Trgovinski rat: Ni na Istok, ni na Zapad\nNajveći problem Srbije u ovom trenutku nije to što nema šta da ponudi Rusiji, već što bi mogla da izgubi i deo evropskog tržišta, jer će hrana iz EU, koja je do sada išla za Moskvu i druge ruske gradove ostati „kod kuće“. Uz to, ovdašnji proizvođači će se najverovatnije uskoro suočiti i sa većom navalom evropskih namirnica na srpske police\nKada je pre neki dan na adresu Vlade Srbije stigao upit od ruske strane da im se dostavi spisak proizvoda koje bi Srbija u narednom periodu mogla u većoj meri da izveze na to istočno tržište, Ministarstvo trgovine je, kako saznaje NIN, navelo desetak proizvoda. Sveže jabuke, trupovi i polutke od domaćih svinja, sveže jagode, sve vrste sira, kukuruz, trešnje, višnje, goveđe i svinjsko meso, vino i bezalkoholna pića.\nMinistar trgovine Rasim Ljajić izjavio je za NIN da je Srbija ponudila veći izvoz ove robe za deset do trideset odsto, zavisno od proizvoda u odnosu na dosadašnji plasman na rusko tržište.\nAko se izuzme to što trešnje, višnje i jagode u Rusiju ne mogu stići pre sledećeg proleća, ovaj plan nije nerealan, ali pokazuje nemoć Srbije da se finansijski okoristi o trgovinski rat između Evropske unije i Rusije. Sam Ljajić je nedavno rekao da Srbija ima šansu da poveća izvoz poljoprivrednih proizvoda na tržište Rusije sa sadašnjih 117 miliona na 300 miliona dolara. Poređenja radi, Srbija je protekle godine izvezla poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u vrednosti od 2,1 milijardu evra, pri čemu je ubedljivo najveći kupac bila EU.\nDok ruske vlasti razmatraju ovako „tanku“ ponudu Srbije, afrički proizvođači su već smislili plan kako da učetvorostruče izvoz voća i povrća u Rusiju, tako što će ih ubuduće direktno isporučivati, zaobilazeći tranzit preko EU. Argentinci, Brazilci i Čileanci već prepakuju robu i umesto u Nemačku i Francusku, šalju je ruskim kupcima. Doista, Rusi ne samo što su kontaktirali srpsku Vladu, već su njihovi trgovci počeli da kucaju na vrata srpskih proizvođača mesa, voća, povrća. U trenutnoj situaciji, međutim, Srbija može samo da efikasnijom organizacijom proizvođača i izvoznika bolje preraspodeli postojeći obim proizvodnje.\nU novoj trgovinskoj preraspodeli, do koje je došlo zbog sankcija koje je Rusija uvela za robu iz 28 zemalja Evropske unije, Srbiji bi najveći problem mogao da bude gubitak evropskog tržišta, jer će hrana koja je do sada išla za Moskvu i druge ruske gradove ostati „kod kuće“. Uz to, ovdašnji proizvođači će se najverovatnije uskoro suočiti i sa većom navalom evropskih namirnica u Srbiju.\nĐorđe Bugarin, sekretar za poljoprivredu u Privrednoj komori Vojvodine tvrdi za NIN da će u EU doći do hiperprodukcije, jer tamošnji proizvođači neće imati kome da prodaju svoj višak robe, koji su do sada izvozili u Rusiju.\nEvropa će, kako on tvrdi, čak preporučiti svojim građanima da kupuju samo domaću robu, što će dovesti do toga da mnogi ugovori njihovih trgovaca sa srpskim proizvođačima padnu u vodu. S obzirom na to da je EU za Srbiju ubedljivo najveće izvozno tržište, Bugarin ocenjuje da bi i devizni priliv mogao biti manji, jer sumnja da bi se nedostatak u toj trgovini mogao nadomestiti izvozom u Rusiju.\n„Rusija će u prvom periodu plaćati veće cene našim dobavljačima, ali vrlo kratko, jer oni traže alternativne dobavljače kojih u svetu ima za sve vrste robe. Rusija će kao platežno sposobna zemlja naći druge dobavljače van prostora EU, ali to neće moći preko noći“, navodi Bugarin.\nSa njim se slaže i profesor Poljoprivrednog fakulteta u Zemunu Miladin Ševarlić koji tvrdi da ovde još uvek niko nije postavio pitanje kakve će biti posledice po Srbiju od prekida veza sa evropskim partnerima, do kojih će svakako doći. Ako ove sankcije potraju, što nije isključeno, biće teško ponovo uspostaviti veze sa partnerima iz EU, koji su se u međuvremenu navikli na drugu robu, kaže Ševarlić.\nVukoje Muhadinović, vlasnik Industrije mesa Topola, na primeru izvoza svinjskih polutki u Rusiju potvrđuje tezu da će sa prestankom sankcija stati i tražnja za srpskom robom. Ovo, međutim, ne važi za sve proizvode, jer ova kompanija računa da će kroz pojačan izvoz prerađevina uspeti da se trajno pozicionira na ruskim policama.\n„Njima se ne isplati da uvoze od nas svinjske polutke jer nemaju interes. S obzirom na to da Srbija nema dozvolu za tranzit svežeg mesa kroz zemlje Evropske unije, potrebno je 45 dana da bi se ove polutke dopremile do Rusije, preko Luke Bar pa do Sankt Peterburga, što znatno povećava troškove“, objašnjava sagovornik NIN-a i dodaje da bi ovaj posao bio održiv jedino ako bi se rešilo pitanje tranzita kroz zemlje EU.\nU pogledu izvoza prerađevina na rusko tržište, sa kojima bi Topola trebalo da startuje u septembru, on kaže da je situacija mnogo perspektivnija i ne sumnja da će kompanija uspeti da se održi na ruskom tržištu sa ovim proizvodima nakon ukidanja sankcija, jer se ta roba transportuje avionom i jeftiniji su troškovi prevoza.\nMesečni prihod ove kompanije bi za koji mesec mogao da se poveća sa sadašnjih milion i na 2,5 miliona evra, tvrdi Muhadinović, čija je firma jedna od retkih koja ima dozvolu za izvoz prerađevina.\nDa bi poput ove kompanije i ostali proizvođači počeli što pre da izvoze meso u Rusiju, Đorđe Bugarin predlaže da se otpočne sa uvozom „početnog materijala“ - teladi do 150 kilograma i prasadi do 25 kilograma iz Rumunije koja je članica EU, te nije u stanju da ih utovljene isporučuje Rusiji.\n„Telad bismo potom tovili do 450 kilograma, proizveli junad, pa bismo onda to meso mogli da prodajemo u Rusiju kao da je domaće proizvodnje. Uvezenu prasad od 25 kilograma bismo takođe tovili i onda Rusima prodavali svinjske polutke“, navodi Bugarin jedno od mogućih bržih rešenja za povećanje proizvodnje u stočarstvu.\nOn ističe da se nikako ne bi smelo pribeći praksi da domaći proizvođači uvoze živo meso iz hladnjača EU, i da ga potom prerađuju i prodaju na rusko tržište, jer bi Srbija zbog toga mogla da snosi sankcije.\nRusiji je najpotrebnije srpsko voće čija je gotovo svaka vrsta trenutno u deficitu za ozbiljniji izvoz. Kada bi već ove godine pod najsavremenijim zasadima jabuke niklo novih hiljadu hektara, Srbija bi za tri godine imala oko 70.000 tona jabuka, čime bi mogla da skoro duplira trenutni izvoz na rusko tržište.\nS obzirom na to da je u ove zasade potrebno uložiti oko 30.000 evra po hektaru, a i slabe su šanse da će država, u situaciji u kojoj se troškovi režu na sve strane, povećati agrarni budžet, stručnjaci procenjuju da bi proizvođače lakše bilo ubediti da odmah podignu zasade pod jagodom.\nMihajlo Nikolić, profesor voćarstva na Poljoprivrednom fakultetu u Zemunu objašnjava za NIN da je za hektar zasada jagode potrebno uložiti između 10.000 i 15.000 evra i da bi ovo bio najbrži novac od voća, jer jagoda dospeva za branje već u maju.\n„Što je najvažnije, jagode se najviše i isplate jer sa standardnom tehnologijom gajenja mogu doneti čistu zaradu na hektaru od pet do deset hiljada evra. Pri tome, s obzirom na to da se kredit može brzo otplatiti, banke radije prihvataju da kreditiraju ovu proizvodnju nego neku dugogodišnju“, objašnjava on.\nSa njim se slaže i Čeda Nikolić, proizvođač jagoda na sedam hektara. On tvrdi da bi se mnogi upustili u ovaj biznis samo kada bi bili bolje informisani o mogućim efektima. Ovaj proizvođač, koji svoju robu uglavnom prodaje kupcima sa Zapada, tvrdi za NIN da su izvozne cene jagoda standardno visoke i da godinama ne padaju ispod 1,5 evra za sveže i jedan evro za kilogram jagoda za industrijske potrebe. Takve cene, uz siguran plasman, sasvim su dovoljni razlozi da se neko upusti u ovu proizvodnju.\n„Sada je pravi trenutak da se krene ozbiljnije sa proizvodnjom jagoda“, uveren je Čeda Nikolić.\nU Srbiji je, procenjuju upućeni, trenutno jagodama zasejano oko 1.800 hektara, tako da bi se izvoz osetnije povećao ako bi tim voćem bilo zasejano još bar 1.000 hektara.\nSnežana Bošković Bogosavljević, ministarka poljoprivrede, za NIN kaže da bi proizvođači trebalo da sve raspoložive resurse ulože u proizvodnju i naglašava da srpski poljoprivrednik mora više da koristi subvencije i povoljne kredite.\n„Umesto što se, na primer u voćarstvu, mnogi drže sađenja prevaziđenih sorti, treba se informisati koji su to novi sortimenti koji daju veći prinos, koje su traženije na stranom tržištu i tako se, između ostalog, uključiti u tržišnu utakmicu“, poručuje resorna ministarka, uz napomenu da je upravo zbog toga jedan od glavnih zadataka koje je postavila - projekat „rejonizacije“.\n„To znači da ćemo tačno odrediti koje grane poljoprivrede ćemo subvencionisati u kom delu Srbije, a u skladu sa njihovom ekonomskom isplativošću“, kaže Snežana Bošković Bogosavljević.\nDa bi se oživelo stočarstvo, ministarka predlaže da se s obzirom na izvanredan ovogodišnji rod kukuruza, veći deo roda usmeri ka stočarstvu, a ne kao sirovina za izvoz.\n„Tako bismo povećali stočni fond i količinu mesa za izvoz, što je mnogo bolje nego da sam kukuruz izvezemo kao sirovinu“, konstatuje ministarka.\nSuštinski pomak i strateški preokret, kojim bi se ostvario pravi investicioni bum u agroprivredi, Srbija bi prema rečima profesora Miladina Ševarlića mogla da napravi tako što bi „jednokratno uložila tri od deset milijardi evra deviznih rezervi, koliko bi bilo potrebno i ruskoj strani za zajedničke investicione projekte, poput onih koje Srbija ugovara sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima“.\n„Toj svrsi bi najbolje poslužilo jedno od 500 preduzeća koja se nude u poslednjem ciklusu privatizacije, Voćarske plantaže koje se prostiru na 3.500 hektara, kakve ne postoje više nigde u Srbiji i koje su bile najveći izvozni brend srpskog voćarstva. Da li sada treba dozvoliti da ta potencijalna „zlatna koka“ na periferiji Beograda bude poklonjena nekom drugom ko će iskoristiti tu šansu umesto nas, ili da napravimo zajedničku firmu sa partnerima iz Ruske Federacije, kojoj dugoročno nedostaju voćarski proizvodi“, kategoričan je Ševarlić.\nNa taj način, Srbija bi jednim potezom, samo na jednom projektu i na samo jednoj lokaciji, uradila sve što je poslednjih nekoliko godina urađeno na formiranju desetak krupnijih plantažnih zasada pre svega na Fruškoj gori, u Banatu, i Deltinih voćnjaka u Čelarevu. On tvrdi i da bi bilo veoma korisno da se na malom delu te površine formira voćni rasadnik, koji bi obezbedio sadni materijal za razvoj voćarstva u Srbiji jer bi pod uvidom naše države bila kontrola i sertifikacija kvaliteta, a istovremeno bi najkvalitetnije sadnice proizvođačima bile dostupne po povoljnijoj ceni.\nŠevarlić, takođe, predlaže i da država oformi jednu radnu grupu koja bi bila angažovana na evidenciji zaliha i oko organizovanog otkupa rakije u Srbiji od pojedinačnih gazdinstava, uz rigoroznu kontrolu kvaliteta i njeno flaširanje pod zajedničkom robnom markom.\n„Osim što bismo se oslobodili velikih zaliha nacionalne šljivovice, mogli bismo jednokratno, u roku od dva do tri meseca da izvozom rakije inkasiramo dodatne prihode od nekoliko miliona dolara“, predlaže on.\nŠevarlić je uveren da bi Srbija na ovaj način konačno mogla da obezbedi jedno veliko i trajno tržište za plasman žestokih i jakih alkoholnih pića za Rusiju pod jedinstvenom robnom markom. Ko zna, možda bi posle toga i Bajaga promenio tekst svoje pesme „nije votka rakija“…


Uradite prvo kanalizaciju u Krnjaci, Zvezdari, Kaluderici, Umci, i ko zna gde jos je nema pa tek tada gradite Kneza Milosa, a most ba Adi huji, sta bi sa njim, precistaci u Visnjici, sijaset problema u gradu. Obilaznica oko Beograda, Severna tangenta itd\nPlanovi veliki!!!?? Apsurdi još veći.Nema autobuske ni železničke stanice!?\nSad će prekopavati ovu ulicu godinama kao tamo na Dorćolu što kopaše i ostaviše onako...Nego, gde su ti leteći automobili, ona fabrika što je dobismo u zamenu za papke, zna li se šta?\nE, Sanzelize ajde malo sletite na zemlju, pa od državnih para u svakom manjem mestu u unutrasnjosti Srbije izgradite po jednu zgradu da bi mladi bračni parovi sa malom decom imali gde živeti.Novac samo odlazi na neke Auto-puteve, sh. molove k'o da je to najvaznije u nasim zivotima\nPrva veca poplava, ode Beograd na vodi,nemate nasip, ispod zgrada je voda, koju ispumpavate svakog dana 24/7.Strahota,ko sve gradi i zida, i sta ce napraviti od ovog grada.\nA smece malo van centra i Sanzelizea dave se velegradjani po stajalistima i po kanalima doticna elita iz Beograda. Zateze se centar zbog glavonje a ostali delovi sljam pa neka se udave u smecu.


