"Republika" - Uredbom do stabilnog kursa?\nUredbom do stabilnog kursa?\nNakon »skoka« nemacke marke na sest dinara republicka vlada obavestila je javnost da ce energicnim merama ekonomske politike vratiti crni kurs u okvir zvanicnog, na nivo od 3,6, tacnije cetiri dinara.\nTako je tokom prvih dana februara uz povlacenje novca od strane NBJ i mere represije, takozvani ulicni kurs spusten na 4,5 dinara. Novonastala stabilnost kratko je trajala, tek nekoliko dana, da bi sa prvom isplatom penzija vrednost nemacke marke dostigla nemalih 5,5 dinara. Razlog za neuspeh u stabilizaciji crnog kursa strucnjaci nalaze u cinjenici da drzava nema dovoljno deviznih sredstava kako bi branila novoformiranu vrednost marke. Po poslednjim procenama, za odrzavanje stabilnog kursa potrebno je 1,5 milijardi dolara, koje u ovom trenutku NBJ ne poseduje.\nDa bi dosla do deviznih sredstava, potrebnih za ocuvanje privredne stabilnosti, Vlada Srbije donela je podzakonski akt, tacnije »Uredbu o merama finansijske discipline u izvrsavanju obaveza u 1998. godini«. Ovim propisom onemogucuje se poslovanje privrednih subjekata i gradjana u devizama, dok je za realizaciju kupoprodajnih ugovora potrebno mnostvo overa, koje daje Republicka uprava javnih prihoda. S druge strane, sve novcane transakcije morace da se realizuju preko poslovnih banaka, u koje, zbog oduzete stednje i nesigurnog poslovanja, gradjani nemaju poverenja.\nTakodje, sa novom uredbom drzava je napravila jos jedan presedan. Za izdavanje ili produzavanje putnih isprava i vozackih dozvola neophodna je potvrda o placenom porezu, koju izdaje nadlezna organizaciona jedinica Republicke uprave javnih prihoda, tacnije opstina. S obzirom da su opredeljenja Savezne vlade, pored stabilnosti kursa i cena, otvaranje trzista, ukljucivanje u svetske tokove i efikasnije poslovanje, ne vidi se sta od toga pomenuta uredba donosi.\nZbog toga, ali i zbog mogucnosti da mnoga preduzeca jednostavno ostanu bez posla, pokrenuta je inicijativa za utvrdjivanje ustavnosti Uredbe, dok je i predsednik Srbije trazio preispitivanje pojedinih tacaka novog propisa.\nIpak, uzimajuci u obzir tradicionalno razresavanje problema ove prirode u Srbiji, veoma je verovatno da se nista od originalne verzije Uredbe nece promeniti. To ce u narednom periodu prouzrokovati u potpunosti suprotan efekat od zeljenog, jer ce mnoge firme koje posluju u okviru male privrede biti prinudjene da prestanu sa radom. Takodje, sa tim ce se smanjiti i obim poreza, cije je ubiranje osnovni cilj Uredbe Vlade Srbije.


Hoteli u blizini aerodroma Aerodrom Melburn MEL, Australija. Rezervišite hotel odmah! - Booking.com\nAustralija 22 059 smeštajnih objekata\nViktoria 5 489 smeštajnih objekata\nMelburn 1 518 smeštajnih objekata\nHoteli i smeštajni objekti u blizini aerodroma Aerodrom Melburn - MEL, Melburn (Australija)\nTražite smeštaj blizu lokacije Aerodrom Melburn - MEL?\nHoteli i drugi objekti sa uslugom prevoza od/do aerodroma blizu lokacije Aerodrom Melburn - MEL\nPreporučeno blizu Aerodrom Melburn MEL\nPARKROYAL Melbourne Airport Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nMelburn (0,1 km od destinacije Aerodrom Melburn)\n8,7 Sjajan 2 755 recenzija\nCiloms Airport Lodge Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nVest Melburn, Melburn (2,6 km od destinacije Aerodrom Melburn)\n8,1 Veoma dobar 5 398 recenzija\nBest Western Airport Motel & Convention Centre Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nVest Melburn, Melburn (3,4 km od destinacije Aerodrom Melburn)\n8,4 Veoma dobar 3 215 recenzija\nVest Melburn, Melburn (3,3 km od destinacije Aerodrom Melburn)\n8,5 Veoma dobar 1 580 recenzija\nMantra Tullamarine Hotel Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nVest Melburn, Melburn (3,5 km od destinacije Aerodrom Melburn)\nHoliday Inn Melbourne Airport Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nMelburn (0,4 km od destinacije Aerodrom Melburn)\n8,3 Veoma dobar 2 597 recenzija\nViše objekata u blizini MEL - Aerodrom Melburn\nU blizini aerodroma: Aerodrom Melburn - MEL


'Za krizu u BiH kriva je sprega vlasti i kriminala' - Klix.ba\nMirnes Ajanović 'Za krizu u BiH kriva je sprega vlasti i kriminala'\n'Za krizu u BiH kriva je sprega vlasti i kriminala'\n30.12.2008. u 09:59\nSvaka objektivna analiza uzroka i posljedica teške ekonomsko-političke krize u BiH u protekloj godini rezultira zaključkom da je u pozadini svih problema sprega vladajućih struktura i kriminalnog miljea, tvrdi predsjednik BOSS-a Mirnes Ajanović.\nMeđutim, odgovornost je i na građanima, koji razočarani stupnjem korumpiranosti bh. društva ostaju pasivni i ne izlaze na izbore - prihvatajući da o njihovoj sudbini odlučuje glasačka mašina vladajućih stranaka.\nKada se zbroji ukupna šteta koju nanosi neodgovorna vlast, njena glasačka mašina i apstinencija polovine biračkog tijela, jasno je da u 2009. godini radnici, penzioneri, nezaposleni, demobilizirani borci i drugi koji ne žive od funkcionerskih plaća trebaju očekivati još gore stanje.\nAko se po uzoru na predsjedničke izbore u Americi ne izgradi svijest kod bh. građana o tome da je za budućnost zemlje ključna odluka birača, a ne izabranih političara, BiH bi mogla postati samoraspadajuća anarhistička državna tvorevina u kojoj će cijenu ekonomskog i svakog drugog kolapsa platiti isključivo neprivilegovani građani, upozorava predsjednik BOSS-a Mirnes Ajanović.


Paranoid – Nov način borbe protiv virusa - Baguje.COM\nKompanija Nyotron, osnovana u Izraelu, priprema novi način borbe protiv svih vidova štetnog softvera (virusi, crvi, trojanci, spam…). Uskoro dostupan javnosti, Paranoid, u kojeg je uloženo preko tri miliona američkih dolara i tri godine rada, u beta je fazi razvoja.\nNova tehnologija radi u realnom vremenu u okviru jezgra operativnog sistema (kernel). Posle instalacije, postaje sastavni deo operativnog sistema, i program se bazira samo na funkcijama kernela (odnosno momenta pre nego što se one izvrše). Analiza je zasnovana na programskom jeziku razvijenom u okviru Nyotrona, i njegova karakteristika je što može da razume redosled izvršenih operacija, njihov kontekst, i nešto što se zove njihova normativnost. Uz to koriste se najmanja moguća potrošnja procesora.\nSada vam neće biti više potrebni različite vrste odbrambenih programa (antivirus, antispam, firewall…), već će jedna aplikacija analizirati vaše ponašanje, i istovremeno vaš štititi. Razumljivije rečeno, Paranoid će razlikovati dobre i loše procese, a štetni procesi će biti sprečeni i pre nego što se pokrenu.\nDa sve ovo ima nekog smisla govori činjenica da je na čelu kopmanije Nir Gaist, 23-godišnjak koji je još sa 13 godina počeo da radi u Microsoftu kao savetnik Bila Gejtsa i Stiva Balmera. Između ostalog je poznat i po tome što je u ulozi testera iz bezbednosnih razloga hakovao sisteme brojnih velikih kompanija širom sveta. Nedovoljno je spomenuti da su brojni proizvođači pokazali interesovanje za novu tehnologiju, a valjda neće proći mnogo vremena, a da ne isprobamo ovu novu i zanimljivu tehnologiju.\nIzvor: Svet Kompjutera (G+ post)\nSledeći članak Vikipedija na srpskom ima 150.000 članaka\nPrethodni članak Facebook lajk ekstenzija za Google Chrome


Ruska kompanija za promet zemnog gasa Gasprom saopsstila je danas da susedna Ukrajina trossi visse tog energenta nego ssto je dogovoreno sa Rusijom i da time ugrozzava isporuku gasa korisnicima u Evropi.\nVlasti Ukrajine, preko koje vodi glavna tranzitna ruta ruskog gasovoda ka zapadu, saopsstile su, medjutim, da posstuju sve obaveze, uprkos porastu potrossnje energenata na domachem trzzisstu, zbog izuzetnih hladnocha.\nDanassnja saopsstenja ponovo su zapretila da obnove spor dve strane oko isporuke zemnog gasa. Gasprom je poccetkom ovog meseca optuzzio Ukrajinu da krade gas namenjen zapadu, nakon ssto Kijev nije pristao na zahtev Moskve da placha novu, znatno vissu cenu za taj energent. Dve strane su, konaccno, 4. januara postigle novi sporazum o isporuci gasa, ali je Gasprom danas ponovo indirektno optuzzio Ukrajinu da krade gas koji u tranzitu prelazi njenu teritoriju.


Ekipe javno komunalnih preduzeća na terenu u ponedeljak, 26. avgusta Gorica Popović otvara Filmske susrete u Nišu\nAug 23, 2019 U rubrici: webetext\nOrganizacija ENECA, u okviru projekta „Pomoć za trgovinu – podrška jačanju proizvođačkih kapaciteta agro-industrijskog sektora u Republici Srbiji“, raspisuje novi Konkurs. Popunjene prijavne formulare treba poslati do 9. septembra 2019. godine na adresu: konkurs@eneca.org.rs.\nKonkurs za preduzeća iz sektora agobiznisa i prehrambenog sektora\nIdeja projekta je da osnaži podržane biznise kroz širenje i rast poslovanja, poboljšanje konkurentnosti i pozicioniranja na tržištu. Cilj je i stvaranje dodatne vrednosti, procesa sertifikacije, promocije izvoza i pristupa novim tržištima.\nKonkursom će biti podržani agrobiznisi, pre svega iz sektora prerade voća, povrća, šumskih plodova, mleka i mesa. Odabranim korisnicima biće pružena podrška u vidu biznis treninga, mentorske podrške, učešća na odabranom regionalnom sajmu hrane i pića. Podržaće se i promotivno-prodajne aktivnosti i u skladu sa potebama biznisa biće obezbeđena sertifikacija iz oblasti sistema bezbednosti hrane.\nZa dodatne informacije svi zainteresovani mogu da se jave i na brojeve telefona 018/528-228 i 018/240-306, zbog dobijanja konkursne dokumentacije, kažu u organizaciji ENECA.\nKonkusr finansira Vlada Ruske Federacije, a implementira Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP).


