\nInternet kupovina povećala rezultate kompanije „Deutsche Post“\n9. avgusta 2017. marko