Skok cene reciklirane plastike poskupljuje borbu za smanjenje evropskog plastičnog otpada - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Evropska unija Skok cene reciklirane plastike poskupljuje borbu za smanjenje evropskog plastičnog otpada\nPostavljeno 30. December 2019.\nLondon, 30. decembar 2019. – Borba za smanjenje evropskog plastičnog otpada mogla bi da poskupi za četvrt milijardi dolara godišnje pošto cena reciklirane plastike skače.\nPoslednjih meseci cena granula od reciklirane plastike, koje se koriste za pravljenje proizvoda poput boca za bezalkoholna pića, veća je od cene nove plastike.\nAnalitičari kažu da je taj trend delom posledica rasta tražnje zbog uključivanja reciklirane plastike u nove proizvode. Pored toga, nova plastika je postala jevtinija zbog “poplave” proizvoda petrohemijske industrije iz SAD a kao rezultat buma u sektoru gasa iz škriljaca.\nIako bi mnogi veliki proizvođači mogli da imaju problema sa “vraćanjem” mašina na novu plastiku, mali će verovatno morati da “okrenu leđa” recikliranoj plastici kako bi smanjili troškove.\nKoka-Kola u Evropi planira da smanji količinu nove plastike u svojim bocama na 50% u naredne dve godine.\nTakođe namerava da promeni boju flašice za Sprajt iz zelene u providnu kako bi osigurala da se 100% flašica ponovo koristi.\nTo može da znači podsticaje za nove reciklažne pogone, unapređenje kapaciteta za recikliranje na lokalnom nivou ili uvoz granula od reciklirane plastike iz Latinske Amerike, prenosi Euractiv.\nPrethodno Negovatelj deficitarno zanimanje u Beču od 2020.\nSledeće Koalicija za REKOM preuzima brigu za izradu popisa žrtava ratova\nBeograd, 14. decembar 2020. – Oko 70 odsto građana Srbije koji su učestvovali u istr…\nBrisel, 27. jul 2020. – Količina materijala koju čovečanstvo troši premašuje 100 milijardi…\nTop Tags istraživanje lokalna samouprava evropske integracije mladi ljudska prava konkurs Srbija i Evropska unija vladavina prava OCD Društvo mediji Vlada Republike Srbije Evropska unija Civilno društvo Evropska komisija


RTS :: Srpski rukometaši bruse formu pred EP u Hrvatskoj\nRukomet Srpski rukometaši bruse formu pred EP u Hrvatskoj\nSrpski rukometaši bruse formu pred EP u Hrvatskoj\nsreda, 03. jan 2018, 20:00 -> 20:27\nOd 12. do 28. januara Hrvatska će biti domaćin Evropskog prvenstva za rukometaše. Selekcija Srbije igraće u Splitu u grupi sa domaćinom, zatim sa Islandom i Švedskom.\nPosle turnira u Švajcarskoj i trening utakmice sa Saudijskom Arabijom, srpski rukometaši nastavljaju pripreme za Evropsko prvenstvo.\nIzostanci Stojkovića, Abutovića, Milića, Rnića i Beljanskog najveći su problem selektora Cvetkovića.\n"Igraćemo svaku utakmicu na pobedu, to je sasvim normalno i tako treba da bude. Normalno, računali smo da će biti problema. Treba biti spremen i na to. Šta je tu je, idemo, spremamo se kao da smo u kompletnom sastavu", kaže selektor Jovica Cvetković.\nU petak će srpski rukometaši od 18 časova na Banjici odigrati još jednu pripremnu utakmicu, protiv Makedonije. Zatim slede dva duela sa Slovenijom i put u Split, u kojem će 12. januara igrati prvu utakmicu na Evropskom prvenstvu protiv domaćina Hrvatske.\n"Naravno, neće biti lako. Ovo je teška grupa, ali mislim da imamo kvalitet da prođemo u drugi krug. Mislim da je najpametnije da gledamo od utakmice do utakmice. Prva je Hrvatska i sada je najveći fokus na tome", kaže reprezentativac Petar Đorđić.\n(četvrtak, 04. jan 2018, 06:59)\n1 Francuskinje su šampionke Evrope\n2 Holanđanke treći tim Evrope\n3 Srpske rukometašice protiv Poljske za plasman na SP\n4 Rusija i Francuska u finalu Evropskog prvenstva\n5 Obradović posle EP: Nisam zadovoljan


Alpine i Lotus zajedno će razvijati potpuno električni sportski automobil – Danasnje\nRecenzija Toiota LandCruiser Prado Kakadu 2021: Dugoročni oproštaj\nPregled Škoda Kodiak Sportline 2022\nGrupa za zaštitu životne sredine tuži Mercedes-Benz zbog navodne klimatske neaktivnosti\nZamišljen električni Mercedes-Benz CLA naslednik\n2023 Toiota Crovn SUV curi, mogućnost za Australiju\n2023 Chevrolet Corvette od 39.500 dolara za isporuku dilera izaziva novu debatu\nHome/Automobili/Alpine i Lotus zajedno će razvijati potpuno električni sportski automobil\n0 54,669 2 minuta citanja\nMarke sportskih automobila sarađuju na sportskim automobilima bez emisije štetnih gasova, zajedno sa drugim partnerstvima u istraživanju i razvoju i automobilskom sportu.\nFrancuski i britanski stručnjaci za sportske automobile Alpine i Lotus najavili su planove da istražuju niz potencijalnih mogućnosti za saradnju i zajedničke projekte dve marke – od kojih bi jedan mogao biti potpuno električni sportski automobil.\nNajavljene u skladu sa poslovnim planom matične kompanije Groupe Renault ‘Renaulution’, ikonske marke sportskih automobila potvrdile su planove za “sprovođenje sveobuhvatne studije izvodljivosti za zajednički inženjering, dizajn i razvoj” novog potpuno električnog sportskog automobila.\nIako konkretni detalji projekta tek treba da budu potvrđeni, verovatno je da će verzija svake marke razvijenog električnog vozila (EV) biti dizajnirana tako da se postavlja iznad turbopuhalog A110 u Alpine-ovoj liniji, ali ispod višemilionske dolar Evija električni hiper automobil u Lotusovoj paleti.\nKombinujući resurse iz svake od baza brendova u Francuskoj i Velikoj Britaniji, Alpine i Lotus takođe su najavili planove da „istraže razvoj zajedničke ponude usluga kombinujući njihovu inženjersku stručnost“, sa takvom saradnjom koja se očekuje da se proširi i na moto sport, koristeći Alpine Formula 1 i trke za izdržljivost.\n“Potpisivanje ovog [memoranduma o razumevanju] sa Lotusom pokazuje vitki i pametni pristup koji primenjujemo kao deo nove strategije brenda Alpine. Obe marke imaju neverovatno nasleđe i vrlo smo uzbuđeni što započinjemo ovaj posao zajedno, od inženjeringa prilagođena rešenja za razvoj sledeće generacije EV sportskog automobila “, rekao je izvršni direktor Alpine Laurent Rossi.\n“Ponosni smo što nas je Groupe Renault odabrao u ovoj saradnji – zbog naše tehničke stručnosti i sposobnosti i dugogodišnjeg dosadašnjeg uspeha u saradnji. Naše kompanije imaju mnogo toga zajedničkog – od pionirskog pedigrea u laganim ponderima do prvenstva – pobeđujući sportske automobile koji se na putu izvode podjednako impresivno kao i u automobilskom sportu “, komentarisao je Phil Popham, izvršni direktor Lotus Cars-a.\n“To je prirodno prilagođavanje na mnogo načina, a zajednički razvoj EV sportskog automobila izuzetno je uzbudljiv za naše kompanije, naše obožavaoce i kupce širom sveta. Element zajedničkih usluga našeg sporazuma dodatno će učiniti našu inženjersku stručnost dostupnom oni koji žele da se uključe u naše inovacije “, dodao je on.\nAlpski fanovi primetiće da predstojeći EV nije prvi sportski automobil koji je francuska marka razvila kao saradnju, a jedini model brenda u modernoj eri, srednji motor A110, plod je zajedničkog razvojnog partnerstva sa Britancima kompanija za sportske automobile Caterham.\nNajavljena 2012. godine, saradnja će uskoro biti pripremljena 2014. godine, propadanjem vodeće matične kompanije Renault za oblikovanje i inženjering automobila, koja će otkupiti Caterhamov udeo u projektu, ostavljajući Alpineu da sam završi razvoj.\nS obzirom na tipično, oko pet godina razvojnog vremena potrebnog za razvoj potpuno novog sportskog automobila, ne očekujte da ćete videti plodove rada Alpine i Lotusa sa nultom emisijom sve do druge polovine decenije\nPogon pet: Najzanimljivije priče ove nedelje\nZadirkivan električni SUV Lotus Tipe 132


Terzićeva izjava o "OFK Beogradu kao filijali Zvezde" ustalasala Karaburmu: Nekima se dopada ideja - Telegraf.rs\n19/12/20 | 20:10 ≫ 20/12/20 | 08:22\n"Smatram da je svaki vid saradnje sa klubovima i institucijama, koji ne remeti interese i tradiciju OFK Beograda, neophodan da bi se klub vratio tamo gde pripada", kaže Saša Stevanović\nZahuktava se borba za OFK Beograd, klub duge i bogate tradicije koji godinama posrće, a nedavno je dostigao najnižu moguću tačku svog postojanja - isključena mu je struja.\nTračak nade postoji, a to je predstojeća Skupština (23. decembar) gde će se sukobiti mišljenja "dve struje", jedne okupljene oko Vladana Sekulića i druge koja podržava kandidaturu nekadašnjeg golmana "Romantičara" Sašu Stojanovića.\nIpak, u priču se "pravo niotkuda" uključio i čovek koji je neizbežan u svakoj priči oko OFK Beograda, Zvezdan Terzić.\nDirektor Zvezde je u nedavnom intervjuu rekao da bi OFK mogao da postane filijala šampiona Srbije što je negativno odjeknulo kod aktuelnih rukovodioca kluba sa Stare Karaburme, ali ne i kod pomenutog kandidata za novog predsednika - Saše Stojanovića.\nOn je, u objavi u grupi "Klub prijatelja OFK Beograda", rekao da se ograđuje od izjava aktuelnog rukovodstva i da OFK Beogrd ne bi smeo da odbija bilo kakvu vrstu "dobronamerne pomoći".\n- Opcija koju ja predvodim ispred bivših igrača, navijača, Kluba prijatelja i veterana se ograđuje od izjave sadašnjih čelnika i vršioca dužnosti u klubu, kao i teorija zavera koje su nas dovele do toga da nam je stadion preko 40 dana u mraku. Takođe, prvi tim se nalazi na 12. mestu tabele treće lige. Situacija je takva da ukoliko ne dođe do korenitih promena, klub će nastaviti da tone. Ja se zalažem da se bivši igrači vrate u klub - poručio je Stevanović i dodao:\n- Osim toga trenutna situacija ne dozvoljava odbijanje dobronamerne pomoći institucija i drugih klubova. Smatram da je svaki vid saradnje sa klubovima i institucijama, koji ne remeti interese i tradiciju OFK Beograda, neophodan da bi se klub vratio tamo gde pripada. U ovom trenutku najbitnije je da se sačuva mir i jedinstvo za predstojeću skupštinu. Ukoliko moja opcija bude imala većinu na skupštini u šta čvrsto veruje, izaći ću u medije i predstaviti detaljno svoju ideju kako će OFK Beograd funkcionisati u narednom periodu - zaključio je kandidat za predsednika "Romantičara".\nU tekstu koji ste imali priliku da čitate na našđem portalu nedavno, podršku pravih i vernih ljubitelja "Romantike" ima upravo Stevanović. Navijači, simpatizeri, bivši igrači i oni kojima je plavo-belo na srcu, ujedinili su se oko njegovog imena, nekadašnjeg golmana i reprezentativca Jugoslavije (tri nastupa).\nRođeni Kragujevčanin, Stevanović je jedan od retkih koji je ostavio dubok trag na Karaburmi. Za četiri godine zabeležio je 115 nastupa za "Romantičare", a potom imao i zapaženu desetogodišnju karijeru u mađarskom Đeru kojem je kao kapiten 2014. doneo šampionsku titulu posle tri decenije čekanja.\nPosle igračke karijere gradio je i bogatu funkcionersku, upravo u Đeru gde je bio sportski direktor, a na molbu ljudi okupljenih u "Klubu prijatelja OFK Beograda", nekadašnjih igrača i veterana, prihvatio je da se kandiduje na predstojećim izborima za prvog čoveka kluba.\nSkupština OFK Beograda biće održana u sredu 23.12.2020. godine u prostorijama nekadašnjeg UK ''Palilula'' danas CK ''...\nPosted by Klub prijatelja OFK Beograda on Thursday, December 17, 2020\nTrenutni predsednik OFK gde jesve propalo prica protiv Zvezde.Ugledao se na cinkarosa i Z.Pantica kad god im se ljulja fotelja nesto pocne protivSrpskog kluba i tudjmanovci srecni.Vidite ove jadne i bedne komentare zagrepcana\nVec su imali saradnju 2:6(2:0)\n20. decembar 2020 | 08:54\nMnogo volim ovaj klub, tako bih voleo da vidim pune tribine njegovog stadiona