Brnabić na otvaranju sajma u Šangaju - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Brnabić na otvaranju sajma u Šangaju\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je danas, na otvaranju Sajma EКSPO u Šangaju, da se privredni rast i razvoj u 21. veku mogu postizati isključivo u saradnji sa drugim državama, a ne na njihov račun, kao i da je Srbija važno čvorište kineske inicijative „Pojas i put“.\n2Piše: Beta 05. novembra 2019. 11.43\nBrnabić u Šangaju Foto: FoNet/Kancelarija Vlade Srbije\nPremijerka Srbije je, uz predsednika Кine Si Djinpinga, predsednika Francuske Emanuela Makrona, premijera Grčke Кirijakosa Micotakisa i premijera Jamajke Endrjua Holmsa, bila jedan od glavnih govornika na otvaranju Sajma EКSPO, koji je okupio 3.000 kompanija iz oko 150 zemalja, navedeno je na sajtu Vlade Srbije.\nBrnabić je poručila da je Srbija, jasno i nedvosmisleno, napravila svoj izbor – put mira i saradnje i put opšteg i zajedničkog prosperiteta.\nBrnabić je navela da Vlada Srbije želi dodatno da produbi saradnju sa Кinom, ističući i da dve zemlje dele istu ekonomsku viziju 21. veka – viziju održivog razvoja, ekonomske medjuzavisnosti, balansirane trgovine, miroljubive i uzajamno korisne saradnje.\nOna je ukazala na to da se ovogodišnji sajam u Šangaju održava u vreme kada se svetska ekonomija i medjunarodna trgovina nalaze na raskršću, a pred svima se nalazi suštinski izbor izmedju dve vizije, odnosno dve paradigme medjunarodnih ekonomskih odnosa u 21. veku.\nPrema njenim rečima, na jednoj strani je put miroljubive koegzistencije, saradnje i zajedničke budućnosti, koji podrazumeva dalju globalizaciju, jačanje ekonomske medjuzavisnosti, dijalog medju civilizacijama i intenziviranje medjuljudskih veza.\nNa drugoj strani su, kako je navela Brnabić, protekcionizam, carinske i necarinske barijere i trgovinski ratovi.\nOna je rekla da umesto budućnosti u kojoj, umesto da zajedno radimo za opšte dobro i udruženim resursima i sredstvima, nalazimo rešenja za izazove – od klimatskih promena, migracija, do digitalizacije, često biramo da se zatvaramo, ne komuniciramo i bežimo od problema, u nadi da će upravo nas ti problemi obići, a da će neko drugi morati sa njima da se bori.\nPremijerka je predstavila i rezultate ekonomskih reformi koje su sprovedene u Srbiji.\nIstakla je da je Srbija u 2018. godini ostvarila stopu privrednog rasta od 4,4 odsto, najvišu u prethodnoj deceniji, da je više nego prepolovljena nezaposlenost, smanjen javni dug na 52 procenta BDP-a, uz najviše privučenih stranih direktnih investicija od svih zemalja sveta u odnosu na veličinu srpske ekonomije.\nBrnabić je naglasila da zahvaljujući politici otvorenosti i saradnje, iskrene posvećenosti boljitku Srbije, ali i svih partnera – bilo da su oni u Evropi, Aziji, Americi ili Africi, kompanije koje posluju u Srbiji mogu pod povlašćenim uslovima i bez carina da izvoze svoje proizvode kako na tržište EU, tako i na tržišta država Evroazijske ekonomske unije i Turske.\n„Iako smo mala zemlja, po bilo kojim parametrima neuporediva sa veličinom, snagom i resursima Кine, mi delimo isti put – put partnerstva, otvorenosti i saradnje, umesto barijera i zatvaranja“, poručila je Brnabić.\nOna je navela da je Кina, sa konstantno visokim stopama privrednog rasta i doprinosom globalnom ekonomskom rastu od skoro 30 procenata u 2019. godini, danas najbolji primer da se rast i razvoj u 21. veku mogu isključivo postizati u saradnji sa drugim državama, a ne na njihov račun.\n„Snažno podržavamo nastavak kineske politike otvaranja i reformi u novoj eri. Ova politika ne samo da doprinosi daljem napredovanju Кine, već otvara niz razvojnih prilika za ostale zemlje širom sveta“, dodala je Brnabić.\nPremijerka je poručila da je Srbija odlučna da u potpunosti iskoristi tu jedinstvenu istorijsku razvojnu priliku.\nPrema njenim rečima, „benefiti čeličnog partnerstva Кine i Srbije“ se osećaju u svakodnevnim životima građana, a Srbija je država sa najvećim brojem projekata i potpisanih ugovora sa Кinom u mehanizmu saradnje „17+1“.\nPremijerka je napomenula da Srbija, sa kineskim kompanijama radi na razvoju i promociji transportnog koridora „Europe-Asia Land-Sea Express Line“ od luke Pirej u Grčkoj, preko Beograda u Srbiji, do Budimpešte u Madjarskoj, dok kineske kompanije, potput Hbisa, Zidjina i Linglonga, doprinose reindustralizaciji Srbije i regionalnom infrastrukturnom povezivanju.\n„Vizija Vlade Srbije je da u godinama pred nama saradnju izmedju Srbije i Кine još više produbimo. Da pokažemo da komplementarnost naših ekonomija, uprkos razlikama u veličini, može da dodje do izražaja i u drugim oblastima, poput IT-ja, veštačke inteligencije, robotike i digitalne poljoprivrede“, navela je Brnabić.\nOna je rekla da je zbog svega toga, Vlada Srbije prisutna u Šangaju, kako bi pokazali da dve zemlje dele istu ekonomsku viziju 21. veka, viziju saradnje.\nPremijerka je još jednom čestitala domaćinima i predsedniku Siju 70. godina prosperiteta Кine i zahvalila se na podršci ekonomskom razvoju Srbije, saradnji i otvorenosti za inicijative, ideje, proizvode i prijateljstva iz Srbije.\nPremijerka Srbije je po svečanom otvaranju obišla sajam sa liderima zemalja učesnica.\nAna Brnabić, Inicijativa Pojas i put, KinaBeograd\nDivno, ja taman mislim gde nam je premijerka jer se ucutala kad ono odlete ona cak za Sangaj. Otkazan Santiago de Chile ali tu su braca Kinezi da spasu ubrzani tempo putovanja sirom sveta nase vrle premijerke koja se izgleda vise uopste ne bavi unutrasnjom politikom!\nU Šangaju može da dobije samo koronavirus za usput.


Vi ste ovdje:Home»News»Prva parada osoba sa invaliditetom u Beču\nPovodom desetogodišnjice „Konvencije UN-a o inkluziji i pravima osoba sa invaliditetom“ u Beču je nedavno organizovana prva „Parada snage“ („Power Parade“) za osobe sa invaliditetom. Moto ovog događaja kojim se proslavlja njihovo pravo na samostalan život glasio je “Svi za sve“. Više od 60 institucija organizovalo je skup na bečkom Heldenplatzu u cilju podizanja svijesti o ljudima koji žive sa invaliditetom.\nZanimljivo je što su osobe sa invaliditetom učestvovale u organizaciji ove proslave i cjelokupnog scenskog programa, bilo da su u pitanju slijepe ili gluvonijeme osobe, osobe sa bilo kakvim smetnjama u razvoju ili fizičkim poteškoćama. Pored muzičkog programa organizovana su različita predavanja i radionice za djecu.\n„Parade snage“ se od 2004. godine održavaju u SAD-u sa ciljem da svojim prisustvom podignu svijest društva o osobama sa invaliditetom. Ove godine je inicijativa prvi put organizovana u Beču čime je poslat jasan znak tolerancije, poštovanja, zajedništva, jednakosti i brige jednog društva o svim njegovim članovima.\nFoto: Lukas Ilgner/Österreichischer Behindertenrat


O Konferenciji jun 2017 | BSD final 2019\nOd 2012. godine Beograd je bio domaćin nekoliko značajnih međunarodnih skupova, poput 22. Ministarskog saveta OEBS 2015. i 3. Samita šefova vlada NR Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope, i time je počeo da se reafirmiše kao važno geopolitičko čvorište i mesto produktivnog kontakta Istoka i Zapada. Pored toga, Beograd je danas najznačajniji stub regionalne stabilnosti u jugoistočnoj Evropi, promoter vojne neutralnosti, i jedan od centara u kojima se ukršta kineski „put svile“ sa evropskim koridorima.\nUzimajući u obzir očiglednu potrebu da se prevaziđe nepoverenje među ključnim političkim, bezbednosnim i društvenim akterima u međunarodnoj areni, „Beogradski strateški dijalog“ je osmišljen u nameri da se pruži makar i skroman doprinos prevazilaženju trenutne situacije, kroz uspostavljanje neutralne platforme za dijalog o najznačajnijim regionalnim, evropskim i globalnim izazovima.\nPrva konferencija u okviru „Beogradskog strateškog dijaloga“ biće održana 29. juna 2017. godine, u organizaciji BSD fondacije.\nIako je proteklih godina Beograd bio domaćin više skupova posvećenih strateškim pitanjima, ovo će biti verovatno prvi put da, naš glavni grad ugosti značajan broj učesnika koji će, umesto kolektivnog monologa, otvoriti istinski dijalog neistomišljenika o nekim od gorućih regionalnih, evropskih i globalnih političkih tema.


Republika / Komentari / Evo šta Matić kaže o duelu sa Partizanom i o Zvezdinim šansama u LŠ!\nEvo šta Matić kaže o duelu sa Partizanom i o Zvezdinim šansama u LŠ!\nutorak, 3. 9. 2019.| 19:55\nFudbaler reprezentacije Srbije Nemanja Matić imaće ove godine po prvi put priliku da zaigra na utakmici protiv nekog srpskog kluba. Naravno, reč je o duelima Partizana i Mančester Junajteda u okviru grupne faze Lige Evrope. Pored susreta sa crno-belima, zamenik kapitena našeg nacionalnog tima dao je svoj sud i o Zvezdinim šansama u Ligi šampiona.\n- subota, 21. 9. 2019. u 22:57 0\nFudbaleri Granade priredili su ogromno iznenađenje u petom kolu Primere pošto su savladali tim Barselone sa 2:0.\n- subota, 21. 9. 2019. u 22:43 0\nInter je u “Derbiju dela Madonina” pobedio Milan 2:0 i tako ostao na čelu tabele Serije A.\nMadriđani su poraženi u prvom kolu Lige šampiona od Pari Sen Žermena sa 3:0. Bio je to meč u...\nCrvena zvezda ima čak devet stranaca u svojim redovima, a u nedeljnom večitom derbiju će moći na...


Ukrupnjavanje na tržištu autsorsinga: Comtrade-ova uslužna softverska firma prodata Endavi - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tUkrupnjavanje na tržištu autsorsinga: Comtrade-ova uslužna softverska firma prodata Endavi\nComtrade Group je prodala svoju poslovnu diviziju Digital Services („CDS“) Endavi, provajderu tehnoloških usluge nove generacije.\nEndava pomaže svojim klijentima da postanu digitalni biznisi vođeni iskustvom pružajući im podršku na putu od generacije ideja do razvoja i razmeštanja proizvoda, platformi i rešenja. Sarađuje sa klijentima oblastima plaćanja i finansijskih usluga, TMT, potrošačkih proizvoda, maloprodaje, logistike i zdravstvene zaštite.\nOvo „udruživanje snaga” Endave i CDS imaće korisne efekte i na Comtrade, koji će se dalje razvijati i primenjivati sutrašnju tehnologiju kroz svoju sistemsku integraciju, poslovnu jedinicu sa sedištem u Bostonu i HICU iz Manila, kao i kroz nove vitalne kompanije, piše Comtrade na svom sajtu.\n„CDS je sjajan tim i žao nam je što napuštaju Comtrade grupaciju, ali vidimo veliku sličnost po pitanju biznisa i kulture kompanije tako da verujem da će njihova budućnost biti svetla u okrilju Endave”, kaže Veselin Jevrosimović, predsednik kompanije Comtrade.\nEndava će pojačati svoje prisustvo u jugoistočnoj Evropi s više timova koji preispituju odnos između ljudi i tehnologije, usklađujući se sa svojom strategijom da bude „poslodavac izbora“ za najbolje inženjere na svakoj od lokacija.\nKrajem mara Endava je imala 6.468 zaposlenih u kancelarijama u Severnoj Americi i Zapadnoj Evropi kao i u razvojnim centrima u Rumuniji, Moldaviji, Bugarskoj, Srbiji, Severnoj Makedoniji, Argentini, Urugvaju, Venecueli i Kolumbiji. CDS ima visokokvalifikovane zaposlene s više od 460 inženjera i ostalog osoblja, koje se nalazi u Sloveniji, Srbiji i Bosni i Hercegovini.


Dumanović (Oslobodjenje) : Belivuk i ostali iz grupa očito su imali političku zaštitu\n- Bivši pripadnik Uprave kriminalističke policije (UKP) Milan Dumanović pozvao je danas specijalnog tužioca za organizovani kriminal Mladena Nenadića da se "ne zaustavi" na hapšenju grupe lica, u kojoj su Veljko Belivku i Marko Miljković, već da procesuira i sva lica povezana sa njima, posebno "iz bezbednosnih službi, prvenstveno iz BIA, UKP, ali i iz drugih bezbednosnih struktura".\nBetaFebruar 4, 2021\n“Ovo je jedna od najbrutalnijih i najjačih kriminalnih grupa na Balkanu, zbog čijih aktivnosti su Beograd i drugi gradovi u Srbiji bili nesigurnija mesta za život”, rekao je u pisanoj izjavi Dumanović, koji je i jedan od osnivača Pokreta Oslobodjenje.\nKako je naveo, “potrebno je istražiti sve one koji su bili u kontaktu sa ovom organizovanom grupom”.\n“Ne sme se stati na ovih 16 lica, već se moraju otkriti veze izmedju kriminalaca i bezbednosnih službi, ali i političkog vrha Srpske napredne stranke. Ova grupa deluje već godinama, poznata je javnosti, stoga je očigledno imala političku zaštitu, ako su tek sada njeni pripadnici uhapšeni”, rekao je Dumanović.


14.08.2015 Čekajući kanalizaciju\nRadovi u ulici Mije Jovanovića u Bogatiću, koje sprovodi Direkcija za građevinsko zemljište, puteve i izgradnju uveliko su u toku. Ove godine, zbog nedovoljnih finansijskih sredstava, biće izvedeni do autobuske stanice. Sledeće sezone rekonstruisaće se deo do poslovnice Elektrodistribucije u Bogatiću.Po rečima nadležnih iz Direkcije za građevinsko zemljište, uređenje ove ulice od prioritetnog je značaja, jer se u njoj između ostalog nalaze autobuska stanica, Dom zdravlja, poslovnica Elektrodistribucije. Radi se kompletno uređenje javne površine, trotoara, parking prostora i ivičnjaka.\nPo predviđenom planu i programu poslovanja Direkcije urađen je projekat, javna nabavka sprovedena je na vreme, potpisan je ugovor i izvršena je procedura javne nabavke za nadzor.\nRadove izvodi najpovoljniji ponuđač, firma „ZETA DLJIN-LUČANI“, izabrana na tenderu čija je vrednost 7 .224.000 dinara. Po izvršenoj proceduri javne nabavke za nadzor, sprovođenje radova u ulici Mije Jovanovića kontroliše firma „HARMONIJA PROJEKT- VALJEVO“.\nIstovremeno, „JKP Bogatić“ iskoristilo je priliku da stare vodovodne azbestne cevi, koje su kancerogene, zameni novim-polietilenskim.\n„Potpuno je besmisleno pitanje koje se u javnosti i na društvenim mrežama ovih dana često postavlja: Da li su pomenuti radovi opravdani, pošto će renovirana ulica u slučaju postavljanja kanalizacionih cevi morati ponovo da se prekopava? S obzirom na to da kanalizacija nije završena ni u „sretnija vremena“, kada je bilo većih mogućnosti i više novca, nerealno je očekivati da će i za narednih pet godina biti urađena. Mi smo konkurisali kod Ministarstva privrede za neophodna sredstva, jer bez učešća Republike, pretpristupnih fondova EU i Opštine sa 20%, taj projekat ne može biti realizovan“ izjavio je Matija Milovanović, direktor J.P. Direkcija za građevinsko zemljište, puteve i izgradnju Opštine Bogatić.\n„ Uređenje centra i prve zone ne može čekati, jer radovi na završetku kanalizacione mreže mogu početi i za 5 do 10 godina. Ako se za kanalizaciju obezbede finansijska sredstva, lako će se izgled ulice vratiti u prvobitno stanje, jer se radi o neznatnim troškovima u odnosu na važnost i vrednost sadašnjeg projekta“ dodao je Milovanović.\nVi ste posetilac br: 13 690 259


ŽELJKINA MATEMATIKA! Cvijanović: Govore da živimo sve gore, a obaramo rekorde u broju zaposlenih - GlobalCir\nPredsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je večeras da u zemlji kakva je BiH, u kojoj jedan nivo vlasti nanosi štetu drugom nivou vlasti, umjesto da rade zajedno na ekonomskim pitanjima, ne može biti brzog napretka.\nCvijanovićeva je ocijenila da brži napredak zahtijeva mnogo više napora, ali da je to nemoguće u zemlji kakva je BiH.\nOna je naglasila da je bilo teških trenutaka za RS u prethodnom periodu, ali se predano radilo da se to prevaziđe, uprkos blokadama SDS-a i PDP-a, koji su dio vlasti na nivou BiH i koji su mogli da oslobode značajna sredstva za institucije i građane Republike Srpske.\nOna je podsjetila da je RS za ovu godinu trebala da povuče minimum 150 miliona KM od MMF-a za budžet, da je zbog neusvajanja izmjena Zakona o akcizama RS oštećena za najmanje 80 miliona KM, a FBiH za mnogo više.\n“Ako tih para ne bude zamrijeće ta vrsta aktivnosti – gradnja puteva i auto-puteva. O tome su trebali misliti na nivou BiH malo više. Činjenica je da bi mi zarobljenim sredstvima mogli riješiti i sredstva poslodavcima za zapošljavanje 40 miliona KM, predviđena su sredstva za podršku bankarskom sektoru, podrška razvojnim politikama Republike Srpske. Dakle, 160 miliona KM je na čekanju samo zato što neko u parlamentu to sve blokira”, rekla je Cvijanovićeva za ATV.\nCvijanovićeva je navela da je i značajno manje sredstava povučeno za zaduživanje u odnosu na iznos koji će biti vraćen.\n“Do kraja godine za povećanje penzija od tri odsto za predstojeća tri mjeseca izdvajamo dodatnih 7,5 miliona KM. Na godišnjem nivou to povećanje nas košta 30 miliona KM, a mi ćemo penzije povećati za još dva odsto, znači ukupno pet. To znači da će biti novca i obaveze će biti izvršavane”, rekla je Cvijanovićeva.\nOna je podsjetila da je Republika Srpska prošle godine zabilježila privredni rast od 3,5 odsto i da je to sigurno pozicija broj jedan u cijeloj regiji.\n“Ako posmatramo i neke druge stvari, na primjer, broj zaposlenih i tu bilježimo povećanje i ostvarili smo rekordne brojeve, a to znači više od 260.000 ljudi od kada se broj zaposlenih registruje kao statistika za Republiku Srpsku. Isto tako, najniže su brojke kada je riječ o nezaposlenost, i tu imamo određene pomake”, navela je premijerka RS.\nOna je navela da svakako ima problema koje treba rješavati i da će ih biti još mnogo, ali neće stvari da posmatra na način da u RS ništa ne funkcioniše, a svugdje u regiji je dobro, jer to nije tačno.\n“Najniža plata u RS približna je najnižoj u Federaciji BiH. Kada se gleda pojedinačno po kategorijama, troškovi života u Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji nisu niži u odnosu na ovdašnje. Ne kažem da je to dovoljno, ni da je sjajno, ali ne možemo da kažemo da građani Republike Srpske žive sve gore. Jer ako žive sve gore, onda ne bismo imali rekordan broj zaposlenih u odnosu na sve ove periode koje smo imali iza nas”, naglasila je Cvijanovićeva.\nOna smatra da bi svi u Republici Srpskoj trebalo da rade mnogo više da bi privredni rast mogao da bude pet odsto i više.\n“Naš cilj je minimum pet odsto sa 2020. godinom, a evidentnije pomake očekujemo kada rast bude sedam do 7,35 odsto. Da je to tako lako izvodljivo, onda bi svi odskočili, a Republika Srpska bi stajala”, rekla je premijer Srpske.\nOna je navela da su ovi pokazatelji trendovi koji su opšti u regiji, čak i u nekim državama koje su članice EU, kao što je Slovenija i Hrvatska.\n“Ja ne tvrdim da je situacija ovdje sjajna i dobra, ali nije ništa lošija u odnosu na ostatak regije. Ako je situacija loša, kako to neki stalno govore, kako to da mi ove godine plaćamo mnogo bolje nego prošle godine, a nemamo ni MMF, ni Svjetsku banku čija su sredstva bila planirana”, upitala je Cvijanovićeva.


Zaboravite na kertridže - Na Vidiku Magazin\nMagazin\tTehnikaIT\tZaboravite na kertridže\nby Administrator 23. novembra 2015.\nNovi 4-u-1 štampač, L655, nudi nov način štampe za besprekorne rezultate bez nereda, uz dovoljno mastila za štampanje 11,000 stranai, koje dolazi u inicijalnom pakovanju. Ovaj štampač je idealan za poslovna okruženja koja su osetljiva na troškove i žele pouzdanu dvostranu A4 štampu uz izuzetno niske troškove po odštampanoj strani. Štaviše, ovaj štampač može smanjiti troškove štampe za impresivnih 90%[i].\nKsenija Gordejeva, menadžer za proizvode u kompaniji Epson Europe, izjavila je: “Dopuna korišćenjem individualnih flašica mastila je brza i jednostavna zahvaljujući tehnologiji za brzo punjenje, jasno obeleženim flašicama i mlaznicama koje ne cure. Model L655 dolazi sa opcijom dvostrane štampe, što omogućava poslovnim okruženjima da prepolove troškove za papir, štedeći novac i resurse. Ovaj štampač koristi vodena mastila u boji i pigmentna mastila za crnu boju koja se brzo suše i otporna su na razmazivanje, za poslovnu upotrebu.”\nŠtampač L655 štampa dokument A4 formata brzinom od 13.7ppm[ii] prema ISO standardu, a skeniranje u rezoluciji 1,200 dpi obezbeđuje kvalitetne skenove, dok opcija za višestruko kopiranje može napraviti do 99 kopija jedne strane kako bi se uštedelo na vremenu. Wi-Fi konektivnost preko Epson Connect[iii] servisa olakšava štampanje sa pametnih telefona i tableta. Wi-Fi Direct® je takođe dostupan na ovom modelu, tako da se korisnici mogu direktno povezati na WiFi uređaje, bez rutera.\nŠtampanje, kopiranje, faks i skeniranje\nADF kapaciteta 30 strana\nŠtampajte do 11,000 strana sa inicijanim setom mastilaii za izvanreno niske troškove\nIntegrisani sistem rezervoara za mastila izuzetno velikog kapaciteta\n6 bočica u boji zapremine 70ml i 2 bočice crnog mastila zapremine 140ml uključene u inicijalno pakovanje\nEpson garancija na 12 meseci ili 50,000 strana\nEpson originalna mastila (vodena mastila u boji i pigmentna mastila u crnoj boji)\nBrzina štampe od 13.7ppmiii\nWi-Fi i Ethernet konektivnost\nEpson Connectiv iWi-Fi Direct®\n[i] Poređenje u odnosu na top 10 konkurentskih A4 monohromatskih i multifunkcijskih laserskih štampača, top 10 konkurentskih inkdžet štampača i multifunkcijskih štampača prema IDC EMEA Hardcopy Tracker podacima (za Q3 2014).Trošak po odštampanoj strani izračunat na osnovu prosečne prodajne cene prema podacima IDC EMEA Consumables Tracker (za H1 2014) i objavljenim podacima o obimima štampe od strane prouzvođača od decembra 2014. Za više informacija posetite www.epson.eu/itssavings\n[ii] Ustanovljeno u skladu sa ISO/IEC 24734 standardom koji pozazuje proseke ESAT testa u kategoriji kancelarijskih rešenja za jednostranu štampu po fabričkim podešavanjima. Za više informacija posetite www.epson.eu/testing\n[iii] Zahteva bežičnu konekciju na internet. Za više informacija, podržane jezike i uređaje molimo Vas posetite www.epsonconnect.eu\nepsonepson stampacepson stampaciepson stampanjestampac bez kertridza


Lažni med širom Evrope - Pčelarstvo | Agroklub.rs\nBoban Simovic je komentarisao članak pre 8 sati\nRada Milišić je komentarisala link na KLUB-u pre 1 dan\nRezultat testiranja koje je obavio Evropski zajednički istraživački centar ukazao je na to da se dodatni šećer nalazi u svakom desetom uzorku meda.\nFoto: Neil Tackaberry / Flickr\nRezultat testiranja koje je obavio Evropski zajednički istraživački centar ukazao je na to da se dodatni šećer nalazi u svakom desetom uzorku meda. Testirano je 2.264 uzorka meda iz svih zemalja Evropske unije, kao i iz Norveške i Švajcarske.\nMetode testiranja meda variraju\nPrevara sa medom ima različite forme, prenosi Euractiv: "Prodaja jeftinijeg meda od različitih biljaka po ceni čistog meda, dodavanje šećernog sirupa kako bi se povećala količina ili skupljanje meda pre vremena, pa veštačko sušenje u velikim 'fabrikama meda0, kako bi se skratili vreme i troškovi".\nČlanice EU su u obavezi da obavljaju laboratorijske testove meda koji proizvode i uvoze. Time se proveravaju poreklo, nivo polena, vlažnost i prisustvo dodatog šećera. Međutim, metode testiranja variraju.\n"To je slično sportu i analizi dopinga. Oni koji testiraju nikad ne znaju da li ima novog leka na tržištu. Kad uzmete u obzir različite vrste sirupa koje su dostupne, nema jedinstvene tehnologije za sve. Potrebno je sagledati mnoge hemijske i fizičke parametre", tvrdi Stiven Švarcinger (Stephan Schwarzinger), profesor strukturalne biologije na Univerzitetu u Bajrotu (Bayreuth, Nemačka).\nNajviše se uvozi med iz Kine\nPotražnja meda u Evropi je veća od proizvodnje, pa je uvoz rešenje. Najviše se uvozi iz Kine - 50%, a najveći uvoznici su Velika Britanija, Belgija i Španija. Prodajom meda Kina je zaradila 231 milion evra u prošloj godini.\nMeđutim, većina meda iz ove zemlje se zasniva na nezrelom medu, koji se skuplja dok je još redak i sa velikom koncentracijom vode. Nakon što su kineske sanitarne vlasti počele strogo da kontrolišu kvalitet izvoznog meda, posebno u EU, došlo je do pada izvoza u Evropu za 3% u 2016. godini.\nDeklaracije na medu nisu dobre\nMed je u EU regulisan Direktivom o medu, ali zahtevi za deklarisanje porekla nisu na visokom nivou.\n"Informacija na deklaraciji potrošačima ne govori ništa, osim da med nije sa Marsa", kaže Valter Hafeker (Walter Haefeker), direktor Asocijacije evropskih odgajivača pčela.\nPostoje inicijative u Parlamentu da se ova direktiva izmeni, kako bi uključila zemlju porekla i razmere mešavina.\nLažni med Šećer u medu Walter Haefeker Stephan Schwarzinger Testiranje meda Evropski zajednički istraživački centar