U Austriji će biti 16 izjednačenih ekipa – Nadlanu.com\nU Austriji će biti 16 izjednačenih ekipa\nObjavljeno 2. jan 2010. / 00:00:00\nBEOGRAD, 2. januara 2009. (Beta) - Selektor rukometne reprezentacije Srbije Sead Hasanefendić izjavio je da će na Evropskom prvenstvu u Austriji biti 16 najjačih ekipa, od kojih je samo Francuska "za nijansu ili dve bolja od ostalih".\n"Trudićemo se da iz svake utakmice izađemo kao pobednici. Igraćemo kao da je svaka utakmica finale, jer će na prvenstvu svi protivnici biti veoma jaki i veoma izjednačeni", rekao je agenciji Beta Hasanefendić na okupljanju reprezentacije u Beogradu, uoči puta na pripreme u Kranjsku Goru.\nEkipa će trenirati u Kranjskoj Gori, zatim će odigrati kontrolne utakmice 6. januara sa Slovenijom i dva meča sa Francuskom, 10. januara u Tulonu i 12. januara u Marseju.\nReprezentacija Srbije vratiće se ponovo u Beograd 13. januara i pre polaska u Austriju odigraće još jednu kontrolnu utakmicu 16. januara sa Egiptom.\n"Treba da budemo spremni i hladne glave, a da u utakmice ulazimo sa najvećom željom i učinimo sve da pobedimo. Verujem da će prvenstvo biti veoma interesantno", rekao je Hasanefendić.\nPrema njegovim rečima, reprezentacija Srbije bi trebalo da ima veliku podršku sa tribina, jer je Austrija blizu i graniči se sa bivšim jugoslovenskim republikama.\n"Moramo da završimo pripreme kako smo planirali. Imaćemo malo treninga, možda to nije adekvatno, ali tako je sada u rukometu. Previše je obaveza, veliki ritam... ni druge reprezentacije neće imati više vremena", rekao je Hasanefendić.\nOn je objasnio da će sve morati da se uradi u "najkraćem roku" i da će se zato više vremena posvetiti razgovorima, analizama, internetu.\nNa pitanje zašto nema bivšeg kapitena Ratka Nikolića i iskusnog Mladena Bojinovića, Hasanefendić je odgovorio da nisu u "izvanrednoj formi".\n"Nikolić nije došao na pripreme u oktobru i nije u formi u kakvoj je bio. Došao je Rastko Stojković i odradio dosta toga. Svi igrači su tada dobili zadatak da pojačaju formu i da se nametnu u svojim klubovima", rekao je Hasanefendić.\nSelektor Srbije objasnio je da je Stojković "prvi, drugi igrač" u\npoljskom Kelceu i među vodećim strelcima u Ligi šampiona.\n"Bolji i spremniji su u reprezentaciji", rekao je Hasanefendić.\nPrema njegovim rečima, Bojinović je bio na pripremama u oktobru, ali ih nije odradio kako je znao ranije.\n"Nije se nametnuo ni u svom klubu, francuskom Monpeljeu. Nije igrao. Zato su prednost na njegovoj poziciji dobili Nenad Vučković i Petar Nenadić. Oni su se nametnuli u poslednja dva meseca, oni su spremniji", rekao je Hasanefendić.\nOn je objasnio da Nikolić i Bojinović nisu sklonjeni, već samo startuju sa drugih pozicija na Evropsko prvenstvo.\nJedan od najboljih igrača reprezentacije Srbije Momir Ilić naglasio je da je imao mnogo obaveza sa klubom, ali da je srećan što počinju pripreme.\n"Tek juče sam stigao iz Nemačke. Srećan sam što sam došao u svoju zemlju. Svi igrači su raspoloženi, veseli i mislim da je to važno za dalji rad", rekao je agenciji Beta Ilić.\nIgrač Kila priznao je da nije naročitu pažnju posvetio Novoj godini i da bi mnogo više voleo da bude razloga da se proslavi dobar rezultat na Evropskom prvenstvu.\n"O ambicijama je teško govoriti. Uvek treba da se ide korak napred, znači više od prethodnog Svetskog prvenstva kada smo bili osmi. Teško je sada reći i u kakvoj smo formi", rekao je Ilić.\nPrema njegovim rečima, najvažnije je da reprezentacija dobro odigra u Grupi B gde će se sastati sa Islandom, Danskom i Austrijom.\n"Važna je naša grupa, prva utakmica sa Islandom. Posle imamo dobar raspored, povoljniju grupu, jer se ukrštamo sa Hrvatskom, Rusijom, Norveškom ili Ukrajinom. Ne odgovaraju nam te skandinavske reprezentacije", zaključio je Ilić.\nEvropsko prvenstvo održaće se od 19. do 31. januara u Austriji, a selekcija Srbije takmičenje počinje u Lincu.


Završetak projekta prekogranične saradnje “Tisatur“ Kanjiže i Alđea – Kanizsai Újság online\nZavršetak projekta prekogranične saradnje “Tisatur“ Kanjiže i Alđea\nby Kanizsai Újság 2019-06-14\nPrivodi se kraju projekat “Tisatur – Ekoturizam i zaštita životne srednine – Veslamo u istom čamcu”, u okviru IPA programa prekogranične saradnje Mađarska-Srbija. Ukupan budžet projekta u kome je opština Kanjiža bila vodeći korisnik, a partner opština Alđe iz Mađarske je 125 hiljada evra, od čaga je svakom partneru bilo na raspolaganju polovina sredstava.\nSumiran je učinak u realizaicji projekta, u kome su Kanjižani su sredstva iskoristili za ulaganja u Porečanski centar Odreda izviđača “Kanjiža”. Predsednik kanjiške opštine Robert Fejstamer naglasio je da je lokalnoj zajednici jako važno da doprinese boljim uslovima za aktivnosti i boravak u priobalnom delu Tise, a da su u prekograničnoj saradnji našli adekvatne partnere za korišćenje sredstava iz fondova Evropske unije.\nPre nekoliko godina su nabavljeni pontoni, obnovljen je sanitarni čvor i obezbeđena neophodna oprema, a sada se otišlo korak dalje nabavkom novih kanua i kontejnera u kome će se oni čuvati u zimskom periodu. Fejstamer je konstatovao da prostor Porečanskog centra kraj Tise, najviše koriste deca prilikom boravka u letnjim kampovima i drugim aktivnostima, te da ova ulaganja doprinose mnogo većim mogućnostima za organizovanje kampova za decu i odrasle i kvalitetno provođenje vremena u prirodi kraj Tise.\nOsnovni ciljevi projekta “Tisatur” su bili edukacija mladih u duhu očuvanja prirode, promocija dela Tise između Alđea i Kanjiže, kao I pružanje podrške osobama oštećenog vida, da bi mogli da iskuse turističke atrakcije u regionu. Da bi se to postiglo organizovana su dva omladinska kampa , jedan u Kanjiži i drugi u Alđeu će biti ovog meseca. Kampovi služe promociji rečnog turizma i zaštiti životnog okruženja.\nMapa turističke rute na Tisi od Alđea do Kanjiže\nMenadžerka projekta Kristina Molnar Makai dodaje da pored kanua i kontejnera za njihovo čuvanje, nabavljena je oprema za kampovanje i za kuhinju ne samo za realizaciju projekta “Tisatur” nego i za buduća kampovanja. Pored toga u funkciju je stavljen veb sajt koji je dostupan i osoba oštećenog vida, a na obali reke Tise kod Alđea postavljene su informacione table na Brajevoj azbuci. Sačinjena je I mapa rečne rute na Tisi između Alđea i Kanjiže, takođe i flajeri, koji suže za promociju projekta “Tisatur”, ali i ukupnih turističkih potencijala na ovoj deonici reke Tise.\nImovina i oprema koja je kupljena u okviru ovog projekta je trenutno u vlasništvu lokalne samouprave Kanjiže, ali će se ona preneti na dalje korišćenje Odredu izviđača “Kanjiža”. Inače, Odred izviđača je bio uključen u realizaciju projekta “Tisatur”\nTibor Olah i Zolna Gajdoš Bajus iz Odred izviđača “Kanjiža” zadovoljni su što im je data mogućnost da za potrebe Porečanskog centra odaberu odgovarajuću opremu koju će dugoročno moći da koriste u aktivnostima Odreda, a ne samo nekoliko sezona.\n– Kanue koje smo dobili će nas poslužiti najmanje 20 godina za plovidbe Tisom, a isto tako i šatori za kampovanje. Bez podrške opštine u ovom projektu prekogranične saradnje ne bi mogli da ostvarimo jako značajna ulaganja koja nam omogućuju da podignemo kvalitet celokupnog rada u Porečanskom centru i našem odredu. Oprema koju smo dobili olakšaće nam rad na organizaciji letnjih kampova, čija sezona počinje već narednog vikenda, kada ćemo biti domaćini Smotre izviđača sa oko 150 učesnika u okviru koje će biti prvo memorijalno takmičenje “Mikloš Abel”, u čast našem dugogodišnjem entiuzijasti u izviđačkom pokretu. Od 24. do 30.juna ovde će boraviti učesnici “Vojvođanske mobe” koji dobrovoljnim radom nastavljaju uređenje prostora Starog arterskog bunara u Zimonjiću, do kraja sezone predviđeni su kampovi vatrogasaca, članova podmlatka Crvenog krsta i borilačke veštine aikido, tako da će kapaciteti Porečanskog centra biti tokom leta u potpunosti iskorišćeni – kaže Zolna Gajdoš Bajus.\nDragocena ulaganja od para EU – Tibor Olah, Zolna Gajdoš Bajus, Robert Fejstamer i Kristina Molnar Makai


Predsednica Koordinacionog centra za Kosovo Sanda Rasskovich-Ivich upozorila je da bez saglasnosti Beograda, "buduche ressenje statusa Kosova neche trajati dugo i neche doprineti stabilizaciji Srbije i regiona".\n"Naprotiv, stvoriche nove tenzije u regionu, a svaki eventualni presedan mogao bi da izazove lanccanu reakciju ne samo na Balkanu. Kada to kazzem mislim na jug Srbije, Makedoniju, Grccku, Republiku Srpsku, ressenje srpskog pitanja u Hrvatskoj...kao i na moguche refleksije ccak i u zemljama Evropske unije", navela je Sanda Rasskovich-Ivich u autorskom tekstu za sajt agencije Beta "KosovaKosovo".\nZa razliku od nje, predsednik stranke "ORA" Veton Suroi, naveo je u autorskom tekstu za isti sajt, da nezavisnost Kosova "nije pitanje zastave, himne, grba, bitke na Kosovu polju i ilirsko-dardanskog kontinuiteta". "Nije ni stvar izolacije od ostalih. Nezavisnost Kosova u 21. veku je pitanje upravljanja, bezbednosti i perspektive", ocenio je Suroi. Prema njegovoj oceni, Srbi na Kosovu ne mogu biti zassticheni bez predaje odgovornosti i ovlasschenja vechinskom albanskom narodu na Kosovu.