Obaveze poslodavace iz oblasti bezbednosti i zdravlja na radu - Moja Firma\nPOČETNA Baza znanja Pravo Obaveze poslodavace iz oblasti bezbednosti i zdravlja na radu\nLičnog sam mišljenja da je dolaskom stranih kompanija u Republiku Srbiju u poslednjih petnaestak godina značajno povećana svest o značaju bezbednosti i zdravlju na radu. Vrlo često strane kompanije kao uslov za saradnju sa njima zahtevaju od firmi sa kojima sarađuju da postave određene standarde u ovoj oblasti što praktično „tera“ domaće poslodavce da se bar nešto detaljnije bave ovom tematikom. Odmah treba napomenuti da su obaveze poslodavca iz bezbednosti i zdravlja na radu prilično kompleksne i da ih ima puno. Ovde ćemo staviti naglasak na osnovne obaveze poslodavca koje propisuje zakon.\nUporište značaju bezbednosti i zdravlju na radu proističe i iz Ustava RS koji između ostalog propisuje da „svako ima pravo na.. bezbedne i zdrave uslove rada, potrebnu zaštitu na radu, ograničeno radno vreme, dnevni i nedeljni odmor, plaćeni godišnji odmor, pravičnu naknadu za rad i na pravnu zaštitu za slučaj prestanka radnog odnosa“. Zakon o radu takođe propisuje načelne obaveze poslodavca iz bezbednosti i zdravlja na radu tako što ističe da zaposleni ima pravo na bezbednost i zaštitu života i zdravlja na radu, u skladu sa zakonom. Zakon dalje propisuje da na poslovima na kojima postoji povećana opasnost od povređivanja, profesionalnih ili drugih oboljenja može da radi samo zaposleni koji, pored posebnih uslova utvrđenih pravilnikom, ispunjava i uslove za rad u pogledu zdravstvenog stanja, psihofizičkih sposobnosti i doba života, u skladu sa zakonom. Iako načelno Ustav i zakon o radu propisuju određene obaveze poslodavca u vezi sa bezbednošću i zdravljem na radu, krovni zakon koji zajedno sa pretećim pravilnicima detaljenije reguliše ovu oblast jeste Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu. Krajem 2015. godine, nakon nešto malo više od 10 godina na snagu je stupio Zakon o izmenama i dopunama zakona o bezbednosti i zdravlju na radu. Razlog za donošenje zakona je pre svega da se otklone određene nedoumice koje je prethodni zakon ostavio kao nerešene.\nPrava zaposlenih iz bezbednosti i zdravlja na radu prozilaze iz obaveze poslodavca i na to ukazuje sam zakon. Zakon ujedno definiše opšte obaveze poslodavca koje se odnose na to da se zaposlenom obezbede radni uslovi na kojima su sprovedene mere bezbednosti i zdravlja na radu. Ono što je jako važno napomenuti jeste da se poslodavac ne oslobađa obaveza i odgovornosti u vezi sa primenom mera bezbednosti i zdravlja na radu određivanjem drugog lica ili prenošenjem svojih obaveza i odgovornosti na drugo lice. Poslodavac je dužan da obezbedi da radni proces bude prilagođen telesnim i psihičkim mogućnostima zaposlenog, a radna okolina, sredstva za rad i sredstva i oprema za ličnu zaštitu na radu budu uređeni, odnosno proizvedeni i obezbeđeni, da ne ugrožavaju bezbednost i zdravlje zaposlenog. Poslodavac je dužan da obezbedi da sprovođenje mera bezbednosti i zdravlja na radu ne prouzrokuje finansijske obaveze za zaposlenog i predstavnika zaposlenih i ne utiče na njihov materijalni i socijalni položaj stečen na radu i u vezi sa radom. Još jedna od opštih obaveza poslodavca jeste da sprovodi preventivne mere radi smanjenja rizika na bezbednost i zdravlje zaposlenog.\nOve opšte obaveze poslodavca se svojim delom materijalizuju tako što zakon obavezuje poslodavca da donese Akt o proceni rizika u pismenoj formi za sva radna mesta u radnoj okolini i da utvrdi način i mere za njihovo otklanjanje, kao i da isti u skladu da zakonom ažurira. Akt o proceni rizika je dakle dokument kojim se predviđaju potencijalni rizici za svako radno mesto i načini odnosno mere za umanjenje rizika. Praksa i realno najbolje rešenje je da poslodavci za izradu akta o proceni rizika angažuju pravno lice sa licencom koje će procenu uraditi stručno i u skladu sa zakonom. Način i postupak procene rizika na radnom mestu i u radnoj okolini definisan je posebnim pravilnikom. Aktom o proceni rizika se definišu mere koje će biti sprovedene zarad poboljšavanja bezbenosti i zdravlja na radu. Ukoliko je aktom određeno radno mesto proglašeno kao radno mesto sa povećanim rizikom to iziskuje dodatne mere kojim će se rizici smanjiti.\nJoš jedna obaveza poslodavca sastoji se u tome da u okviru opšteg akta (Pravilnika o radu ili Kolektivnog ugovora) utvrdi prava, obaveze i odgovornosti u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu sa izuzetkom da poslodavac koji ima do 10 zaposlenih ova prava, obaveze i odgovornosti može da uredi u okviru Ugovora o radu.\nPoslodavac je dužan da organizuje poslove bezbednosti i zdravlja na radu tako što će posebnim aktom da imenuje lice za bezbednost i zdravlje na radu. Ovo lice je dužno da ima odgovorajući stručni ispit o prakičnoj osposobljenosti. Stručni ispit se polaže pred ministarstvom rada. Pod određenim uslovima poslodavac može poslove bezbednosti i zdravlja na radu da obavlja sam i za to ne mora da ima položen strućni ispit. U ovom slučaju poslodavac mora da ima do 20 zaposlenih i da se bavi delatnostima delatnostima trgovine na malo, usluga smeštaja i ishrane, informisanja i komunikacija, finansijskim i osiguranja, poslovanja nekretninama, stručnim, naučnim, inovacionim, administrativnim i pomoćnim uslužnim delatnostima, obaveznog socijalnog osiguranja, obrazovanja, umetnosti, zabave i rekreacije, kao i ostalim uslužnim delatnostima. Poslodavac takođe može da za obavljanje poslova bezbednosti i zdravlja na radu angažuje drugo pravno lice koje ima odgovarajuću licencu.\nPoslodavac je u obavezi da zaposlene osposobi za bezbedan i zdrav rad. Ovo praktično znači da poslodavac odnosno lice odgovorno za obavljanje poslova bezbednosti i zdravlja na radu mora da zaposlenima ukaže na sve rizike njihovog radnog mesta, odnosno da sprovede obuku o bezbednosti i zdravlju na radu. Poslodavac je dužan da vodi evidenciju o sprovedenim obukama. Evidencija o zaposlenima koji su osposobljeni za bezbedan i zdrav rad se vodi na obrascu 6. U našoj download sekciji možete preuzeti primerak pomenutog obrasca. Važno je napomenuti da poslodavac ima obavezu periodične provere znanja zaposlenih iz oblasti bezbednosti i zdravlja na radu.\nSve obaveze propisane za poslodavca izgledaju ovako,\naktom u pismenoj formi odredi lice za bezbednost i zdravlje na radu;\nzaposlenom odredi obavljanje poslova na radnom mestu na kojima su sprovedene mere bezbednosti i zdravlja na radu;\nobaveštava zaposlene i njihovog predstavnika o uvođenju novih tehnologija i sredstava za rad, kao i o opasnostima od povreda i oštećenja zdravlja koji nastaju njihovim uvođenjem, odnosno da u takvim slučajevima donese odgovarajuća uputstva za bezbedan rad;\nosposobljava zaposlene za bezbedan i zdrav rad;\nobezbedi zaposlenima korišćenje sredstava i opreme za ličnu zaštitu na radu;\nobezbedi održavanje sredstava za rad i sredstava i opreme za ličnu zaštitu na radu u ispravnom stanju;\nangažuje pravno lice sa licencom radi sprovođenja preventivnih i periodičnih pregleda i provere opreme za rad, kao i preventivnih i periodičnih ispitivanja uslova radne okoline;\nobezbedi na osnovu akta o proceni rizika i ocene službe medicine rada propisane lekarske preglede zaposlenih u skladu sa ovim zakonom;\nobezbedi pružanje prve pomoći, kao i da osposobi odgovarajući broj zaposlenih za pružanje prve pomoći, spasavanje i evakuaciju u slučaju opasnosti;\nzaustavi svaku vrstu rada koji predstavlja neposrednu opasnost za život ili zdravlje zaposlenih;\nobezbedi mere zaštite od požara, spasavanje i evakuaciju u skladu sa posebnim zakonom.


UN upozorava na rizik genocida u Južnom Sudanu\nSpecijalni savetnik generalnog sekretara UN za sprečavanje genocida Adama Dieng je ocenio danas da postoji rizik da gradjanski rat u Južnom Sudanu ubrzano ide ka genocidu.\nGovoreći novinarima tokom posete Južnom Sudanu, Dieng je upozorio na, kako je rekao, jak rizik od eskalacije nasilja duž etničkih linija, uz mogućnost genocida.\nOn je ukazao na nedavne primere etnički ciljanih žrtava silovanja, civila ubijenih mačetama i sela spaljenih do temelja.\nDieng je rekao da je Južni Sudan preplavljen oružjem, da ima nedisciplinovanu vojsku i da se nalazi u humanitarnoj i ekonomskoj krizi u kojoj civili očajnični traže zaposlenje.\nMinistar informisanja Južnog Sudana Majkl Makui je odbacio navode da u toj zemlji postoji rizik genocida, rekavši da je takva optužba "veoma nesrećna".


Dodikov pogled na svijet : Rehabilitacija fašizma poprima zastrašujuće razmjere | Kliker.info\nDodikov pogled na svijet : Rehabilitacija fašizma poprima zastrašujuće razmjere\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik ocijenio je da rehabilitacija fašizma i pristalica fašističkog pokreta u zadnje vrijeme poprima sve više zastrašujuće razmjere, ali da Rusija predvodi borbu protiv toga.\n“U tom kontekstu, borba za opšte ljudske vrijednosti i ujedinjenje ljudi pod tim pokroviteljstvom postaje efikasan mehanizam suprotstavljanja naporima pristalica neofašizma”, rekao je Dodik za “Rusku gazetu”.\nDodik je istakao da se novi pokreti sa ideologijom identičnom nacizmu sve više šire u svijetu.\n“Ovakvi negativni trendovi ugrožavaju stabilnost i bezbjednost cijelog čovječanstva. Nije iznenađenje što protiv toga ponovo istupaju iste one snage koje su se u prošlom vijeku borile protiv hitlerovskog fašizma, na čelu sa Rusijom i ruskim narodom”, dodao je predsjednik Srpske.\nPovodom manifestacije “Besmrtni puk”, koja će 9. maja prvi put biti održana u Banjaluci, Dodik je rekao da se Srpska sa zadovoljstvom pridružila toj akciji, koja dolazi iz Rusije i koja ima poseban značaj u uslovima, kada mnogi žele da umanje srpska stradanja i doprinos borbi protiv fašizma, da promijene sliku događaja koji su se ovdje desili.\n“Namjeravamo da ponosno prođemo ulicama našeg grada i samim tim potvrdimo doprinos naših predaka zajedničkoj borbi protiv fašizma, te da se sjetimo onih koji su herojski dali svoje živote za našu slobodu, uz poziv da se ne ponove tragične greške iz prošlosti”, rekao je Dodik, navodeći da se akcija “Besmrtni puk” sve više širi po svijetu.\nOn je podsjetio da su Banjaluka, to područje i srpski narod koji tu tradicionalno živi, bili na strani antifašističkog pokreta, te da su tokom te borbe stradali mnogi Srbi.\nPredsjednik Srpske dodao je da je nesporna činjenica da je za vrijeme Drugog svjetskog rata namjerno neposredno u blizini Banjaluke smješten jedan od najvećih koncentracionih logora Jasenovac, u kojem je, kako napominje “Ruska gazeta”, prema procjenama istoričara stradalo više od 500.000 Srba.\nDodik je naglasio da se logor nalazio pod upravom fašistički hrvatskih ustaških snaga, koje su za svoje glavne neprijatelje proglasile pravoslavne Srbe.\n“Sve ovo može da svjedoči o tome koliko kod je kod nas snažan otpor prema fašizmu i nacističkoj ideologiji”, zaključio je Dodik.


PokerStars nudi 80 paketa za učešće na WSOP-u | PokerNews\nPokerStars nudi 80 paketa za učešće na WSOP-u\n13. April 2008. alex-bamby\nPokerStars ne prestaje da nas iznenadjuje. Prošle nedelje nam je darovao Battle of the Planets a sada predstavlja WSOP Million Dollar Giveaway. Sa ovom promocijom PokerStars nudi 80 paketa za WSOP kao nagrade, apsolutno darežljivo.\nPromocija je počela danas, 13 Aprila i završava se 28 Juna, u kojoj PokerStars omogućava svima šansu da osvoje paket za WSOP sa finalnom nagradom od 1.000.000$.\nSvaki paket je u vrednosti od 12.000 $, i sastoji se iz sledećeg:\nUlaz za Glavni Dogadjaj, 10.000 $\nSmeštaj u „Hotel The Palms, Las Vegas\n$2.500 za troškove\nSve što je potrebno da učestvujete u ovoj promociji je da imate račun na PokerStars. Ukoliko ga još uvek nemate možete napraviti download ovde.\nDnevno će se dešavati 24 turnira - I Runda ( iz sata u sat, posle svakih 5 minuta tekućeg sata). Prvih 50 klasifikovanih u svakom od turnira I Runde će osvojiti kartu da igra na Nedeljnom Finalu Milion Dollar Giveaway.\nSvaki igrač će imati pravo da učestvuje na turniru I Runde po nedelji.Nedeljno finale će se održavati Subotom u sledećim terminima:7:31 AM ET – nagradjuje paketom WSOP;13.30 ET – nagradjuje sa 3 paketa WSOP;20.00 ET – nagradjuje sa 3 paketa WSOP.\nBitka Planeta - PokerStars\nIzveštaj sa 2. i 3. dana Sarajevo Open-a


Otvorenost lokalnih samouprava u Srbiji je na veoma niskom nivou – Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Objavljeno 26.07.2017. 0\nUkupan indeks otvorenosti lokalnih samouprava u Srbiji je na veoma niskom nivou jer lokalne samouprave ispunjavaju ukupno 39 procenata postavljenih indikatora, zaključak je analize «Otvorenost lokalnih samouprava u Srbiji i regionu».\nAnaliza otvorenosti lokalnih samouprava u Srbiji obuhvatila je ocenu stanja u četiri oblasti: transparentnosti, pristupačnosti, integritetu i učinkovitosti, na slučajnom i reprezentativnom uzorku od 42 lokalne samouprave. Istraživanje je sprovela CRTA, u saradnji sa parterima iz regionalne mreže organizacija civilnog društva „ActionSEE“.\nKada je reč o transparentnosti, analiza pokazuje da lokalne samouprave u Srbiji ispunjavaju 44 odsto indikatora. Dok je transparentnost nešto veća po pitanju dostupnosti organizacionih informacija i javnih nabavki, najslabiji skor jedinice lokalne samouprave imaju u oblasti budžetske transparentnosti.\nNajveći problem lokalnih vlasti u oblasti transparentnosti budžeta predstavljaju konsultacije sa građanima. Samo u dve od ukupnog broja posmatranih lokalnih samouprava održavaju se konsultacije sa građanima o nacrtu budžeta i poziv na konsultacije se objavljuje na veb sajtu. Građanski budžet ne objavljuje 93 odsto uzorkovanih lokalnih samouprava što ukazuje da ovaj vid komunikacije sa građanima na lokalnom nivou uopšte nije zaživeo.\nLokalne samouprave ispunjavaju trećinu indikatora koji se odnose na pristupačnost. Info centar (biro ili kancelarija za građane za izdavanje dokumenta, baze podataka) koji bi trebalo da olakša komunikaciju građana sa lokalnom samoupravom i skrati vreme rešavanja prijavljenih problema je uspostavljena u veoma malom broju lokalnih samouprava.\nViše od polovine posmatranih gradova i opština nema stalni termin za konsultacije (otvorena vrata) sa predsednikom opštine. Velika većina lokalnih samouprava nema mesečni bilten o svom radu, putem kojeg bi se građani informisali o aktuelnim dešavanjima koja se tiču rada lokalne samouprave, ali su zato društvene mreže prepoznate kao mogućnost za jačanja interakcije sa građanima i većina gradova i opština je otvorila profile na Fejsbuku i Tviteru.\nU pogledu učinkovitosti rada ispunjenost indikatora značajno varira u odnosu na posmatranu podoblast. U pogledu strateškog planiranja više od polovine lokalnih samouprava iz uzorka je razvilo i usvojilo strateški plan u kom su postavljeni ciljevi razvoja, a koji je odobren od strane gradonačelnika ili predsednika opštine i vladajuće većine.\nŠto se tiče procedure izveštavanja, indikatori postavljeni u ovoj oblasti su u potpunosti ispunjeni, s obzirom na to da su vezani za postojeći pravni okvir. Zakon o lokalnoj samoupravi obavezuje predsednika opštine da redovno izveštava skupštinu opštine, po sopstvenoj inicijativi ili na njen zahtev, o izvršavanju odluka i drugih akata skupštine opštine.\nAction SEECRTAlokalna samouprava