Vođenje vanjske politike Bosne i Hercegovine se temelji na članu V Ustava Bosne i Hercegovine i, u skladu s istim članom, u nadležnosti je Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Predsjedništvo Bosne i Hercegovine je 13. marta 2018. godine usvojilo Strategiju vanjske politike Bosne i Hercegovine 2018–2023. Navedenom Strategijom su definirani Stubovi vanjske politike Bosne i Hercegovine, među kojima su i ekonomski prosperitet, zaštita interesa državljana Bosne i Hercegovine u inostranstvu, te promocija Bosne i Hercegovine u svijetu.\nNavedenom Strategijom je definirano da aktivnosti ekonomske diplomatije Bosne i Hercegovine podrazumijevaju sinhroniziranu koordinaciju djelovanja institucija BiH, u čiju nadležnost spada izrada dokumenata kojima se promovira izvoz, privlačenje stranih investicija, razvojni potencijali postojećih sektora privrede i industrije, sa jedne strane i Ministarstva vanjskih poslova BiH i diplomatsko-konzularne mreže BiH sa druge strane.\nTakođer, Strategijom je definirano da će fokus ekonomske diplomatije biti i na organizaciji konkretnih događaja za susrete privrednika i drugih značajnih subjekata iz Bosne i Hercegovine i drugih zemalja kroz ekonomske forume, poslovne/investicijske konferencije, prezentacije za ulagače, što će potaknuti direktno povezivanje i nalaženje rješenja za izazove koji stoje na putu saradnje. Posebnu ulogu u ovom procesu trebaju imati diplomatsko-konzularna predstavništva Bosne i Hercegovine (DKP BiH). Definirana je i potreba intenziviranja saradnje s dijasporom Bosne i Hercegovine, kao i aktivnosti na kojima bi vanjska politika BiH, prije svega kroz svoju diplomatsko-konzularnu mrežu, trebalo da intenzivnije radi s ciljem promocije BiH u svijetu.\nUloga Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine i DKP BiH u kontekstu ekonomskih aktivnosti bi se u najkraćem obliku mogla svesti na sljedeća područja djelovanja: privlačenje stranih investicija u Bosnu i Hercegovinu, promocija izvoza iz Bosne i Hercegovine, promocija turizma u Bosni i Hercegovini, zaštita i zastupanje interesa bh. privrednika i kompanija u inostranstvu, praćenje međunarodnih ekonomskih kretanja i informiranje nadležnih institucija, te koordiniranje aktivnosti. Nosilac navedenih aktivnosti u MVP BiH je\nOdsjek za ekonomsku diplomatiju (OED) Sektora za bilateralne odnose MVP BiH.\nOdsjek za ekonomsku diplomatiju kontinuirano prati i analizira privredne odnose i saradnju BiH sa drugim zemljama, daje prijedloge i podstiče privredne odnose i saradnju Bosne i Hercegovine sa drugim državama. OED informira odgovarajuće državne organe i institucije o privrednim kretanjima u pojedinim zemljama i njihovim vanjskoekonomskim orijentacijama i aktivnostima, te koordinira poslove i zadatke u cilju prezentacije privrednih mogućnosti Bosne i Hercegovine u drugim zemljama.\nOdsjek za ekonomsku diplomatiju daje priloge za izradu prijedloga platformi, podsjetnika i drugih informacija potrebnih za pripremu susreta i razgovora na visokom i najvišem nivou predstavnika Bosne i Hercegovine sa predstavnicima drugih zemalja. Kroz stalnu radnu saradnju sa diplomatsko-konzularnim predstavništvima BiH, uključujući i instrukcije za njihovo postupanje, OED podstiče (koordinira) aktivnosti u cilju unapređenja ekonomskih odnosa BiH sa pojedinim zemljama. OED ostvaruje stalnu radnu saradnju sa ekonomskim odjelima stranih diplomatsko-konzularnih predstavništava akreditovanih u BiH, te obrađuje informacije o upitima za saradnju koje pojedinačni strani privredni subjekti dostavljaju DKP-ima BiH i o istima, putem nadležnih bosanskohercegovačkih institucija i asocijacija, obavještava potencijalne privredne partnere iz BiH, i obratno.\nInformacije o međunarodnim privrednim događajima u svijetu i u BiH OED dostavlja putem nadležnih bosanskohercegovačkih institucija, nevladinih organizacija i asocijacija, te DKP mreže potencijalnim privrednim partnerima BiH. OED je do sada, u skladu sa odgovarajućim odlukama Predsjedništva BiH, bio nosilac aktivnosti MVP BiH na organizaciji međunarodne investicione konferencije Sarajevo Business Forum.\nGlavni partneri Odsjeka za ekonomsku diplomatiju MVP BiH su: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, koje je između ostalog nadležno za vanjskotrgovinsku politiku i carinsko-tarifnu politiku BiH, pripremanje ugovora, sporazuma i drugih akata iz oblasti ekonomskih odnosa i trgovine sa drugim državama, poslovno okruženje, jedinstven ekonomski prostor; razvoj i promociju preduzetništva, kontrolu prometa roba i usluga koji imaju poseban režim u prometu odnosa u izvozu i uvozu, zaštitu potrošača, konkurenciju i dr. (više informacija o nadležnostima: http://www.mvteo.gov.ba/Content/Read/nadleznosti), entitetske vlade - Vlada Federacije Bosne i Hercegovine i Vlada Republike Srpske, te Vlada Brčko Distrikta BiH, kao i Agencija za unapređenje stranih investicija u BiH (FIPA), Vanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine, te entitetske privredne komore - Privredna/Gospodarska komora Federacije BiH i Privredna komora Republike Srpske, sa njihovim pojedinačnim nadležnostima.\nOdsjek za ekonomsku diplomatiju\nTel: 00 387 (0)33 281 142/ 281 291/ 281 130\nFax: 00 387 227 156\nE mail: OED@mvp.gov.ba\nSBF 2020 - PROJEKTI


Potvrđena autentičnost ostataka ruskog cara Nikolaja II - Sputnjik Srbija\n20:44 15 April 2021\n15:04 11.11.2015 (osveženo 15:29 11.11.2015) Preuzmite kraći link\nPredstavnik Istražnog komiteta Rusije Vladimir Markin pojasnio je da je prilikom poslednje ekspertize ustanovljeno da mitohondrijalni DNK odgovara uzorcima potomaka engleske kraljice Viktorije, s obzirom da je Aleksandra Fjodorovna bila njena unuka.\nPrema rečima direktora kancelarije Doma Romanovih Aleksandra Zakatova, poslednja faza analiza predviđa otvaranje grobnice imperatora Aleksandra III kako bi bili upoređeni njegovi ostaci sa moštima za koje se smatraju da pripadaju imperatoru Nikolaju II.\nCrkva je za svece proglasila sve pogubljene članove porodice Romanov, ali odbija da prizna autentičnost pronađenih posmrtnih ostataka, insistirajući da još uvek postoje određene sumnje u vezi sa njima, uprkos DNK analizama koje su sproveli ruski i međunarodni stručnjaci.\nPosmrtni ostaci Alekseja i Marije, jedinog sina i jedne od ćerki Nikolaja II, koji su 2007. godine otkopani odvojeno od skeleta ostalih članova porodice, koji su otkriveni 1991. u masovnoj grobnici, i dalje nisu sahranjeni i čuvaju se u Državnom arhivu.\nVlada Rusije je naložila da budu sprovedene nove analize na zahtev RPC kako bi Alekseja i Marije Romanov konačno bili sahranjeni.\nautentičnost, eshumacija, analiza, car Nikolaj Drugi Romanov


OKO 3.000 IZBEGLICA NA STANICI KELETI U BUDIMPEŠTI - Magločistač\nPočetna Magločistač OKO 3.000 IZBEGLICA NA STANICI KELETI U BUDIMPEŠTI\nBeta/AP (Petr David Josek)\nOKO 3.000 IZBEGLICA NA STANICI KELETI U BUDIMPEŠTI\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 02 septembra, 2015 Kategorija: Magločistač, SuboticaNema komentara\nIzmeđu 100 i 150 imigranata protestovalo je danas ispred glavne međunarodne železničke stanice Keleti, dok je mađarska policija sprečila oko 2.000 imigranata da se ukrcaju na vozove koji saobraćaju prema Austriji i Nemačkoj, izveštava reporter AFP sa lica mesta.\nOko 600 muškaraca, žena i dece, uglavnom iz Sirije, Iraka i Avganistana, sedi ispred stanice Keleti, dok je oko 1.200 imigranata usmereno ka takozvanoj „tranzitnoj zoni“.\nIstovremeno, oko 100 imigranata koji su došli iz prijavnog centra u blizini granice sa Srbijom, sedi na platformi železničke stanice odbijajući da se ukrcaju na voz koji bi trebalo da ih odvede do izbegličkog kampa u Debrecinu, drugom po veličini gradu u Mađarskoj.\nPolicija je navela u saopštenju da ta grupa „zahteva da im bude dozvoljeno da otputuju u Nemačku…, ali da je policija preduzela neophodne mere da obezbedi nesmetano odvijanje železničkog saobraćaja“.\nAP je ranije izvestio da se oko 3.000 imigranata od ranih jutarnjih časova nalazi se na glavnoj međunarodnoj železničkoj stanici u Budimpešti i da su mnogi od njih proveli noć ispred glavnog ulaza koji čuva policija.\nMađarska policija je saopštila da im grupe građana pomažu da održe red na stanici.\nPortparol mađarske vlade Zoltan Kovač je s tim u vezi rekao da Mađarska pokušava da primenjuje zakone Evropske unije, po kojima svako ko želi da putuje po Evropi treba da ima važeće putne isprave i „šengensku“ vizu.\nMađarska policija je saopštila da njeni pripadnici obavljaju svoju dužnost u skladu sa pravilima šengenskog kodeksa.\nŠvedska je saopštila da se u utorak broj zahteva za azil u toj zemlji približio rekordnoj vrednosti.\nEvropska agencija za granice Fronteks u međuvremenu upozorava kako se, uglavnom u Turskoj, pojavila trgovina falsifikovanim sirijskim pasošima, jer se zna da Sirijci u EU dobijaju pravo na azil, za razliku od migranata iz zemalja u kojima se ne ratuje.\nI MATURANTI POLICIJE NA GRANICI SA SRBIJOM\nSLEDEĆE GODINE I NIŠ PRAJD I NOVI SAD PRAJD