VLADA KS: Donijeta Odluka o donošenju programa podrške osobama u stanju socijalne potrebe u KS koje su zaražene virusom ili su prebolovale koronavirus\nNa prijedlog Ministarstva za boračka pitanja Kantona Sarajevo, Vlada KS je na redovnoj sjednici usvojila Program mjera za poticaj zapošljavanja braniteljske populacije u Kantonu Sarajevo.\nResorni ministar Omer Osmanović naveo je da je opći cilj programa, shodno mogućnosti, dati doprinos na prevazilaženju novonastalih uslova otežanog funkcionisanja privrede usljed pandemije koronavirusa, u segmentu koji se odnosi na oblast zapošljavanja braniteljske populacije, kao najzaslužnije kategorije građana za odbranu naše domovine, jer spadaju u jednu od težih kategorija zapošljive populacije, a ako ne i u najtežu.\nDodao je i kako je poseban cilj tog programa resocijalizacija boračke populacije putem njihove integracije na tržište rada, odnosno povećanje mogućnosti za njihovo zapošljavanje, kako bi se i uz druge programe ove vrste i aktivne mjere zapošljavanja u Kantonu Sarajevo moglo utjecati na stvaranje uvjeta za zapošljavanje ovih ranjivih kategorija.\n"Razvijanje svijesti o potrebi obuke, prekvalifikacije i dokvalifikacije, kao jednog od načina da se ostvari cilj zapošljavanja kompletnih porodica iz te populacije i izbor deficitarnih, na tržištu traženih i aktuelnih djelatnosti dovest će do povećanja konkurentnosti ove populacije kako na tržištu rada, tako i na tržištu uopće", naglasio je Osmanović.\nBudžetom Kantona Sarajevo za 2021. planirana su sredstva za podsticaj zapošljavanja branilaca i članova njihovih porodica. Također, Programom rada Ministarstva za boračka pitanja za 2021. planirano je provođenje aktivnosti i mjera zapošljavanja boračke populacije, putem Stručnog tima za izradu Programa zapošljavanja boračke populacije u Kantonu Sarajevo.\nMeđutim, negativna dešavanja na svjetskom nivou, vezano za pandemiju koronavirusa utjecala su na uvođenje mjera kojima bi se sačuvalo funkcionisanje društvenih sistema kako na makro tako i na mikro nivou i u drugim zemljama Evrope i svijeta pa i u Bosni i Hercegovini.\nNastojanja na globalnom nivou su, prije svega, očuvanje zdravlja stanovništva i ulaganju napora za oporavak privrede. U tom smislu i Ministarstvo za boračka pitanja Kantona Sarajevo je sačinilo Program mjera za poticaj zapošljavanja pripadnika braniteljske populacije za 2021., koji će biti provođen kroz obuku, dokvalifikaciju, prekvalifikaciju ili zapošljavanje već kvalifikovanih kadrova iz reda braniteljske populacije, koji su evidentirani kao nezaposlene osobe kod Službe za zapošljavanje.\n"Za realizaciju ovog programa planirana su sredstva u budžetu Kantona Sarajevo za 2021. od 300.000 KM, a planira se zapošljavanje najmanje 50 pripadnika branilačke populacije", istakao je Osmanović.\nDodao je kako će tom mjerom biti potaknuta i privreda u Kantonu Sarajevo, jer će se na jedan način stimulisati poslodavci na nova zapošljavanja.\n"Isto tako ćemo osobe koje se nalaze na evidenciji za zapošljavanje Kantona Sarajevo skinuti sa evidencije i zaposliti putem ovog programa", zaključio je Osmanović, saopćeno je.\nVlada Kantona Sarajevo, na prijedlog Ministarstva za rad, socijalnu politiku, raseljene osobe i izbjeglice KS, donijela je Odluku o donošenju programa podrške osobama u stanju socijalne potrebe u KS koje su zaražene virusom ili su prebolovale koronavirus.\nOdluka je donesena u skladu sa članom 14. Zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica i uštedama u Kantonu Sarajevo, Programom rada Ministarstva i zaključcima Skupštine KS od 15. marta ove godine.\n"Programom je predviđeno da osobe koje ostvaruju pravo na novčanu naknadu za pomoć i njegu od druge osobe ili pravo na novčanu naknadu za vrijeme čekanja na zaposlenje po osnovu osposobljavanja za život i rad, a koje su zaražene virusom SARS-CoV-2, odnosno koje su prebolovale bolest Covid-19 imaju pravo na novčanu naknadu u iznosu od 200 KM, koja se može dodijeliti jednom u 2021. godini", istakla je resorna ministrica Ivana Prvulović.\nPostupak ostvarivanja prava na novčanu naknadu vodit će Javna ustanova "Kantonalni centar za socijalni rad", a naknadu će isplaćivati Ministarstvo za rad, socijalnu politiku, raseljene osobe i izbjeglice KS.\n"Pozivaju se osobe na koja se odnosi ova odluka da se jave nadležnoj općinskoj službi za socijalni rad, prema mjestu svog prebivališta", saopćeno je.\nIZVOR: Vebsajt Klix, 02.04.2021.


Kamarata: Crna Gora da konkretno dokaže da poštuje ljudska prava\nEvropska unija (EU) će, nakon otvaranja pregovora o poglavlju 23, insistirati na konkretnim dokazima da se ljudska prava u Crnoj Gori poštuju u praksi, saopšteno je na konferenciji za novinare povodom 60 godina primjene Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i sloboda.\nPredstavnik Delegacije EU u Podgorici, Alberto Kamarata, kazao je da je Crna Gora unapredila zakonodavni okvir u oblasti ljudskih prava i sloboda, ali mora nastaviti da usklađuje svoje zakone sa pravnom tekovinom Unije tokom pregovora.\n“Kada se otvore pregovori o poglavlju 23, mi ćemo još više insistirati na konkretnim dokazima primjene zakona i sprovođenja sudskih odluka. Cilj nam je da vidimo da se ljudska prava poštuju u praksi”, precizirao je Kamarata.\nU tom kontekstu, kako je naveo, u EU očekuju da se poboljša status raseljenih i interno raseljenih, posebno Roma, da Crna Gora postane i fizički i institucionalno pristupačnija osobama sa invaliditetom, da se zaštite pripadnici LGBT populacije i da postanu ravnopravni članovi društva.\n“Sloboda govora i zaštita novinara takođe ostaju prioritet, i kao takvi će biti predmet pažnje u procesu pregovora”, naglasio je Kamarata.


Tri osobe uhapšene u Beogradu zbog trgovine ljudima\n[ 20/10/2021 ] Spomen-ploča Mileni Dravić i Draganu Nikoliću\tKultura\n[ 20/10/2021 ] Berbok protiv puštanja u rad gasovoda Severni tok 2\tVesti\n[ 20/10/2021 ] Srbija opredeljena da sprovede svaki sistem za zaštitu dece\tDRUŠTVO\nHomeHronikaTri osobe uhapšene u Beogradu zbog trgovine ljudima\n12/10/2021Redakcija BALKAN TVHronika, Vesti0\nNakon višemesečne istrage, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Službe uhapsili su članove kriminalne grupe J.S (1971) J.S (1996) i M.Ž (1996) iz Beograda, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili produženo krivično delo trgovina ljudima.\nKako se sumnja, članovi navedene kriminalne grupe su u periodu od decembra 2014. do oktobra 2021. godine, na teritoriji Srbije, koristeći teške životne prilike četrdesetdvogodišnje osobe sa invaliditetom, eksploatisali ga u vidu prosjačenja, govoreći mu da kao član porodice treba da joj doprinosi. On je bio u obavezi da, bez obzira na vremenske prilike, prosi na prometnim raskrsnicama u Beogradu šest dana u nedelji i dnevno preda osumnjičenima minimum 100 evra.\n„Eksploatacijom žrtave trgovine ljudima, članovi kriminalne grupe, na mesečnom nivou, kako se sumnja pribavljali su protivpravnu imovinsku korist u iznosu od oko 3.000 evra, a novac su koristili za sopstvene potrebe. Prilikom pretresanja stana i drugih prostorija kod osumnjičenih pronađeno je i priveremeno oduzeto 650 evra, 18.000 dinara , kao i više mobilnih telefona“, kaže se u saopštenju policije.\nSin Gamala Nasera: Jugoslavija je bila rajska zemlja, Tito je globalizovao ideju slobodnih naroda


NAJPOSEĆENIJE DESTINACIJE SVETA: Evo gde se najviše putovalo tokom protekle godine! • HAPPYTV.RS\nNAJPOSEĆENIJE DESTINACIJE SVETA: Evo gde se najviše putovalo tokom protekle godine!\nOčekuje se da će Španija biti druga svetska destinacija ispred SAD.\n- U Severnoj Americi gde je rast broja turista dva odsto, dobri rezultati u Meksiku i Kanadi suprotstavljeni su padu broja dolazaka u SAD, glavne destinacije u regionu - navela je jedna organizacija.\nRegion Azije i Pacifika je imao porast turizma od šest odsto dok Južna Amerika beleži najslabiji rast od tri odsto, uprkos jasnim znakovima oporavka u centralnoj Americi i na Karibima poslije prolaska uragana Irma i Marija.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Saradnja potrebna, jer imamo slične probleme, a iste ciljeve"\n22. 01. 2021. 13:55 >> 13:56 0\nCrna Gora i Sjeverna Makedonija dijele slične unutrašnje probleme, i iste spoljnopolitičke ciljeve, i razmjenom iskustava mogu učiti jedni od drugih, istaknuto je prilikom posjete ministra vanjskih poslova Republike Sjeverne Makedonije Bujara Osmanija, potpredsjedniku Vlade Dritanu Abazoviću u vili "Gorica".\nAbazović je poručio da je ova posjeta važna i zbog toga što predstavlja prvu diplomatsku posjetu Crnoj Gori otkad je stupila na dužnost 42. Vlada Crne Gore.\nOn je naveo da je to najbolji pokazatelj prijateljskih odnosa koje baštine Crne Gora i Republika Sjeverna Makedonija, kao i da to treba da bude primjer svim drugim zemljama na Zapadnom Balkanu. Crna Gora i Sjeverna Makedonija, kako je kazao, emituju prijateljsku notu koju treba da slijede i ostale zemlje regiona.\nPotpredsjednik Abazović je naveo da je socijalna ventilacija potrebna svim državama Zapadnog Balkana, te da pomirenje nije samo kad damo ruku jedni drugima, već i kad vjerujemo jedni drugima.\n"U srdačnom i prijateljskom razgovoru ministar Osmani je istakao da dvije zemlje, kao članice NATO alijanse, treba da sarađuju i u smislu očuvanja mira i stabilnosti na Zapadnom Balkanu. Takođe, sagovornici su se usaglasili da Crna Gora i Sjeverna Makedonija treba da razmjenjuju iskustva reformi na putu pristupanja Evropskoj uniji, kao zajedničkom spoljnopolitičkom cilju", navodi se u saopštenju iz kabineta potpredsjednika Vlade.\nKonstatovali su da Vlade dvije zemlje treba posebno da razmotre otvaranje avio linije Skoplje - Podgorica i da bi infrastrukturna povezanost bila dobra za poboljšanje saradnje na polju turizma. U tom smislu, sagovornici su se složili da u cilju bolje povezanosti treba da iskoriste fondove koje im se nude, kako bi na što bolji način konektovali građane dvije zemlje. Na kraju razgovora, potpredsjednik Abazović i ministar Osmani su bili jedinstvenog stava da je međusobno povjerenje ključ uspješne saradnje.


LEGO® DOTS (42)\nKroz fenomenalnu kolekciju LEGO ART možete se uveriti da Lego nije kreran i stvoren samo za decu. Ova kolekcija pruža potpuno drugačije i neočekivano građevinsko iskustvo kroz kreiranje mozaike sa nekima od najpopularnijih likova iz sveta muzike i filma. Bilo da želite kolekciju da priuštite sebi ili da obradujete dragu osobu ovi setovi iznedriće umetnost koja će na specifičan način krasiti zidove i police. U ponudi su kolekcije sa likovima legendarne filmske dive Merilin Monro, članova vanvremenske grupe Beatles, čuvenog crtanog junaka Miki Mausa i njegove Mini, kao i heroja iz serijala „Ratovi zvezda“.\nOdlučite se za jednu od neverovatnih kolekcija\nLjubiteljima glavnih aktera vanvremenskih ostvarenja u oblasti filma i muzike sigurno će biti neverovatno teško da se odluče za jednu od ponuđenih kolekcija. Možda uspemo da vam kroz kratke opise svake od njih, pomognemo da izabere najbolju. Naravno, uvek možete dokupiti još neku.\nLEGO ART THE BEATLES je kolekcija koja na prvi pogled deluje kao savršen poklon za generacije koje su imale priliku da slušaju muziku liverpulskog benda u vreme kada je i nastajala, 60-ih i 70-ih godina 20. veka. Međutim, lagane note „Buba“ postale su vanvremenske. Napravite jedan od četiri portreta vašeg omiljenog člana benda: Džona Lenona, Pola Mekartnija, Ringo Stara ili Džorža Harisona. Ili, ako ih sve podjednako volite, sakupite četiri kolekcije i postavite na zid jednu pored druge. Slika je mozaik sastavljen od 2933 dela i deo je fantastične Lego kolekcije. A vi ćete imati na zidu izuzetno vredne mozaike kojima će se diviti svaki pravi ljubitelj dobre muzike.\nNeka ove venvremenske kolekcije krase zidove i police vaših domova i kancelarija\nKada se odlučite za neki od naših fantastičnih mozaika, pozovite i kažite šifru artikla koji želite da poručite. Drugi način je da ubacite u korpu kolekciju koju želite da kupite i ispratite korake do kraja. Izaberite način plaćanja i vaš omiljeni lik iz sveta muzike i filma uskoro će se naći na zidovima stana ili kancelarije.


Festival pozorišta Srbije ‘’Joakim Vujić’’ opet u Pirotu - juGmedia\nPIROT – Po drugi put zaredom Narodno pozorište biće domaćin 48. Festivala profesionalnih pozorišta Srbije „Joakim Vujić“, odlučeno je na sastanku Zajednice profesionalnih pozorišta Srbije. Za ovaj festival, koji se održava od 12. Do 19.maja Piroćanci će spremati Sterijinu ‘’Pokondirenu tikvu’’ u režiji Vladimira Lazića.\nSelektor festivala je upravnik Narodnog pozorišta u Beogradu Božidar Djurović koji će odgledati 26 predstava 13 pozorišta u Srbiji i 5. aprila saopštiti nazive sedam predstava koje će se naći u zvaničnoj konkurenciji festivala.\n“Odluka je doneta na sednici Zajednice profesionalnih pozorišta, verovatno i zbog uspešnog organizovanja prošlogodišnjeg festivala čiji smo bili domaćini. Ovo je za nas veliko priznanje ali u isto vreme i izazov da se i ovoga puta pokažemo u pravom svetlu kao dobri domaćini. Ujedno je ovo veliki dogadjaj i za sam grad i negovanu pozorišnu publiku Pirota koja voli pozorište i koja će moći na jednom mestu da vidi najbolja ostvarenja pozorišta Srbije”, izjavio je direktor Narodnog pozorišta u Pirotu Gradimir Filipović, dodajući da će tokom festivala biti pratećih i programa za decu.\nFestival se organizuje pod pokroviteljstvom opštine Pirot i Minisrarstva kulture informisanja.\nMinistar Stanković pustio skener u rad


KOORDINIRANI NAPADI: Njemačka izručila Belgiji bh. državljanina osumnjičenog za učešće u napadima u Parizu - GlobalCir\nKOORDINIRANI NAPADI: Njemačka izručila Belgiji bh. državljanina osumnjičenog za učešće u napadima u Parizu\nU nekoliko koordiniranih napada, u samo dvadeset minuta, teroristi su puškama, odnosno opasani eksplozivom u restoranima i barovima, koncertnoj dvorani, te ispred stadiona, ubili 130 i ranili 350 osoba.\nNjemačka je danas Belgiji izručila državljanina BiH, traženog u vezi napada ekstremista u Parizu 2015. godine.\nPrema pisanju Radija Slobodna Evropa neimenovani 39-to godišnjak, koji je osumnjičen da je nabavio oružje napadačima, “izručen je jutros”, kazao je potrparol tužilaštva u Naumburgu Klaus Teves.\nU novijoj istoriji ovo je najsmrtonosniji napad na Francusku.\nNapad su izvršile tri osobe, od kojih su dvije ranije identifikovane kao državljani Francuske – Omar Ismail Mostefai (29) i Samy Amimour (28).


Hiljade hodočasnika na papinoj misi u Fatimi\nDesetine hiljada katoličkih hodočasnika okupilo se danas u poznatom portugalskom svetilištu Fatimi, gde će papa Benedikt XVI održati misu na godišnjicu dana kada je troje malih pastira prijavilo da im se ukazala Devica Marija.\nPo predanju, ali i po mnogim navodnim faktografskim podacima, Devica Marija ukazala se prvi put 13. maja 1917. godine pastirčićima koji su napasali ovce u zabačenom kamenitom regionu. Fatima je svakog 13. u mesecu u periodu od maja do oktobra središte velikih hodočašća.\nDanašnja misa je centralni događaj četvorodnevne posete poglavara Rimokatoličke crkve Portugalu. Prethodno veče papa je održao molitvu uz sveće u kojoj je rekao da u Fatimu donosi patnje "ranjenog čovečanstva i probleme sveta".\nPapa Benedikt sutra završava posetu Portugalu i vraća se u Vatikan.


"Velika Britanija će nastaviti raditi sa partnerima na pružanju podrške", napisao je Field\nOvim povodom oglasio se i ambasador Velike Britanije u BiH Matt Field.\n“Ujedinjeno Kraljevstvo pozdravlja današnje uvođenje sankcija SAD-a usljed postojećih prijetnji po stabilnost BiH. Destabilizacija i korupcija predstavljaju prijetnju napretku ostvarenom u proteklih 26 godina. Velika Britanija će nastaviti raditi sa partnerima na pružanju podrške”, napisao je Field.\nUjedinjeno Kraljevstvo pozdravlja današnje uvođenje sankcija SAD-a usljed postojećih prijetnji po stabilnost BiH. Destabilizacija i korupcija predstavljaju prijetnju napretku ostvarenom u proteklih 26 godina. UK će nastaviti raditi sa partnerima na pružanju podrške #BiH. https://t.co/eqAq5vHhZE\n— Matt Field (@MattFieldUK) January 5, 2022\n#sankcije#Matt Field#u fokusu


Bez vode do 15 sati deo Jagodin male i Gornja Vrežina - Juzne vesti %\nU Jagodin mali biće nastavljeni radovi na uglu ulica Čegarske i Bogdana Popovića, a u Gornjoj Vrežini radnici Vodovoda popravljaće kvarove na vodovodnoj mreži, zbog čega domaćinstva u neće u ovim delovima Niša imati vodu do 15 sati. Cisterne sa pijaćom vodom biće postavljene u oba dela grada.\nVode na slavinama neće biti u Jagodin mali na prostoru od Pantelejske ulice do kasarne Knjaz Mihailo, navode iz JKP Naissus.\nU prekidu je vodosnabdevanje od 8 do 15 sati u naselju Jagodin mala, na prostoru od Pantelejske ulice do kasarne (i kasarna) Knjaz Mihailo (ulice na levoj strani: Čegarska, Bogdana Popovića, Jovana Jovanovića Zmaja, Petra Balje, Lovćenska, Velebitska, deo Zlatiborske i deo Kosovke devojke) – kažu iz preduzeća.\nZbog sanacije havarije na potisnom cevovodu u naselju Gornja Vrežina sinoć oko 23 sata meštanima je zatvorena voda, saopštavaju iz Naissus.\nDok ne dobiju vodu, dodaju, građani će moći da je uzmu iz auto-cisterni u ulici Kosovke devojke, kod kuhinje dečije ustanove “Pčelica“ u Jagodin mali, a cisterna sa pijaćom vodom biće na raspolaganju i meštanima Gornje Vrežine.\nKvar se dogodio i u ulici Milorada Veličkovića kod škole u Gornjem Međurovu, a i tamo se očekuje da popravka bude završena do 15 sati.


Vlada Srednjobosanskog kantona raspravljala o hidroelektranama u Krušici | Travnicki INFO\nVlada Srednjobosanskog kantona raspravljala o hidroelektranama u Krušici\nVlada Srednjobosanskog kantona razmatrala je u četvrtak informaciju o sigurnosnoj situaciji u naselju Kruščica, u općini Vitez, u kojem gotovo godinu dana mještani dežuraju i sprječavaju izgradnju dviju planiranih mini hidroelektrana.\nKantonalni ministar unutrašnjih poslova Feliks Vidović rekao je da je, prema njegovim saznanjima, preduzeće koje je namjeravalo graditi hidroelektranu “Kruščica 1” od toga odustalo, dok su investitori hidroelektrane “Kruščica 2” zatražili od MUP-a da im osigura prohodan put prema području izgradnje.\nPodsjetivši na incidente iz augusta prošle godine, do kojih je došlo prilikom pokušaja policije da deblokira put u Kruščici, Vidović je istakao da se pripadnici MUP-a ponovno dovode u nezavidnu situaciju.\n– Mještani su izgubili povjerenje u sistem i imaju podršku brojnih udruženja za zaštitu životne sredine. Bojim se da će policija ponovno doći u nezgodnu situaciju i biti primorana upotrijebiti silu. Postavlja se pitanje što uraditi u takvoj situaciji – rekao je Vidović.\nPremijer SBK/KSB Tahir Lendo istakao je da se Vlada i resorna kantonalna ministarstva nikada nisu upuštala u dodjelu koncesija i ostalih dozvola, bez prethodne saglasnosti i potrebnih dokumenata iz općina, te ostalih instanci vlasti.\n– Ovdje svatko treba raditi svoj posao, međutim, pripadnici MUP-a su najviše na udaru. Smatram da trebamo poslati poruku da, u ovom trenutku, nije poželjna upotreba represivnih mjera, a da investitori trebaju iskoristiti sve pravne mogućnosti protiv onih koji im ometaju početak radova – rekao je Lendo.\nTokom rasprave, ministrica Katica Čerkez istakla je kako su mještani Kruščice ustrajni i da imaju sudske odluke koje, kako tvrde, dokazuju da je bilo propusta i proceduralnih grešaka pri dodjeli okolišnih i drugih dozvola, te je dodala da problem predstavlja i nedostatak nadzora.\n– Investitore treba držati pod kontrolom i u okviru projektne dokumentacije, a ne pustiti ih da se “razmašu” i poremete tokove rijeke i vrela koja su dragocjena za vodosnabdijevanje – istaknula je.\nNa postojanje nekoliko ilegalnih hidroelektrana u SBK/KSB upozorio je ministar Sedžad Milanović, koji je rekao da nije protiv izgradnje, ali da su pojedini investitori narušili ono što je priroda godinama stvarala.\n– Pozivam Vladu da vidi “Hirošimu” koju je jedan od investitora napravio na rijeci Vrbas u Gornjem Vakufu/Uskoplju. To pokazuje svu sramotu institucija i naravno da izaziva revolt građana – rekao je Milanović.\nObraćajući se članovima Vlade, pomoćnik ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede SBK/KSB Abdulah Burek utvrdio je da je 90 posto mini hidroelektrana u SBK/KSB ispravno izgrađeno, uz sve potrebne dozvole, ističući da su među njima i dvije planirane u Kruščici.\n– Ove hidroelektrane nemaju nikakvog utjecaja na vodosnabdijevanje i nema zakonskih prepreka da se one naprave. Za protivljenje njihovoj izgradnji ne postoje drugi razlozi, osim političkih ili ličnih interesa – naglasio je.\nNa današnjem zasjedanju mogli su se čuti i prijedlozi da se Vlada na tematskoj sjednici izjasni i zauzme službeni stav o hidroelektranama u Kruščici.\nTagsFeliks Vidović hidroelektrane investitori izgradnja Katica Čerkez Kruščica minihidrocentrale MUP Sedžad Milanović Tahir Lendo Vlada SBK/KSB\nU Vitezu održan sastanak na temu „Izgradnja brze ceste Lašva – Travnik – Jajce”\nVIDEO/FOTO: Jedna travnička među 11 kompanija korisnika granta od 400.000 KM\nDanas počinje turnir “Travnik 2018” – Jedini rejting turnir za kadete u BiH


Mali: Srbija je jedinstvena, rekao bih u svetu, ali da se zadržimo u Evropi - Bačka Palanka Online - Vesti\nNaslovnaSRBIJAMali: Srbija je jedinstvena, rekao bih u svetu, ali da se zadržimo...\nTvrdi da su ekonomski rezultati koje Srbija postiže odlični, jer „bez obzira na ogromne potrese na svetskom nivou, ne staju investicije i ne staje razvoj zemlje“.\n„Treću godinu zaredom traje ekonomska kriza, a mi smo u prvom kvartalu ostvarili rast od 4,3 odsto, a u drugom kvartalu očekujemo rast od 3,7 odsto. Pogledajte najrazvijenije zemlje koje se suočavaju i sa recesijom, nestašicom novca, velikim otpuštanjima, nestašicom hrane. U Srbiji nemate taj scenario. Naš cilj je da u naredne četiri godine imamo prosečnu platu od 1.000 evra i prosečnu penziju od 500 evra, da naša zemlja bude umrežena auto-putevima“, rekao je ministar.\n„Srbija je jedinstvena, rekao bih u svetu, ali da se zadržimo u Evropi, jer imamo dovoljne rezerve brašna, pšenice, kukuruza, ulja i svega ostalog, čak i za godinu ili dve dana. Veoma pažljivo smo vodili računa o tome, kao i o svemu ostalom“, naveo je ministar.


Zaharova: Rusija očekuje detaljnu istragu o prebijanju novinara RT - Sputnjik Srbija\n14:27 05.06.2019 (osveženo 14:28 05.06.2019) Preuzmite kraći link\n„Očekujemo od francuskih vlasti da sprovedu detaljnu istragu o ovom incidentu. Mi smo zabrinuti zbog sve češćih slučajeva policijskog nasilja u Francuskoj protiv ruskih novinara tokom protesta“, rekla je Zaharova na redovnom brifingu.\nOna je dodala da Moskva poziva Pariz da preduzme mere kako bi dodatno garantovala bezbednost predstavnicima medija koji izveštavaju sa protesta.\n„Nastavićemo da pratimo istragu zajedno sa relevantnim međunarodnim organizacijama. Čekamo zvanične informacije od francuske policije“, istakla je Zaharova.\nRanije je televizija RT javila da je policajac tokom demonstracija „Žutih prsluka“ u Tuluzu napao dopisnika RT Frans Frederika Eguija i nekoliko puta ga udario pendrekom.\nRT Frans, Marija Zaharova, Francuska