U Galeriji Matice srpske otvorena izložba Vojvođanske banke „Odgovorno u kulturi” | Sito&Rešeto\nNaslovna Život Kultura&Umetnost U Galeriji Matice srpske otvorena izložba Vojvođanske banke „Odgovorno u kulturi”\nOdabrana dela vojvođanskih slikara izložena po prvi put!\nIzložba slika Milana Konjovića, Miće Popovića, Nikole Graovca, Milana Kerca, Save Stojkova i drugih čuvenih slikara sa vojvođanskog podneblja, deo bogate umetničke zbirke Vojvođanske banke, otvorena je večeras u Galeriji Matice srpske u Novom Sadu.\nNa izložbi pod nazivom „Odgovorno u kulturi” prvi put je javnosti predstavljeno 40 izuzetno vrednih umetničkih dela iz druge polovine 20. veka, koja su postala deo kolekcije Vojvođanske banke planskim otkupom i kontinuiranom realizacijom umetničkih kolonija.\nIzložba će u narednih 10 dana biti otvorena i besplatna za sve posetice, nakon čega se Galerija zatvara zbog radova na rekonstrukciji fasade. Potpuna rekonstrukcija ulaza u Galeriju finansira se iz projekta saradnje Galerije Matice srpske i Vojvođanske banke.\n„Proglašenje Novog Sada za Evropsku prestonicu kulture 2021. godine je talas koji treba iskoristiti da se urade velike i važne stvari iz oblasti kulture, među kojima je i rekonstrukcija i obnova svih kulturnih institucija”, rekao je predsednik Izvršnog odbora Vojvođanske banke Marinos Vathis i istakao da je rekonstrukcija Galerije Matice srpske doprinos Vojvođanske banke tom cilju.\n„Vojvođanska banka je iskrena u nameri da pomogne ne samo srpsku muzejsku scenu, nego i nacionalnu kulturu, i veoma sam počastovan zbog saradnje sa Galerijom Matice srpske. Zahvalni smo stručnjacima Galerije koji veoma profesionalno rade na tome da se velika i značajna kolekcija srpske likovne umetnosti, koju baštini Vojvođanska banka, obradi i predstavi javnosti. Sada predstavljamo prvih 40 slika, a u naredne dve godine i ostala dela iz kolekcije. Biću veoma ponosan kada budemo sve slike predstavljali javnosti u zgradi Matice srpske sa renoviranim ulazom i liftom za lica sa invaliditetom”, istakao je Vathis.\nPrema rečima Tijane Palkovljević Bugarski, upravnice Galerije Matice srpske ova izložba je prvi rezultat saradnje Galerije i Vojvođanske banke, započete u junu ove godine. Ona je zasnovana na ideji da stručnjaci ove institucije evidentiraju, obrade i katalogiziraju bogatu kolekciju dela likovne umetnosti koja se nalaze pod krovom Banke. Ona je istakla da je ovo samo početak, a sledi konzervacija i opremanje dela u cilju izlaganja i publikovanja kolekcije.\n“Želim da se zahvalim Vojvođanskoj banci i gospodinu Vathisu, jer su pre Evropske komisije prepoznali da je Novi Sad evropska prestonice kulture i izabrali našu Galeriju za partnera na značajnom poslu zaštite kulturnog nasleđa u vlasništvu banke. Takođe, želim da se zahvalim na poverenju koje su nam ukazali ustupajući nam njihovu umetničku kolekciju za izlaganje u prostoru naše Galerije. Ovom izložbom mi smo je učinili dostupnom svim građanima, baš kao što ćemo ulaganjem sredstava ostvarenim kroz ovu saradnju u obnovu ulaznog dela i ugradnjom lifta, prostor Galerije učiniti dostupnim svima”, istakla je upravnica Galerije i dodala da su Vojvođanska banka i Galerija Matice srpske zajednički ostvarili dva važna evropska cilja – transparentnost i dostupnost kulturnog nasleđa za sve, i pokazali visok nivo odgovornosti u kulturi obe ustanove.\nVojvođanska banka je veoma posvećena društveno-odgovornim aktivnostima. Podrška kulturi pod sloganom „Odgovorno u kulturi” proizašla je iz činjenice da Banka u svom vlasništvu poseduje više od 600 radova likovne umetnosti. Reč je o obimnoj kolekciji – zbirci umetničkih radova mahom domaćih autora druge polovine XX veka, koji su se do sada nalazili na zidovima poslovnih prostora Banke, te će zahvaljujući saradnji sa Galerijom Matice srpske u naredne dve godine biti popisane, obrađene i katalogizovane. Nakon toga slike će biti dostupne i široj javnosti.\nPrethodni članakRučak za danas: Stevine lazanje\nSledeći članakRučak za danas: Rajske pihtije


Opština Bratunac donira 150.000 KM za sadnice maline\nčetvrtak, 12 februar 2015 14:12\nBratunac - Opština Bratunac izdvojiće ove godine 150.000 KM za nabavku sadnica maline koje će besplatno dodjeljivati zainteresovanim uzgajivačima ovog voća, za proširivanje ili podizanje novih plantaža.\nOd 900.000 KM kreditnog zaduženja, za koje su odbornici ove opštine prije dva dana donijeli odluku, 150.000 KM biće namijenjeno za podršku razvoju malinarstva kao najperspektivnije grane poljoprivrede u ovoj opštini, prema ocjeni stručnjaka i rukovodstva ove lokalne zajednice.\nProjekat obezbjeđenja sadnica započet je prošle jeseni kada su opština i Japanska agencija za međunarodni razvoj /JICA/ uzgajivačima nabavili i podijelili 190.000 sadnica maline.\nPo 1.200 sadnica dobilo je 160 domaćinstava, i ta aktivnost uskoro će biti nastavljena, da bi određene površine bile zasađene ovom kulturom na proljeće.\n"Opština će na proljeće, u saradnji sa Japanskom agencijom za međunarodni razvoj, obezbijediti još 220.000 sadnica maline i kupine za 183 proizvođača", rekao je načelnik za privredu ove opštine Radenko Radović.\nNa području Bratunca prošle godine je proizvedeno oko 2.000 tona maline i 500 tona kupine.\n"Cilj nam je da tu proizvodnju proširimo, i da, uz podršku resornog ministarstva, nabavkom sadnica i sistema za navodnjavanje unaprijedimo uzgoj maline", kaže Radović.\nNačelnik bratunačke opštine Nedeljko Mlađenović kaže da će opština, JICA i UNDP, te eventualni drugi zainteresovani donatori obezbijediti ulaganje oko milion KM u malinarstvo, čime će broj stabljika maline u ovoj opštini porasti na 1,5 milion.\n"To bratunačkim uzgajivačima maline treba da omogući prosječan godišnji prihod od pet miliona KM, odnosno 50 miliona KM za 10 godina, koliki ne ostvaruje nijedna privredna grana u ovoj opštini", ocijenio je Mlađenović.\nOn tvrdi da će ovim projektom za tri godine biti obuhvaćeno 1.000 domaćinstava, što će im omogućiti zaposlenost na imanjima, ali i dobre prihode, koji će tim porodicama obezbijediti sigurnu egzistenciju na seoskim posjedima.\nMlađenović kaže da je malinarstvo naisplativiji projekat na bratunačkom području, jer sa malim ulaganjima i uz podršku koju dobijaju, uzgajivači mogu proširiti plantaže koje će omogućiti ostvarivanje zavidnih prihoda tim domaćinstvima, oko 20.000 KM godišnje, i što je najvažnije, postoji sigurno tržište za plasman roda maline koja se izvozi na evropsko tržište i za kojom se potražnja godinama povećava.


Gruzija, Vašington i Moskva: nuklearna geopolitička igra pokera | Mondialisation - Centre de Recherche sur la Mondialisation\nGlobal Research 12 juillet 2008\nZapadni mediji dosad su ili ignorisali rastuće tenzije u strateškom kavkaskom regionu ili nagoveštavali, kako je i sama Kondoliza Rajs sugerisala, da je ceo sukob izazvan Moskvinom bezveznom podrškom « odbeglim » republikama Abhaziji i Južnoj Osetiji. U stvarnosti se u regionu odvija jedna sasvim drugačija šahovska igra, koja bi potencijalno mogla da bude okidač za ozbiljnu eskalaciju napetosti između Moskve i NATO.\nRusija održava mirovni kontigent u Abhaziji i Južnoj Osetiji još od krvavih sukoba 90-ih, a nedavno je poslala dodatne snage u Abhaziju, u cilju odvraćanja od onoga što se naziva planiranom gruzijskom vojnom ofanzivom. Dve strane, Gruzija i Abhazija, nalaze se u stanju suspendovanog sukoba od 1993, kada su abhazijski separatisti, uz podršku ruskih snaga, uspeli da isteraju Gruzijce iz pokrajine. Tbilisi tvrdi da ima suverenitet nad Abhazijom i Južnom Osetijom, opisujući ih kao « odbegle republike ». Gruzijske snage su se 2001. udružile sa anti-moskovskim, mudžahedinski-obučenim čečenskim vojnicima iz susedne ruske muslimanske pokrajine Čečenije, i izvele neuspeli vojni napad na Abhaziju.\nAnalizirajući kako bi mogući, nenuklearni vojni sukob između Rusije i NATO-a mogao da izgleda, vojni komentator ruske državne novinske agencije RIA Novosti, Ilja Kramnik, pobrojao je snage obe strane. Krajem 2007, gruzijske vojne snage brojale su oko 33.000 oficira i vojnika, uključujući i kopnenu vojsku od 22.000 vojnika koja obuhvata pet brigada i osam odvojenih bataljona. Ove jedinice imale su preko 200 tenkova, uključujući 40 T-55 i 165 T-72 borbenih tenkova koji se trenutno remontuju.\n„Bez obzira na motive, ko god potpiruje ovaj sukob mora da shvati da se igra s vatrom. Ovo poigravanje na ivici rata može da dovede do pravog-pravcatog rata. Gruzija bi verovatno izgubila rat u kojem bi Rusija bila na strani Abhazije, dok bi u isto vreme propale sve ruske nade da Rusija može postati jedan benigni svetski igrač, uz veliki rizik ozbiljnog poremećaja odnosa sa Evropskom Unijom i Sjedinjenim Državama. »\nBušova administracija dodaje ulje na vatru na Kavkazu. U Tbilisiju, 10. jula ove godine, Državna sekretarka SAD, Kondoliza Rajs, izjavila je za štampu: „Rusija treba da bude deo rešavanja i razrešenja problema, a ne da tom problemu još i doprinosi. To sam rekla Rusima javno. To sam im rekla i privatno. »\nU maju ove godine, abhazijski predsednik Sergej Bagapš izrazio je spremnost da sa Moskvom sklopi vojni savez poput onog između SAD i Tajvana. „Abhazija će Rusiji predložiti potpisivanje vojnog ugovora koji bi garantovao bezbednost naše republike » rekao je Bagapš. „Takođe, spremni smo da prihvatimo ruske vojne baze na našoj teritoriji u sklopu ovog ugovora. Hteo bih da podvučem da ovo ne bi bilo protivno već postojećim presedanima u međunarodnoj praksi. Na primer, ovaj bi ugovor bio sličan ugovoru između SAD i Tajvana. »\nBaš kao što Moskva odbija da prizna suverenitet Kosova, tako Vašington odbija da prizna suverenitet Abhazije. U maju, jedna visoka delegacija američkog Stejt departmenta, sastala se u Abhaziji sa lokalnim nevladinim organizacijama kao i sa samim predsednikom. U prošlosti, od Srbije do Gruzije i Ukrajine, Vašingtonove obaveštajne službe koristile su razne NGO, Nacionalnu zadužbinu za demokratiju koju finansira američki kongres, Fridom haus – koji je povezan sa CIA, i Instituciju Albert Ajnštajn, varljivo-nazvanu organizaciju koju predvodi DŽin Šarp, za upravljanje čitavim nizom operacija svrgavanja režima, nazvanim „Obojenim revolucijama ». U svim tim slučajevima, novi režim bio je pro-vašingtonski i anti-moskovski, kao što je slučaj sa Sakašvilijem u Gruziji i Viktorom Juščenkom u Ukrajini. Obe ove zemlje počele su da traže prijem u NATO nakon uspešnih „Obojenih revolucija » koje su finansirali Amerikanci.\nU svemu ovome, Vašington se definitivno igra sa potencijalno nuklearnom vatrom tako što povećava pritisak da se Gruzija i Ukrajina prime u NATO. Ministar spoljnih poslova Češke Republike Karl Švarcenberg je 8. jula potpisao ugovor koji dozvoljava američko razmeštanje specijalnih radarskih postrojenja na češkom tlu, kao deo strogo poverljive američke „raketne odbrane » koja je navodno uperena protiv nekontrolisanih iranskih raketnih pretnji. Kako je čak i bivši američki državni sekretar Henri Kisindžer nedavno primetio, kategorično odbijanje Bušove administracije da razmotri kontraponudu koju je tadašnji ruski predsednik Vladimir Putin uputio 2007, po kojoj bi se američki radar postavio u izviđačkoj bazi koju Rusija iznajmljuje od Azerbejdžana, predstavljalo je provokativnu grešku. Time je jasno stavljeno do znanja da Vašington usmerava svoju vojnu strategiju ka demontiranju Rusije kao potencijalnog suparnika. To, kao što sam već ranije pisao, predstavlja recept za mogući nuklearni rat izazvan pogrešnim proračunima. Poslednja poseta Rajsove Kavkazu i Češkoj samo je povećala tu opasnost.\nF. Vilijam Engdal (F. William Engdahl) je autor knjige „Vek rata: anglo-američka naftna politika i Novi svetski poredak », i završava knjigu, provizorno naslovljenu „Novi hladni rat: šta stoji iza američkih napora za postizanje potpune dominacije ».\nNjegov vebsajt je http://www.engdahl.oilgeopolitics.net/\nOriginalni tekst možete naći na\nTekst na srpskom jeziku možete naći na


Ilićev jubilej pred praznim tribinama - Sportske.net\nIlićev jubilej pred praznim tribinama\nKapiten fudbalskog kluba Partizan proslaviće važan jubilej na meču sa Donjim Sremom ali je poražavajuće to što su navijači divljanjem na 145. "večitom" derbiju učinili da on bude obeležen u tišini stadiona u Humskoj.\nFudbaleri Partizana od 17 časova dočekuju poslednjeplasiranu ekipu domaćeg šampionata a duel sa Donjim Sremom biće prilika da Saša Ilić uđe u "klub 300" kada su prvenstvene utakmice u pitanju.\nKapiten Partizana danas će odigrati svoj tristoti prvenstveni duel u crno-belom dresu a pre nedelju dana, Ilić je na "Marakani" odigrao ukupno 650. meč za Partizan.\nIlić je i sa takvim impozantnim brojkama daleko od lidera po broju odigranih utakmica u crno-belom dresu. Sadašnjem kapitenu crno-belih bile bi potrebne još tri-četiri sezone da dostigne rekord koji drži Momčilo Vukotić sa 791 odigranom utakmicom.\nVelika je šteta što će jubilej Saše Ilića proteći u tišini jer je stadion Partizana suspendovan zbog divljanja "Grobara" na 145. "večitom" derbiju.\nUtakmica Partizana i Donjeg Srema igra se od 17 časova.