Sve izvesnija recesija za proizvođače automobila širom sveta - Vrele gume\napr. 26, 2020 u 1:30 pm\n26 aprila, 2020 nema komentaraAutoCorona®AutoindustrijaEUHyundaiHyundai prodajaKoronavirusNemačkaProdajarecesija\nSa svih strana stižu nam vesti o ogromnoj recesiji u autoindustriji ove godine, prouzrokovanoj pre svega pandemijom koronavirusa. Uskoro bi trebalo da imamo podatke i za kretanje prodaje na domaćem tržištu u prvom kvartalu, a do tada evo prognoza koje stižu od velikih svetskih proizvođača.\nU kompaniji Hyundai do kraja ove godine očekuje tek skroman oporavak potražnje i prodaje vozila na tržištima širom sveta u odnosu na prvi kvartal. U intervju za Rojters, glavni finansijski direktor Hiundaija Kim Sang-Hiun prognozirao je mračnu godinu za autoindustriju:\n„Očekuje se da će se potražnja pogoršati i u drugom kvartalu zbog produžene obustave dilerskih poslova i stopiranih proizvodnji na prekookeanskim tržištima. Proizvođači automobila širom sveta osetiće ozbiljan pad profitabilnosti ove godine“, rekao je on.\nU južnokorejskom proizvođaču automobila kažu da je globalna potražnja za njihovim automobilima opala za 24% u prvom kvartalu ove godine, kao i za više od 40 procenata samo u martu. Hyundai Motors je naročito pogođen u Kini, gde mu je prodaja pala za 43 odsto. Prodaja u Južnoj Koreji smanjena je za 14%, u SAD 11%, dok je u Evropi ta cifra preko 20 procenata.\nRanije je objavljena procena da bi godišnja prodaja putničkih vozila mogla da opadne ukupne za više od 20% u odnosu na prethodnu godinu, usled pandemije i ekonomske krize koja joj neumitno sledi. To je pad za oko 19 miliona automobila širom sveta, odnosno sa prošlogodišnjih preko 90 na oko 71 milion proizvedenih vozila u 2020. godini. Recesija bi mogla biti i veća, u zavisnosti od brzine i uspešnosti oporavka pojedinačnih regiona. Analitičari očekuju da u Evropi i SAD najmanja prodaja vozila bude u aprilu, ali da će oporavak tržišta biti mnogo sporiji i duži nego što se to u početku predviđalo.\nProizvodnja Hyundai vozila pogonima u SAD, Brazilu i Indiji i dalje stoji, ali je nedavno nastavljena u fabrikama u Kini, Južnoj Koreji, Rusiji, Češkoj i Turskoj. Šef Hjundaijevih odnosa sa investitorima, Ko Za-Jong, rekao je da će oporavak u Kini biti dugačak i skroman, a da je jedini uzrok ekonomskih padova pandemija koronavirusa. „Iako prognoziramo delimični oporavak prodaje u drugoj polovini godine, očekuje se da će globalna godišnja potražnja generalno drastično opasti“, izjavio je on.\nIpak, u Hyundaiju imaju i dobre vesti. Zahvaljujući kursu južnokorejskog vona, kao i dobroj prodaji modela viših klasa, prihodi kompanije Hyundai porasli su ove godine za 6 procenata, na oko 20,4 milijarde dolara. Malo li je na ovu krizu.\nNa glavnim evropskim tržištima svi su prošlog meseca zabeležili ogroman pad prodaje, oko 52% ukupno, pošto su širom Evrope preduzete mere kako bi se obuzdalo širenje pandemije. Registracija novih automobila u martu pala je na svega 853.077 vozila u Evropskoj uniji, Britaniji i zemljama Evropskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA), saopštilo je industrijsko udruženje ACEA.\nIako su brojevi, kako zaraženih tako i prodaje, varirali, neka su tržišta bila više pogođena od drugih. U Italiji, koju je pandemiju posebno pogodila, prodaja u martu smanjena je za oko 85 odsto, u Francuskoj 72%, Španiji 69 odsto, u Velikoj Britaniji oko 44 odsto, a u Nemačkoj 38%.\nOčekuje se da do kraja meseca ove, ali i ostale evropske države, saopšte koje će mere preduzeti u svhu oporavka svojih automobilskih tržišta i kompanija. Nemačka je, na primer, već odlučila da otvori svoje auto-kuće širom zemlje počevši od ove nedelje, što je potez koji su željno očekivali kako proizvođači, tako i distributeri i kupci. U isto vreme, Volkswagen i Daimler su ove nedelje najavili postepenu pokretanje proizvodnju u evropskim fabrikama, što su Audi i Hyundai već uradili.\nTakođe, Nemačka automobilski giganti pozvali su vladu na uvođenje programa „gotovina za kupce“ kako bi se podstakla prodaja novih vozila i oporavak državne autoindustrije. Tokom poslednje finansijske krize od pre desetak godina, Nemačka je uvela poseban program zamene, podstičući ljude da menjaju svoja starija vozila za nova, uz određene olakšice. To se pokazalo izuzetno korisnim i pomoglo da se nemačka privreda u to vreme relativno brzo i bezbolno oporavi.\nOvoga puta rešenje bi mogle da budu poreske olakšice ili keš pomoć za kupce novih automobila. O tome bi trebalo da se pregovara na sastanku najviših zvaničnika industrije i sindikata sa nemačkom vladom u Berlinu 5. maja. Iako za sada ništa nije potvrđeno, vlasti nisu demantovale mogućnost pomoći u gotovini za kupce novih vozila, pre svega domaćih u kojima naravno prednjače grupacije VW, Daimler i BMW.


I Indija zabranjuje investicije iz Kine - Neverovatna Indija\nNaslovna Ekonomija I Indija zabranjuje investicije iz Kine\nI Indija zabranjuje investicije iz Kine\nNju Delhi — Indija, treća po veličini ekonomija Azije, isključila je sa svoje teritorije kineske investitore.\nStatistički gledano 18 od 30 novoformiranih firmi u tehnološkom sektoru Indije su zavisne od kineskog novca.\nTime zvanični Nju Delhi sledi put Australije, koja je nedavno takođe „zatvorila kapije“ za kineske investicije.\nNakon što je Centralna banka Kine, na opšte užasavanje Indije, iskoristila slabost rupije i nizak berzanski kurs da bi masovno kupila akcije indijske HDFC Banke, vlada u Delhiju je objavila da su od sada sve kupovine i preuzimanja firmi od strane Kine podložne dikretnom odobrenju Indije, piše „Frankfurter algemajne cajtung“,\nPre toga, lider opozicije u Indiji, Rahul Gandi, pozvao je da se obustave sve operacije u kojima stranci mogu da kupe sada jeftine indijske akcije.\n„Masovo usporavanje rasta je veoma oslabilo puno indijskih kompanija i učinilo ih lakim plenom za atraktivna preuzimanja. Vlada ne sme da dopusti strancima da za vreme nacionalne krize preuzmu kontrolu nad indijskim firmama“, poručio je Gandi.\nOn je to učinio u momentu kad su kineske kompanije poput „Bytedance“, proizvođač automobila u ekspanziji „Great Wall Motor Co Ltd“ ili SAIC sa svojom podfirmom MG pokušali masovno da pokupuju akcije na indijskim berzama.\nStatistički gledano 18 od 30 novoformiranih firmi u tehnološkom sektoru Indije su zavisne od kineskog novca, piše Sputnjik.\n„Virus korona pogađa više poslovnih branši, a posebno one koje su visoko zavisne od kreditne podrške“, rekao je Vikram Doshi, iz revizorske kuće Pricewaterhouse Coopers u Indiji.\nIzmeđu aprila i decembra prošle godine broj dirketnih investicija iz inostranstva u Indiji skočio je za 10 odsto na skoro 36 milijardi dolara, prenosi portal „Vijesti“.\nVlada u Delhiju nije zvanično u svojoj odlici ni jednom rečju pomenula pokušaj Pekinga da iskoristi slabosti indijske berze, ali je automatski ukinula sve dozvole susednim zemljama za direktne investicije „ne bi li sprečila preuzimanja u iskorišćavnju trenutnih slabosti“, navodi FAZ.\nDelhi želi da, kako se dodaje, po svaku cenu spreči da Peking jeftino izvrši „neprijateljska preuzimanja“ indijskih koncerna. U odluci indijske vlade stoga piše:\n„Ako neka od država koja deli granicu sa Indijom ili neko od budućih investitora iz takvih zemalja želi da investira u Indiju, može to da radi isključivo preko vlade Indije“.\nU februaru su analitičari „Gejtvej hausa“ objavili da Kina trenutno u Indiji ima oko 6,2 milijarde dolara u direktnim investicijama, ali niko ne zna kolika je ukupna suma koju je Kina preko fondova do sada investirala u indijske firme.\ninvesticije iz Kine\nPrethodni tekstIndija se u korona krizi odlično drži\nSledeći tekstPet država vladaće svetom do 2050.


Magazin START - RENEXPO 2016.Treći međunarodni sajam i konferencije o obnovljivim izvorima energije i energetskoj efikasnosti u BiH\nRENEXPO 2016.Treći međunarodni sajam i konferencije o obnovljivim izvorima energije i energetskoj efikasnosti u BiH\nTreći međunarodni sajam i konferencije o obnovljivim izvorima energije i energetske efikasnosti u Bosni i Hercegovini, pod nazivom RENEXPO® BiH održat će se za cjelokupno tržište Bosne i Hercegovine u Sarajevu 9. i 10. novembra 2016. godine, u hotelu Hills u Sarajevu.\nRENEXPO® BiH je najveća platforma za eksperte o obnovljivim izvorima energije i energetske efikasnosti i okolišu u BiH. Predstavlja najznačajnije mjesto poslovnog okupljanja investitora, donosioca odluka, predstavnika ministarstava i opštinskih struktura, kao i poslovnih rukovodioca iz sektora energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije.\nZajedno sa predstavljanjem tržišnih potencijala cijelog regiona, mogućnosti investiranja i novih projekata, prateći programi koje Sajam nudi, međusobno povezuju preko 700 učesnika svake godine. Lokalni, međunarodni i strani eksperti širom Evrope bit će povezani kroz diskusije o razvoju, preprekama i praktičnim rješenjima u oblasti obnovljivih izvora, energetske efikasnosti i okoline.\nFond za zaštitu okoliša FBiH, tačnije Sektor za energetsku efikasnost, i ove godine, zajedno sa ostalim relevantnim institucijama svih nivoa vlasti u BiH, aktivno učestvuje u radu dvodnevne konferencije i promociji energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije.


Početak semestra obeležili su novi takmičarski uspesi naših studenata! – Page 381112600080 – FEFA\nPočetak semestra obeležili su novi takmičarski uspesi naših studenata!\nTokom prošle nedelje studenti druge godine ekonomije Roman Đelić i Nikola Lončarević, učestvovali su na takmičenjima Code.Innovate.Connect i Young Media: CODE TO VOTE. Zapažene rezultate postigli su primenom znanja iz ekonomije, ali i iz oblasti digitalne transformacije.\nRoman Đelić, bio je član pobedničkog tima zajedno sa studentima ETF-a i Saobraćajnog fakulteta na nacionalnom takmičenju Code.Innovate.Connect. Rešenje koje ih je dovelo do prvog mesta ticalo se jedne od ponuđenih tema – Smart Cities. Uz primenu veštačke inteligencije, oni su osmislili sistem koji pomoću senzora u kamerama grada prenosi informacije kontrolorima saobraćaja. Za razliku od postojećeg fizičkog nadzora od strane kontrolora, sistem bi primenom veštačke inteligencije mogao samostalno da sortira podatke i ponudi kontroloru i učesnicima u saobraćaju optimalna rešenja za izbegavanje gužvi. Takođe, postojala bi i mogućnost automatskog pozivanja i slanja lokacija hitnim službama u slučaju saobraćajnih nezgoda. Zahvaljujući ovom rešenju, pobednički tim je dobio priliku da učestvuje na regionalnom takmičenju u Sloveniji.\nNikola Lončarević je sa svojim timom takođe osvojio zapažen rezultat, tačnije drugo mesto, na hakatonu pod nazivom Young Media: CODE TO VOTE. Cilj ovog takmičenja bio je da se osmisli tehnološko rešenje u obliku online alata/aplikacije koje će omogućiti mladima da što informisanije pristupe izbornom procesu. Studenti su imali dva dana da koncipiraju rešenje i potom ga predstave žiriju. Nikolin tim je osmislio video igru za mobilne telefone pod nazivom “Postani predsednik” koja prikazuje povezanost stavova pojedinaca sa stavovima partija i na taj način olakšava odabir pri glasanju. Njihova ideja bila je da na indirektan način, putem igrice, prikažu važnost samog informisanja, ali i odabira, što je žiri istakao kao posebnu prednost.\nTags: digitalna transformacija, ekonomija, fefa, master studije, osnovne studije, studenti, takmičenja\nFEFA prakse: “Ovo je bila fantastična prilika da stečeno znanje primenimo u praksi”\nOdržana je prva radionica u ovom semestru: Zašto plaćamo porez i kuda ide naš novac?


Ana Dabović sa Sparksima doživela poraz u velikom derbiju ženske NBA lige\nDramatična utakmica između ekipa Los Anđeles Sparksa, za koje nastupa Ana Dabović, i Minesote Links u ženskoj NBA ligi pripala je gošćama koje su trijumfovale sa 74:77.\nDabovićeva je u igri provela tri minuta, za to vreme ostvarivši jednu osvojenu loptu, te promašivši jedini upućeni šut.\nEkipa Linksa je uz 21 poen Faulesove i jedan manje Maje Mur preuzela vođstvo u Zapadnoj konferenciji sa učinkom 25-5, dok je tim Linksa, za koji je Grejova ubacila 20 poena, a Ogvumike 19, na drugoj poziciji sa 24-6. Feniks Merkjuri za koji nastupa Sonja Petrović je treći na Zapadu sa učinkom 13-17, a na Istoku vodi Njujork Liberti sa 20-9.\nLos Anđeles Sparks\nSrpski košarkaš Nikola Jokić već danima je jedna od glavnih tema NBA lige! Centar Denvera koji igra sezonu života i glavni je kandidat za MVP nagradu.\nKAKO JE UOPŠTE "ISCURELA"! Neverovatna scena i NAJNEBULOZNIJA ODLUKA sudija ikada: Hardenu poništili čisto zakucavanje, moguće PONAVLJANJE MEČA! /VIDEO/\nJedna od najbizarnijih situacija na utakmicama NBA lige u poslednje vreme dogodila se na meču Hjustona i San Antonija, a glavni akter bio je superstar Roketsa Džejms Harden, kome su arbitri poništili "čisto" zakucavanje.


Nepovjerenje u kinesku investiciju produbljuje nedovoljno transparentna javna rasprava o mogućem utjecaju na životnu sredinu (Predsjedništvo Srbije)\nMeđutim, ovog meseca je praktično počela i realizacija druge velike investicije u gumarskoj industriji, ali nju ne prati takva fama. Japanska kompanija za proizvodnju pneumatika “Toyo tires” zvanično je postala vlasnik 63 hektara zemljišta u Inđiji, gde planira da gradi fabričke hale površine 300.000 kvadrata. Najavljeno je da će u pogone i opremu do kraja 2023. godine uložiti 364 miliona evra, te da će u prvoj fazi zaposliti 523 radnika. Iako je reč o istoj proizvodnji, za japansku fabriku još niko ne postavlja pitanje uticaja na životnu sredinu.\nDa je reč o industriji koja poboljšava spoljnotrgovinski bilans Srbije svedoči i podatak da je od 2009.god., kada je Michelin postao većinski vlasnik u „Tigar Tyres“, pa do danas, izvoz pmeumatika porastao gotovo četiri puta – sa 198 miliona dolara na gotovo 800 miliona. Ako se još ima u vidu i procena koju Stevanović pominje, da će svetska tražnja za pneumaticima rasti po stopi od 4,1 odsto godišnje, jasna je potencijalna korist za Srbiju od otvaranja novih fabrika guma.\nMinistarstvo zaštite okoliša pokrenulo je postupak protiv kompanije “Zijin Bor Copper” u Boru zbog ispuštanja opasnih tvari u novembru 2019. i januaru 2020, pokazuje posljednje istraživanje Centra za istraživačko novinarstvo Srbije. Dok se građani Bora godinama žale na zagađen zrak, problem je postao tema za nadležne tek kada se zagađenost proširila na ostale gradove Srbije. […]\nNovi problemi u tvornici vode u Zrenjaninu, u Srbiji. Nakon gotovo četiri mjeseca probnog rada, zaustavljena je isporuka prečišćene vode iz tog postrojenja. Umjesto potvrde da je voda u Zrenjaninu ispravna, neplanirana zagušenja sada su zaustavila i probni rad. Ranije je bilo najavljeno da će početkom 2019. voda iz gradskog vodovoda, nakon 15 godina konačno biti […]


AKTUELNO: Pretio bombom u domu zdravlja da mu pregledaju dete - Aleksinačke novine\nAleksinčanin, revoltiran gužvama na pedijatriji u aleksinačkom Domu zdravlja, nakon više sati čekanja da preda knjižicu kako bi njegovo dete bilo pregledano, u četvrtak je u prepunoj čekaonici pretio medicinskoj sestri i doktorki da će baciti bombu i nekog ubiti.\nShvativši ozbiljno pretnje čoveka, kako za „Novosti“ kaže medicinska sestra J. V., sa kojom se ovaj čovek verbalno obračunavao, pozvala je policiju strahujući za svoj život.\n„Tačno je da su gužve velike i da je manjak kadra. U četvrtak su na dva lekara za ceo dan i dve sestre bila 104 pregleda i 100 injekcija. Ovo nisu humani uslovi uopšte. Trenutno su nam tri sestre na bolovanju, kao i dva lekara“, kaže ona.\nJedan od roditelja, koji je u četvrtak sa detetom čekao na pregled, za „Novosti“ je posvedočio o ovoj situaciji.\n„Svi su bili nervozni, deca su plakala, pun Dom zdravlja, svi sa virusima i visokom temperaturom. Taj čovek se sve vreme nešto bunio i negodovao, a onda je otišao do šaltera i pretio sestri, pa onda i doktorki koja je posle toga kratko obustavila rad“, kaže roditelj Boban N.\n„Nikakve tuče nije bilo, policija je napravila zapis, mi smo ih pozvali da zaštitimo našeg radnika. On je pretio, govorio ‘sve ću da vas pobijem’, i naravno da smo pozvali policiju“, ističe on.\nbomba, Dom zdravlja, pretio bombom, pretnja\nGrip je, kako kažu stručnjaci, trenutno u niskoj aktivnosti, ali na koji način će najavljene visoke temperature vazduha uticati na širenje virusa govorila je dr\nIncident na pedijatriji! Reagovala i policija\nU aleksinačkom Domu zdravlja došlo je do incidenta kada je jedan od roditelja koji je doveo svoje dete na petijatriji pretio medicinskoj sestri, nezvanično saznaje\nPrevPrethodna vestNOVI KONKURS: Zadrugama 700 miliona dinara\nSledeća vestMiletić nastavlja da se bori za opstanak sela i razvoj zadrugarstva u SrbijiNext


Polemika o cenzusu: Ko ima najniži, a ko najviši izborni prag u regionu i Evropi | N1 Srbija\n17.01.2020. |15.14 |\nNajava predsednika Srbije Aleksandra Vučića da bi cenzus u Srbiji mogao da bude spušten sa pet na tri odsto otvorila je polemiku u javnosti, a kao glavni argument za donošenje takve odluke Vučić je naveo podizanje nivoa reprezentativnosti parlamenta. Analizirali smo u kojoj meri bi takva promena u predvečerje izbora doprinela većoj reprezentativnosti Skupštine Srbije, uz komparativni pregled visine izbornog praga u ostalim evropskim državama koje imaju proporcionalni izborni sistem.\nU najvećem broju zapadnoevropskih demokratija izborni prag iznosi pet odsto, što se u praksi pokazalo kao dobro rešenje za sprečavanje ulaska ekstremističkih stranaka u parlament, kao i za stvaranje stabilnije skupštinske većine.\nIzborni prag od tri odsto ili manje ima deset evropskih država, cenzus između tri i pet odsto (uglavnom četiri) ima sedam zemalja, dok 22 države imaju pet odsto i više.\nNajniži formalni cenzus za ulazak pojedinačne partije u parlament ima Kipar - 1,8 odsto, iako je u Holandiji za jedan poslanički mandat, od ukupno 150, na osnovu prirodnog praga potrebno osvojiti svega 0,67 odsto glasova.\nNajviši izborni prag postavila je Turska, gde je za dobijanje statusa parlamentarne stranke neophodno osvojiti najmanje deset odsto glasova birača.\nU Evropi 11 država ima stepenasti izborni cenzus, što podrazumeva da koalicije stranaka imaju viši izborni prag u odnosu na partije koje nastupaju samostalno. Za takva rešenja opredelile su se uglavnom istočnoevropske države, poput Rumunije, Mađarske i Poljske, u kojima je izborni prag za samostalne liste pet odsto, dok je cenzus za koalicije osam (Rumunija i Poljska), odnosno deset i petnaest odsto (Mađarska). Slična praksa je i u Slovačkoj, u kojoj cenzus za jednu partiju iznosi pet odsto, za koaliciju dve stranke sedam procenata, dok je izborni prag za koalicioni nastup više od dve partije deset odsto.\nPrirodni prag često iznad pet odsto\nCenzus nemaju Andora, Makedonija, Finska i Portugal, ali su te države podeljene na veći broj izbornih jedinica, uglavnom male i srednje veličine prema broju mandata koji se u jedinici dodeljuju, tako da je u njima prirodni prag oko pet odsto, pa čak i više.\nDocent na Fakultetu političkih nauka Dušan Vučićević kaže u razgovoru za N1 da su izborni cenzus i veličina izborne jedinice “zapravo dve strane iste medalje“.\n“Možete imati izborni prag dva odsto, ali ako se u izbornoj jedinici bira dvadeset poslanika to je onda mrtvo slovo na papiru, jer praktično morate da osvojite najmanje pet odsto glasova. Takav primer smo imali i u Srbiji na parlamentarnim izborima 1997. godine, kada je cenzus formalno bio pet odsto, ali je u većini izbornih jedinica prirodni prag bio deset do petnaest odsto jer se biralo po šest-sedam poslanika“, podsetio je Vučićević.\nKad je reč o državama bivše Jugoslavije, najniži cenzus imaju Crna Gora i Bosna i Hercegovina – tri odsto, Slovenija ima četiri, a Hrvatska pet odsto. Makedonija je podeljena na šest dvadesetomandatnih jedinica, pa praktično ima prirodni prag koji je na nivou izborne jedinice nešto niži od pet odsto (4,77).\n"Otvoriti liste i povećati broj izbornih jedinica"\nVučićević smatra da Srbija suštinski nema problem sa skupštinskom reprezentativnošću, jer je parlament, kako kaže, hiperreprezentativan. Sagovornik N1 to potkrepljuje indikatorima koji mere reprezentativnost parlamenta, prema kojima Srbija u konkurenciji 36 država zauzima visoko treće mesto.\n“U skoro svim sazivima srpskog parlamenta sedeli su predstavnici barem dvadeset stranaka, dok je jednom u Skupštini Srbije bilo čak četrdeset partija, pokreta, uduženja i sindikata. Tvrditi da je u takvim uslovima problem visok izborni prag i da nam treba veća zastupljenost zaista je besmisleno. Pravi problem je geografska reprezentativnost, kao i činjenica da birači u stvari ne mogu da utiču na izbor poslanika koji će ih zastupati, a to je proizvod izbornog sistema u kojem imamo jednu izbornu jedinicu i zatvorene blokirane liste“, naglašava Vučićević.\nOn podseća da sa Fakulteta političkih nauka već desetak godina stižu predlozi da se izborne liste otvore za birače, kao i da se poveća broj izbornih jedinica u okviru proporcionalnog sistema.\n“O ključnim promenama uopšte se ne razgovara, a traži se snižavanje izbornog cenzusa, uz netačnu tvrdnju da bi se time podigla reprezentativnost u inače hiperreprezentativnom parlamentu. Priča je upakovana u oblandu, koja zapravo krije pravu nameru režima da obesmisli bojkot izbora i da deo konstruktivne opozicije uvučete u parlament, simulirajući tako pluralizam u Skupštini Srbije“, zaključio je sagovornik N1.\nizbori cenzus Dušan Vučićević Fakultet političkih nauka\nGoati: Cenzus ne može da se menja jednostrano četiri meseca pred izbore 16.01.2020.\nPetrović Škero: Izbore može da odloži jedino vanredno stanje 04.12.2019.\nAko je na izborima za Evropski parlament cenzus 3% onda treba i Srbija da uskladi svoj izborni zakon za izbornim zakonom EU.\nNije uvek vazno pobediti, vec ucestvovati!\nTreba pruziti sansku svim strankama na politickoj sceni da svoju politiku okusaju kod biraca!


Челници ЕУ поручују Србији * полако са кандидатуром *\nTema: Челници ЕУ поручују Србији * полако са кандидатуром *\n23.11.2009., 16:18 #1\nEU: Polako sa kandidaturom\nBeograd -- Podnošenje aplikacije za članstvo Srbije u EU treba da bude uz konsultacije sa EK, ali pre toga treba učiniti nekoliko koraka, poručili su predstavnici EU.\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin rekao je na konferenciji za novinare u Skupštini Srbije da je prethodnih dana čuo izjave političara iz Beograda da nameravaju da podnesu kandidaturu za EU do kraja godine, ali da su sve te najave dolazile od političara iz samo jedne stranke.\n"To je pitanje srpske budućnosti i na to pitanje mora prvo da odgovori koalicija, zatim i vlada, ali u taj proces mora biti uključena i opozicija. Nije reč se o predaji aplikacije, već o dobijanju pozitivnog odgovora koja mora ojačati proevropske snage, ojačati ambicije u regionu i ubrzati taj proces", rekao je Kacin.\nKacin, koji u Beogradu prisustvuje Petoj konferenciji odbora za evropske integracije zemalja procesa stabilizacije i pridruživanja jugoistočne Evrope, naveo je da aplikacija ne sme biti "korak koji zaustavlja već korak koji ubrzava Srbiju".\nOn je rekao da sa aplikacijom ne treba žuriti i podsetio da "pre nego što se zatrčite treba napraviti nekoliko koraka".\nKacin rekao je da su Srbija, Crna Gora i Makedonija svojim zalaganjem i postignutim reformama same sebi ukinule vize.\nOn se nada da bi isto moglo biti učinjeno i u slučaju Albanije i BiH u narednih šest meseci.\nMirel: Moguće odmrzavanje sporazuma\nDirektor Direktorata za zemlje zapadnog Balkana pri Evropskoj komisiji Pjer Mirel rekao je da aplikacija za članstvo treba da bude podneta uz prethodnu konsultaciju sa Predsedništvom EU i Evropskom komisijom.\n"Ne vidim kako bi 27 država EU moglo da razmatra aplikaciju ukoliko je Privremeni sporazum još uvek blokiran", rekao je Mirel.\nPrelazni sporazum sa Srbijom mogao bi da bude odblokiran ako izveštaj haškog tužioca Serža Bramerca o saradnji Srbije bude pozitivan, kaže Pjer Mirel.\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić očekuje da bi odmrzavanje Prelaznog trgovinskog sporazima moglo da usledi početkom decembra i dodao da Srbija u potpunosti sarađuje sa Haškim tribunalom.\nU Beogradu je danas počela dvodnevna Peta konferencija odbora za evropske integracije zemalja procesa stabilizacije i pridruživanja jugoistočne Evrope.\nNa skupu učestvuju parlamentarci iz 15 država regiona, a konferencija će se završiti sutra usvajanjem zajedničke izjave.\nDomaćin tog skupa, predsednik Odbora za evropske integracije Skupštine Srbije Laslo Varga, rekao je uoči skupa za B92 da će jedno od centralnih pitanja za Kacina biti zašto smatra da još nije vreme da Srbija podnese kandidaturu za člansto u EU.\n"Sigurno će se i to pitanje pokrenuti i to ne samo pitanje naše kandidature, već i pitanje kandidature država iz regiona. A sa druge strane, pošto će biti prisutni i poslanici državca članica EU i Evropskog parlamenta, mislim da će se sve zemlje regiona truditi da ostave što bolji utisak na njih, zato što one čine jedan sloj političara u Uniji koji odlučuje o kandidaturi, tako da očekujem živu raspravu", naveo je Varga.\nPošto na skupu učestvuju i predstavnici parlamentarnih delegacija Albanije, BiH, Hrvatske Makedonije i Crne Gore, Varga kaže da će to biti prilika da Srbija one zemlje, koje su u evropskim integracijama odmakle dalje, pita za savet.\n"Svakako da će biti prilike i za to pošto je i Hrvatska učesnica, a i Makedonija koja je ispred nas i naravno što bi bilo važno, da sve zemlje koje učestvuju imaju evropsku perspektivu da i to treba da bude jedna od poruka ovog skupa", dodao je Varga.