Kao i njegov kolega Nenad Jezdić, glumac Bane Tomašević odlučio je da se odmori od gradske gužve i saobraćaja, te na selu napravi kuću i počne da se bavi poljoprivredom. Glumac Branislav Tomašević rešen je da napravi zavidno gazdinstvo u selu Semedraž kod Gornjeg Milanovca.\nGlumac Bane Tomašević , je poput njegovog kolege Nenada Jezdića odlučio je da se odmori od gradske gužve i saobraćaja, te na selu napravi kuću i počne da se bavi poljoprivredom . Glumac Branislav Tomašević rešen je da napravi zavidno gazdinstvo u selu Semedraž kod Gornjeg ...\nPoznati srpski glumac otišao na selo: Dosta mu je gradske buke i brzog života, hoće da se bavi poljoprivredom\nSrbija24 - 18.10.2019\nGlumac Bane Tomašević, je poput njegovog kolege Nenada Jezdića odlučio je da se odmori od gradske gužve i saobraćaja, te na selu napravi kuću i počne da se bavi poljoprivredom. Glumac Branislav Tomašević rešen je da napravi zavidno gazdinstvo u selu Semedraž kod Gornjeg ...


Profil kompanije – DTD Ribarstvo\nDTD Ribarstvo u svom poslovanju primenjuje koncept „Od njive do trpeze“, budući da objedinjuje sledeće delatnosti: ratarstvo, proizvodnju riblje hrane, uzgoj ribe, preradu i prodaju ribe. Zahvaljujući pomenutom konceptu, kompanija od početka do kraja ima strogo kontrolisan tok proizvodnje, tačnije strogo kontrolisan sam proces – od ulazne sirovine od finalanog proizvoda.\nLanac proizvodnje počinje poljoprivrednom proizodnjom na 4.120 ha plodnih oranica u Vojvodini – Lovćenac, Bantsko Aranđelovo, Kelebija. Druga karika je svakako Pogon za proizvodnju ekstrudirane i peletirane hrane koji je otvoren 2010. godine u Bačkom Jarku, a odakle se na tržište riblja hrana plasira pod robnom markom Riboks. Akvakultura, tradicionalna delatnost kompanije od dana njenog osnivanja, se odvija na proizvodnoj vodenoj površini od 690 ha jezera, na dve lokacije u Vojvodini – Jazovo i Srpski Miletić. Kako bi na najbolji način uredili ribu, kompanija je 2011. godine otvorila Fabriku za preradu ribe, odakle se proizvodi na tržište plasiraju pod robnom markom Ribella. Poslednja karika u lancu je maloprodajna mreža koju trenutno čini 16 specijalizovanih prodavnica – ribarnica.


Predsednik Sindikata lekara i farmaceuta: Političari i javne ličnosti neozbiljni po pitanju korone - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Predsednik Sindikata lekara i farmaceuta: Političari i javne ličnosti neozbiljni po pitanju korone\n0Piše: FoNet 23. oktobra 2020. 12.59 Izmenjeno: 15.08\nPrema Panićevoj oceni, Srbija je u odnosu na ostatak Evrope i svet, po broju obolelih, donedavno bila „sjajna“, ako je njihov broj objavljivan „kako treba“.\nPlaši se, ipak, da će morati da budu uvedene drastičnije mere, ali se nada da Vlada i Krizni štab neće predlagati „zaključavanje ljudi“, već da će mere podrazumevati zabranu putovanja između gradova, „ili nešto drugo, ali svakako ne drastično“ kao prvog puta.\nPanić je naglasio da većina građana i „dobar deo“ doktora ne razume da epidemija zapravo proverava organizovanost društva, koliko su građani edukovani i koliko je poverenje u vlast, koja bi trebalo da organizuje život „kako treba“.\nOn smatra da novi talas epidemije može da prođe kao u prethodnom periodu, „bez velikih stvari“, ali upozorava da može da bude „i katastrofa, kao u Italiji i Francuskoj“.\nDobra stavka u jesenjoj eskalaciji epidemije je to što „kliničke slike nisu tako teške kao što su bile proletos i letos“, istakao je Panić.\nPrema njegovom mišljenju, vlast je trebalo ranije da reaguje po pitanju ulaska i izlaska iz Srbije, dok veliki problem predstavlja i „količina prvenstveno PCR testova i njihov kvalitet“.\nPrethodni karantin, kako je ukazao, izazvao je „kolektivnu psihozu, odnosno značajnu nervozu“ kod građana i zato veliki broj njih reaguje „na svako pominjanje vanrednog stanja i pomisli na karantin“.\nOn je predočio i da je „dosta“ medicinskog osoblja obolelo i da je pitanje koliko su uspeli da se oporave.\n„Bez obzira što političari pričaju da su im plate povećane i da je ogroman broj zdravstvenih radnika naknadno zaposlen, na terenu nema te situacije“, napomenuo je Panić.\nUpitan da li najave karantina koje se sporadično pojavljuju u medijima služe za zastrašivanje građana, on je odgovorio potvrdno, ali je primetio da trenutno više izazivaju revolt građana.\n„Da je Krizni štab od početka razmišljao da će epidemija trajati i da će eskalacija u toku ove zime biti najjača, trebalo je da razmišlja i o poverenju građana“, objasnio je Panić.\nBez obzira na to koliko se građana uplaši, „dobar deo“ njih bude revoltiran, precizirao je on i uočio da se iz Kriznog štaba i dalje čuju disonantni tonovi.\nOn se pozvao i na upozorenja SLFS da će epidemija „ogoliti stanje“ u zdravstvu i konstatovao da se sada vidi koliko se predsednik Srbije Aleksandar Vučić i Vlada trude da prikažu da se „nešto“ ulaže u zdravstvo.\n„U zdravstvu se uglavnom prave ili renoviraju zgrade, ili neko pere pare i prikazuje da se nešto radi. Bilo je osnovno da se prvo zaposle svi lekari koji se nalaze u evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ)“, rekao je Panić.\nOn je precizirao da je, pre epidemije, u evidenciji NSZ bilo „oko 2.600 lekara, a sad ih je 2.300, dakle nisu imali odakle da zaposle te hiljade o kojima ministar priča“.\nPanić je ukazao da su na početku pandemije uslovi rada lekara i medicinskog osoblja bili „jako loši“ po pitanju zaštitne opreme, što se sada „popravilo“, ali zaposleni u zdravstvu imaju sumnje koliko će potrajati oprema.\n„Pogrešno je nabavljati respiratore u stotinama, kriti da nema zaštitne opreme i pogrešno je to što predsednik nekoliko puta ponavlja da su lekari dobiili dva povećanja plata tokom ove godine, jer je poslednje povećanje bilo početkom novembra prošle godine“, izjavio je Panić.\nOn je skrenuo pažnju i na to da su „svi zdravstveni radnici“ poslati u ispomoć na osnovu usmenih instrukcija, bez zvaničnih rešenja, da često nisu testirani nakon kontakta sa rizičnim pacijentima, i da su neki morali svojim novcem da iznajmljuju stanove kako bi se izolovali od svojih porodica.\n„Bilo je velikih problema sa onima koji su bili na prvoj liniji, i koji su morali u samoizolaciju ili su oboleli, jer su najčešće ostajali uskraćeni i za zdravlje i za novac. Plašim se da se sa ovim ministrom i sa ovakvim ministarstvom sigurno neće ništa promeniti u zdravstvu“, zaključio je Panić.\njavne licnosti, Korona virus, političari, predsednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije, Rade Panić


Reagovanje - Constitutional Court\nUstavni sud sa zabrinutošću prati preteći javni diskurs koji poslednjih dana vode predsednik i vršilac dužnosti premijera, ali i drugi nosioci institucionalnih i političkih funkcija, koji na taj način što se međusobno optužuju za vršenje pritiska na Ustavni sud, pokušavaju da utiču, odnosno prejudiciraju donošenje odluke Ustavnog suda po pitanju predsednikovog dekreta o imenovanju mandatara za formiranje nove vlade.\nUstavni sud oštro osuđuje ovo mešanje u svoju institucionalnu nezavisnost, kao i pokušaj političkih i institucionalnih aktera da uključe Ustavni sud u svakodnevne političke rasprave.\nUstavni sud podjednako oštro osuđuje i glasine o pojedinim sudijama, kao osobama koje imaju individualna ovlašćenja, odnosno odgovornosti za donošenje odluke u ovom predmetu.\nUstavni sud podseća na to da on deluje kao celina, na osnovu ustavnih i zakonskih odredbi kojima je uređeno njegovo odlučivanje.\nUstavni sud uverava javnost da neće podleći takvim pritiscima i pretnjama i da mu nije potrebna politička ili javna zaštita ni od koga, zato što mu Ustav i zakon pružaju sve potrebne garancije za nezavisno i nepristrasno postupanje.\nNaposletku, Ustavni sud poziva sve strane u postupku da se suzdrže od komentara i radnji koje imaju za cilj uticanje, odnosno prejudiciranje donošenja odluke Ustavnog suda, u ovom ili bilo kom drugom slučaju.


Dom za invalidna lica u Doljevcu u novom ruhu – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti Dom za invalidna lica u Doljevcu u novom ruhu\nDom za invalidna lica u Doljevcu u novom ruhu\nDom za stara i invalidna lica u Doljevcu ove jeseni može se pohvaliti novim ambijentom. Naime, posle popločavanja staza u dvorištu, čime su obezbedjeni uslovi za bolje kretanje korisnika Doma, sada se uredjuju i unutrašnje prostorije. Inače, doljevački dom ima ukupno 26 korisničkih soba, kao i kancelarije uprave i pomoćne prostorije. Sve se one kreče i uredjuju kako bi korisnicima bili obezbedjeni odlični uslovi za boravak.\nTakodje, kako za naš radio kaže Dejan Radovanović direktor ove ustanove, saniran je i problem koji su prošle godine imali sa starim, dotrajalim kotlom za grejanje, koji je imao havariju u sred grejne sezone.\nMinistarstvo rada i socijalne politike odobrilo je sredstva za kupovinu novog kotla, koji je ovih dana montiran i atestiran, što će omogućiti adekvatno zagrevanje prostorija, ali i uštedu energije.


Specijalista online prodaje - Kampster\nŽeliš da otvoriš onlajn prodavnicu ili da se baviš onlajn prodajom? Svestan si da je to zanimanje koje može doneti veliku zaradu, ali ne znaš odakle da počneš?\nOvaj program će ti pokazati ne samo kako da otvoriš i upravljaš online prodavnicom već i kako da odrediš koje proizvode da nudiš, kako da organizuješ prodaju, kao i kako da marketing usmeriš ka pravoj ciljnoj grupi, čime ćeš za kraće vreme ostvariti bolje rezultate.\nNapravili smo za tebe program prekvalifikacije da ovladaš potrebnim veštinama i uđeš u statistiku uspešne prodaje.\ndo 151.000 rsd\nNa kursu Analiza tržišta naučite da analizirate okruženje, tržište, konkurenciju, ali i sve one unutrašnje karakteristike svoje kompanije, kao biste sistematično upravljali razvojem i bili za korak ispred drugih. Upoznajte se sa marketinško-strategijskim tehnikama koje će vam pomoći da procenite mesto vaše kompanije na tržištu, ali i svoju vlastitu poziciju i plan budućeg razvoja.\nNa kursu Analiza tržišta savladaćete tehnike koje će vam omogućiti da usmerite razvoj svoje kompanije u pravcu koji želite ili pak svoj lični razvoj, pošto su date tehnike multifunkcionalne i takođe vam mogu pomoći u analizi vlastitih ciljeva.\nAnaliza mikro i makro okruženja\nVršenje situacione analize\nUpotreba SWOT analize u cilju pozicioniranja i planskog vođenja poslovanja\nUpotreba SWOT analize u cilju pozicioniranja sebe i pravljenja plana razvoja vlastite karijere\nPravljenje plana kako da se iskoriste talenti i nedostaci pretvore u prednosti u cilju napretka u karijeri ili povećanja konkurentnosti


13.06.2022 / 15:56 Ekonomija - Sarajevo\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac organizovao je danas u Sarajevu sastanak Koordinacionog tijela ...\n... na kojem su prezentovani izvještaji o dosadašnjem radu i planirane aktivnosti Ekspertskog i Pravnog tima u sprječavanju izgradnje odlagališta za radioaktivni otpad i istrošeno nuklearno gorivo na Trgovskoj gori.\n''Ohrabrio nas je tromjesečni plan Ekspertskog tima sa jasno definisanim i razgrađenim aktivnostima. To je dokaz da su domaći eksperti ozbiljno pristupili svom zadatku, te da će i dalje biti potpuno mobilni kako bi u konačnici imali adekvatne rezultate neophodnih istraživanja i stručnih analiza'', poručio je ministar Košarac.\n''Nacrt strategije će biti dostavljen resornim entitetskim ministarstvima na mišljenje, nakon čega ćemo ovaj dokument, zajedno sa izvještajima Pravnog i Ekspertskog tima, do kraja mjeseca uputiti Savjetu ministara BiH na usvajanje'', naveo je ministar Košarac.\n''Važno nam je da nismo u zastoju, te da na adekvatan način pratimo i reagujemo na aktivnosti koje provodi Hrvatska. Zahvalan sam na angažmanu nadležnih institucija i tijela na svim nivoima vlasti u BiH na rješavanju ovog pitanja. Naš prioritet je zaštita zdravlja naših građana i očuvanje životne sredine. Od toga nećemo odustati'', poručio je ministar Košarac.


- Tokom meseca jula Institut za javno zdravlje je u laboratoriju Eurofinis/LifeCodexx iz Ebzburga u Nemačkoj poslao prvu pošiljku od 1.958 uzoraka za čije testiranje je plaćeno oko 107.000 evra. Druga pošiljka je usledila u septembru kada je upućen kontingent od 1.118 uzoraka, što je Institut koštalo još 61.500 evra. Konačno ovog meseca je u Nemačkoj poslat i treći kontingent od 1.280 uzoraka za koji Institut očekuje fakturu od još 70.000 evra. U ponudi ove nemačke laboratorije se navodi da cena pojedinačnog testa na virus korona iznosi 55 evra koja, osim samog testiranja, obuhvata i obradu podataka, te slanje izveštaja Institutu. Na ovu cenu treba još dodati i troškove transporta uzoraka do laboratorije Eurofinis - saopštava Dejan Milovac, iz Istraživačkog centra.\nIstraživači ukazuju da podaci pokazuju da se Institut za javno zdravlje dva puta obraćao Ministarstvu zdravlja kako bi im se povećali kapaciteti za testiranje na virus korona. Prvi put je upućen dopis početkom jula kada je tražena nabavka opreme koja bi povećala kapacitete Instituta za 20 do 30 odsto.\n- Nakon toga, Vlada je odobrila nabavku opreme za testiranje i pripremu uzoraka, vrednu oko 97.000 evra. Ipak, Institut je tender za ovu nabavku sproveo tek mesec i po dana kasnije, dok je ugovor sa podgoričkom kompanijom "Farmalab" potpisan 10. septembra. Tom prilikom je nabavljen PCR aparat marke Thermo Fisher i automatizovani robotizovani sistem za pripremu PCR reakcione smeše koji su neophodni za pripremu uzoraka i samo testiranje - ukazuje Milovac. - Drugi put se Institut obratio za pomoć krajem septembra tražeći još 350.000 evra za proširenje svojih kapaciteta. Međutim, prema podacima Uprave za javne nabavke, ovaj tender još nije raspisan. U međuvremenu, Institut je, umesto povećanja sopstvenih kapaciteta, potrošio 240.000 evra na testiranje uzoraka u inostranstvo.\nU KLUPU SAMO SA MASKOM: Ministarstvo prosvete najavilo za danas otvaranje škola u Nikšiću, Pljevljima i Budvi\n26. 10. 2020. u 06:09\nEpidemiološkinja i predsednica Sindikata doktora medicine Milena Popović Samardžić u izjavi za Istraživački centar MANS-a ističe da su Vlada Crne Gore i Nacionalno koordinaciono telo na vreme morali uzeti u razmatranje unapređenje infrastrukture za testiranje.\n- Od samog početka pandemije, odnosno epidemije u Crnoj Gori, mi smo u više navrata upozoravali da je potrebno nešto preduzeti povodom kadrovske politike, i povodom infrastrukturnih i svih drugih kapaciteta u PCR dijagnostici u Institutu za javno zdravlje. Nagovestili smo više puta da tamo postoji osam mikrobiologa, da cela PCR dijagnostika veći deo vremena počiva na tri osobe, a od septembra na samo dve visokokvalifikovane osobe, a ako govorimo i o tehničarima - taj broj ne prelazi 10 osoba koje su zaposlene na virusologiji - navela je predsednica sindikata Popović Samaradžić.\nIMALI smo jedan sastanak sa Milutinom Simovićem, predsednikom NKT-a, kada smo mu ukazali na značaj nabavke novih PCR uređaja. On nas je obavestio da na Poljoprivrednom fakultetu postoji jedan PCR uređaj i potencijalno na Medicinskom fakultetu. U razgovoru sa direktorom Instituta Bobanom Mugošom, istakla sam značaj da ti PCR uređaji što pre počnu sa radom, i da se tehnički edukuju mikrobiolozi i zaposleni na Institutu - kazala je Samardžićeva, koja o isplativosti strategije da umesto blagovremene nabavke opreme, Institut troši budžetska sredstva na testiranje u inostranstvu, smatra da je neodgovorna i neodrživa odluka.\ntestovi za korona virus korona u Crnoj Gori testiranje na korona virus korona virus u Crnoj Gori


Akcija JA VOLIM DOMAĆI FILM zabeležila veliki uspeh! - Film - Region - Vesti - Svet Plus\n13:29 8. AVG 2017.\nAkcija „Ja volim domaći film“, opravdala je svoj naziv jer je u dva bioskopa, beogradskom Roda Cineplex i novosadskom Arena Cineplex svoju ljubav prema domaćem filmu potvrdilo više hiljada gledalaca. U punim salama, po ceni ulaznice od samo sto dinara, gledaoci u ova dva bioskopa, u dva grada, bili su u prilici da na bis pogledaju domaća ostvarenja: Biser Bojane, Kozje uši, Zona Zamfirova 2, Pored mene, Jesen samuraja, Igla ispod praga, Dnevnik mašinovođe, Na mlečnom putu, Santa Maria della Salute i Vojna akademija 3 – Novi početak.\nAkcija je sa uspehom sprovedena i u čak sedam gradova Srbije – Smederevu, Požarevcu, Sremskoj Mitrovici, Aleksincu, Zrenjaninu, Pančevu i Lazarevcu, putem mreže Mobil 3D Cinema. „Na ovaj način pripremili smo se za sezonu novih domaćih naslova koji obećavaju. Fantastična posećenost ove akcije samo je još jedan dokaz da se publika vratila u bioskope i da je domaći film jedna od najgledanijih kategorija kod nas“, izjavio je Zoran Cvetanović, vlasnik distrubuterske kuće „Art Vista“ koja je sprovela ovu uspešnu akciju.\nJa volim domaci filmAkcijaArt VistaFilmoviBioskop\nFilmovi koje možete pogledati na ..\n17. decembar 2019.. 11:18


Blair: Proturaketni štit neće podijeliti Evropu - Klix.ba\nBlair: Proturaketni štit neće podijeliti Evropu\n6.6.2007. u 11:45\nBritanski premijer Tony Blair izjavio je u intervjuu za Guardian da je siguran da pitanje američkog proturaketnog štita, kojem se protivi Rusija, "neće podijeliti Evropu".\nKremlj ne bi trebao da se osjeća ugroženim zbog američkih prijedloga jer su oni pokrenuti otvoreno i na transparentan način, ocijenio je Blair, koji je govorio u srijedu uoči otvaranja samita G8 u Heiligendammu, na sjeveroistoku Njemačke.\n"Svi želimo dobre odnose s Rusijom", izjavio je Blair. "To je vrlo značajna zemlja. Ljudi žele Rusiju koja gleda ka zapadu i koristi svoju vlast da bi utjecala na stvari da se kreću u dobrom smjeru".\n"Najbolji odnosi su odnosi koji su utemeljeni na podijeljenim vrijednostima, ali mnogi ljudi u Evropi su zabrinuti onim što se dešava u Rusiji. Jedna stvar u koju sam siguran to je da ta stvar neće podijeliti Evropu", dodao je šef britanske vlade.\nSastanak grupe G 8, koji bi trebao biti usmjeren na borbu protiv klimatskog zagrijavanja i pomoći u razvoju Afrike, mogao bi biti u sjeni većih tenzija između Rusije i SAD-a.\nPredsjednik Putin je zaprijetio da će usmjeriti nove rakete prema Evropi ukoliko SAD rasporedi svoj proturaketni štit, kao što je to bio slučaj tokom "hladnog rata".\nKao odgovor, američki predsjednik George W.Bush je predložio u utorak Rusiji da surađuje na projektu proturaketnog štita, ali je potom oštro kritikovao povrede demokratije pod Vladimirom Putinom.\nSAD namjerava postaviti radar i rakete presretače u Republici Češkoj i Poljskoj, bivšoj zoni sovjetske dominacije.\nOne tvrde da je poširenje proturaketnog štita, već postavljeno u SAD-u, Grenlandu i Velikoj Britaniji, "čisto odbrambenog" karaktera i cilja da presretne letilice koje dolaze iz zemalja poput Irana. Međutim, Moskva u tome vidi opasnost po Rusiju.


Nemačka pomoć ekonomskom osnaživanju - plastenici i obuke za socijalno ugrožene porodice - LUČANI INFO | Najnovije vesti\nNa događaju su govorli predstavnici organizacije Arbiter–Samariter–Bund (ASB) i Opštine Lučani koji su informisali prisutne o samom projektu i vrstama pomoći koja će korisnicima biti dodeljena u narednom periodu.\nASB će u okviru projekta podeliti preko 80 ekonomskih grantova u vidu plastenika, sistema kap po kap i prateće opreme socijalno ugroženom stanovništvu u Kruševcu, Beloj Palanci, Lučanima i Čoki.\nUkupno 20 korisnika sa teritorije Opštine Lučani i po 20 korisnika sa teritorija ostalih opština, potpisaće ugovore o donaciji plasteničkih jedinica od ASB-a, koji će biti realizovani do kraja tekuće godine.\nNakon potpisivanja ugovora, a uporedo sa podelom grantova, svim korisnicima će biti održane i terneske obuke “Osnove plasteničke proizvodnje”, gde će se na praktičan način upoznati sa plasteničkom proizvodnjom, potencijalnim rizicima i problemima sa kojima se proizvođači mogu susresti, koracima ka uspešnoj i profitabilnoj proizvodnji dobara.\nU aprilu mesecu ove godine, potpisani su sporazumi o saradnji između ASB-a i partnerskih opština, kojima će korisnici projekta pored plastenika i prateće opreme u narednom periodu dobiti i besplatnu obuku za proizvodnju određenih kulturnih dobara. ASB i Nemačko Ministarstvo spoljnih poslova godinama sarađuju sa lokalnim samoupravama u Srbiji, gde pomožu socijalno ugroženim porodicama i marginalnim grupama, a samo za ovaj projekat izdvojeno je oko 187,000 eura, što je duplo više nego prošle godine kada je ista akcija realizovana u Srbiji.\nProjekat finansira Nemačko Ministarstvo spoljnih poslova, a implementira ASB uz pordšku lokalnih samouprava. Cilj projekta jeste da doprinese socio-ekonomskoj inkluziji veoma ugroženih porodica I pojedinaca u Srbiji i da stvori bolje uslove za njihov život i zaposlenje.


Katolički sveštenik priznao da je zlostavljao više od 100 dečaka\nKatolički sveštenik priznao da je zlostavljao više od 100 dečaka\nJedan katolički sveštenik je tokom terapije priznao šokantne detalje koje je krio godinama: zlostavljao je više od 100 dečaka, uključujući petogodišnjeg brata, imao je odnose sa muškim prostitutkama i posećivao je gej striptiz klubove.\nPriznanja velečasnog Rubena Martinesa uvrštena su među bezmalo 2.000 stranica juče otpečaćenih tajnih dokumenata o sveštenicima, kaluđerima i časnim sestrama koji su optuženi za zlostavljanje dece dok su radili u Los Anđelesu.\nTi dokumenti, koji su objavljeni u okviru uslova iz jednog vansudskog sporazuma, vrednog 660 miliona, koji je postignut 2007, predstavljaju prvi uvid u ono što se u verskim krugovima znalo o ljudima koji su postavljeni da rade u rimokatličkim školama i parohijama u oblasti Los Anđelesa.\nDokumenti pokrivaju pet različitih verskih redova iz kojih potiče 10 sveštenika ili kaluđera i dve časne sestre protiv kojih su podnete tužbe zbog zlostavljanja dece. Oni su u periodu od 50-ih do 80-ih godina, navodno, zlostavljali 21 žrtvu.\nMartinesov dokument, koji ima više od 500 stranica, jedan je od najsadržajnijih i u njemu je prikazana strašna slika o čoveku koji je bio problematično dete i postao sveštenik da bi zadovoljilo autoritarnog oca.\nKatolička crkva se nagodila sa osam Martinesovih žrtava 2007, ali nije imala mnogo dokumentacije o njemu. Međutim u beleškama sa terapija i psihijatrijskih procena postoji obilje detalja, pa se tako vidi kako je crkva potrošila desetine hiljada dolara pokušavjući da ga izleči od pedofilije, navodi AP.\nU psihijatrijskom izveštaju iz 1993. Martines je priznao da je počeo sa zlostavljanjem dece 1970. kada je počeo da se igra „jahanja“ sa dečacima koje je držao u krilu.\nMartines u dokumentima kaže da je prestao sa „direktnim seksualnim kontaktom“ sa dečacima 1982. kada se jedna majka požalila, a sa dodirivanjem dečaka – posle žalbe podnete protiv njega 1986. godine.\nNije jasno da li je njegov verski red znao za žalbe, ali je Martines negde u vreme prve žalbe počeo svake nedelje da ide na terapije kod psihijatra. U program za lečenje ljudi sa seksualnim poremećajima ušao je posle druge žalbe 1986.\nGodine 1991. lečio se pet meseci u bolnici spcijalizovanoj za sveštenike sa problemima u Novom Meksiku. Posle toga je premešten u parohiju u malom mestu Vestmorland u Kaliforniji, gde je imao običaj da se vozi čak do San Dijega da bi posećivao muške prostitutke.\nDve godine kasnije je sklonjen iz parohije, ušao je u program seksualnih prestupnika i posle toga se do kraja karijere bavio samo administrativnim poslovima. On danas ima 72 godine i njegova poslednja poznata adresa je u Oklendu, u Kaliforniji.


Policija ove godine dobija nove uniforme – Banjaluka24\nPolicija ove godine dobija nove uniforme\nPolicija Republike Srpske dobiće ove godine nove uniforme.\nTako je bar nedavno najavio ministar unutrašnjih poslova Dragan Lukač. Posljednji put uniforme su za policiju nabavljene su tenderom 2017 godine a policajcima su stigle tek u martu 2018 godine.\nTenderom iz 2017. godine uniforme su nabavljene od sarajevsko visočke kompanije KM Trade a tada su domaći proizvođači upozoravali da je tender napisan tako da pogoduje toj kompaniji koja se jedina na kraju i javila na javni poziv.\nUniforme su plaćene 7,3 miliona maraka.\n– Obavještavamo Vas da je Pravilnikom o uniformi policijskih službenika rok važenja uniforme tri godine, te da je imajući u vidu da su sadašnje uniforme policijskih službenika nabavljene 2017. godine, istima istekao rok. U tom smislu planirana je nabavka novih uniformi koja će biti izvršena u skladu sa pozitivnim zakonskim aktima i Pravilnikom o uniformi, pojasnili su iz Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske.\nU opoziciji podsjećaju na prethodni tender kada kompanije iz Republike Srpske nisu mogle da ispune uslove tendera. Napominju da se o tome sada mora voditi računa.\nU tenderu iz 2017. godine bilo je naglašeno da uniforme moraju da budu američkog brenda 5-11 a slučajno ili ne jedini zastupnik tog brenda za Bosnu i Hercegovinu tada je bila upravo firma KM Trade iz Visokog.\nSlične teme: PolicijaUniforme\nSlučaj Krunić: Crveni auto dokazivali crno-bijelim snimcima


Smanjeni obim jesenje setve biće nadoknađen na proleće - Bizlife.rs\nSmanjeni obim jesenje setve biće nadoknađen na proleće\n21:02 Loznica, 05/12/2011\nU Podrinju je zbog isušenog zemljišta ove jeseni zasejano manje površina u odnosu na plan ali će to biti nadoknađeno na proleće kada će od raspoloživog zemljišta najvise biti izdvojeno za kukuruz, soju, lucerku i druge vrste krmnog bilja.\nRukovodilac sektora za ratarstvo u Zavodu za poljoprivredu u Loznici Milenko Ðurić je rekao danas za Tanjug da je na području njihovog delovanja, a to su teritorije grada Loznice i opština Krupanj, Ljubovija i Mali Zvornik, u novembru palo od 28 do 35 litara kiše po metru kvadratnom (m2).\nÐurić je objasnio da je u poslednjim danima prošlog meseca visina vodenog taloga bila u rasponu od 10 do 15 litara po jedinici mere što je omogućilo da se na dovoljno nakvašenim parcelama, bez većeg narušavanja strukture zemljista, nastavi jesenje oranje.\nPoljoprivrednim proizvođačima se preporučuje da pre oranja, u skladu sa analizom zemljišta i savetima stručnjaka, po njivama rasture odgovarajuću količinu kompleksnog mineralnog đubriva sa većim sadržajem fosfora i kalijuma, ukazao je Ðurić.\nÐurić je podsetio da je u tom delu Podrinja, od planiranih 5.720 hektara (ha), zasejano 3.215 ha, a na smanjenje obima u odnosu na predviđeni odlučujući uticaj je imala dugotrajna suša zbog koje je bila otežana ili potpuno onemogućena obrada zemljišta. Zbog dugotrajne suše, ove jeseni lucerkom i ostalim krmnim biljem u tom delu Podrinja od predviđenih 600 zasejano je 50 hektara, a zasnivanje njihove proizvodnje iziskuje značajna ulaganja što bez navodnjavanja predstavlja veliki poslovni rizik, rekao je Ðurić.


UNS na Kosovu: Objaviti imena kandidata za direktora kanala Radio-televizije Kosova na srpskom jeziku GracanicaOnline.Info\n19. septembra 2016. 1 min read\nUdruženje novinara Srbije na Kosovu, na osnovu Zakona o dostupnosti informacija, traži od Upravnog odbora Radio televizije Kosova da objavi spisak kandidata za direktora drugog programa Radio televizije Kosova (RTK2) i njihove kvalifikacije.\nUNS na Kosovu od Upravnog odbora traži da objavi i listu kandidata za članove Radne grupe pre nego što ona sačini uži izbor i Bordu RTK2 preda imena kandidata za direktora televizijskog kanala na srpskom jeziku (RTK2).\nUNS na Kosovu podseća da je zbog netransparentnog procesa u nekoliko slučajeva grubo prekršen zakon o RTK. Poslednji put, Inspekcija rada poništila je izbor direktora RTK2 nakon upozorenja UNS-a na Kosovu, zbog čega je raspisan novi konkurs.\nUNS na Kosovu nastaviće kao i do sada da prati ovaj proces i da ukazuje na njegove eventualne nedostatke.\nNext Oproštajni sastanak Kadrija Veseljija i odlazećeg šefa misije OEBS-a\n19. oktobra 2021., 11:39


Uroš Popović je govorio na „ICC Young Arbitrators“ Forumu u Solunu - Bojović Drašković Popović & Partners\nUroš Popović je govorio na „ICC Young Arbitrators“ Forumu u Solunu\nPartner Uroš Popović je učestvovao u panel diskusiji na „ICC Young Arbitrators (ICC YAF)“ Forumu, 22. novembra 2019. godine. Tema diskusije je bila: „U korak s vremenom: Arbitraža u tehnološkom dobu“.\n„Biti deo ovako divne konferencije i diskutovati o ovako važnim temama je uvek zadovoljstvo“, rekao je Uroš. „Poslovna arbitraža postaje sve više ispreplitana sa novim tehnologijama i ovaj forum je bio odlično mesto za razmenu mišljenja i iskustava sa međunarodnim stručnjacima“.\nKonferencija se sastojala iz 2 dela u kojima je diskutovano o zaštiti podataka o ličnosti u arbitraži, bezbednosti i poverljivosti, izazovima arbitara, arbitrabilnosti sporova, privremenim merama donetim od strane sudova i drugim bitnim temama.\nDogađaj je organizovan od strane advokatske kancelarije Dimitrov, Petrov & Co, članice SELA mreže, zatim francuske advokatske kancelarije Leboulanger & Associés, ICC HQ Paris, ICC Bulgaria i ICC Greece.


“Topli dinar”: Velika akcija PerSu marketa, kupovinu ogreva za 100 porodica · gradski.online\n“Topli dinar”: Velika akcija PerSu marketa, kupovinu ogreva za 100 porodica\nU ponedeljak, 1. oktobra, počinje velika humanitarna akcija PerSu marketa, pod nazivom „Topli dinar“. Od 1. do 31. oktobra, od svakog računa ostvarenog u PerSu marketima izdvojiće se po 1 dinar, da bi se od sakupljenog novca, u vrednosti preko milion i po dinara, kupio ogrev za 100 porodica kojima je naša pomoć potrebna.\nHumanitarnu akciju „Topli dinar“ organizujemo četvrtu godinu zaredom. Do sada smo zajedno ugrejali 300 domova. Verujemo da ćemo uz pomoć naših potrošača ove godine obezbediti ogrevom još 100 porodica.\nTaj broj može biti veći, ukoliko se više sugrađana odazove našem pozivu i da svoj doprinos. Što se više računa ostvari u PerSu marketima tokom oktobra meseca, više porodica iz našeg komšiluka će biti obezbeđeno ogrevom za celu zimu. – poručuju iz PerSu marketa.\nCilj akcije je da se pomogne i dodatno doprinese zajednici, kroz direktnu i transparentnu pomoć najugroženijima. Po završetku akcije, kad se sakupe sredstva, sledi nabavka ogreva i uručenje porodicama, već u prvoj nedelji novembra, kako bi spremno dočekali predstojeću zimu.\nPrethodnoTužna istina: Srbija zatrpana leševima životinja, mučno i u našoj sredini\nSledeće“Mazda” puna kokaina: Austrijanci “pali” na Horgošu, drogu krili u kućištu filtera za vazduh


Iranski ambasador u UN: Završili smo osvetu za ubistvo generala – ProSrpski Portal\nIranski ambasador u UN: Završili smo osvetu za ubistvo generala\nTaht-Ravanči je naveo da je operacija bila “precizna i mete su bile vojne, tako da nije bilo kolateralne štete za civile i njihovu imovinu u tom području”\nIran je završio svoju osvetu za ubistvo generala Kasema Solejmanija i neće preduzimati nove vojne akcije ako ne bude bilo američke agresije, rekao je ambasador Irana pri Ujedinjenim nacijama, Madžid Taht-Ravanči.\nU pismu Savjetu bezbjednosti UN, Madžid Taht-Ravanči je napisao da Teheran “ne traži eskalaciju sukoba ili rat” nakon što je to iskoristio pravo na samoodbranu, preduzimajući “odmjeren i odgovarajući” vojni odgovor, koji je ciljao na američku vazdušnu bazu u Iraku, prenosi Rojters.\nTaht-Ravanči je napisao da je operacija bila “precizna i mete su bile vojne, tako da nije bilo kolateralne štete za civile i njihovu imovinu u tom području”.\n“Naša akcija je bila proporcionalna ubistvu Kasema Solejmanija. Naša akcija je završena. Ako Amerikanci ne budu vojno djelovali protiv Irana, što se nas tiče, nećemo uzvratiti”, rekao je Taht-Ravanči, odgovarajući na pitanje agencije Tas o reakciji Teherana na izjavu američkog predsjednika Donalda Trampa, prenosi RTS.\n“Ali, ako odluče da djeluju vojno, Iran neće imati izbora nego da odgovori”, naglasio je Taht-Ravanči..\nIran je izveo raketne napade na dvije baze sa američkim vojnicima u Iraku kao odgovor na američko ubistvo generala Revolucionarne garde Kasema Solejmanija.\nambasador generala iranski osvetu smo ubistvO za završili\nPrvi svjetski rat i Srbija: Sestre po oružju


Priština se nada da Beograd neće propustiti šansu za dogovor\nNaslovnica Balkan Kosovo Priština se nada da Beograd neće propustiti šansu za dogovor\nKosovo – Kosovski zvaničnici se nadaju da će Srbija u međuvremenu preispitati dobro svoju odluku i da neće ispustiti šansu koja će automatski otvoriti vrata za nastavak evropskog puta.\nAnalitičari opominju da će kredibilitet EU biti narušen, ukoliko proces dijaloga ne uspe.\nBekim Çollaku, savjetnik premijera Kosova, izrazio je nadu da će Beograd još jednom preispitati svoju poziciju i da će iskoristiti preostalo vreme i poslati pozitivan signal visokoj predstavnici EU Ketrin Ešton, a kako bi ona pozvala dve delegacije za još jednu, poslednju rundu pregovora u Briselu radi postizanja sporazuma.\n„Što se naše strane tiče mi smo pokazali spremnost da postignemo sporazum, i kad smo god odputovali za Brisel bili smo spremni za to. Ostaje da se vidi šta će se dalje desiti. Poslijednju riječ o tome da li će biti još jedne runde ili ne reći će posrednica u ovom dijalogu, Ketrin Ešton“, kazao je Çollaku.\nOn je međutim dodao da više nema vremena za nove predloge i da su osnovni principi o kojima se pregovaralo sada već poznati svim stranama.\n„Siguran sam i želim da vjerujem da Srbija neće propustiti šansu da postigne sporazum o normalizaciji odnosa dvije države, koji će Srbiji automatski otvoriti vrata evropske perspektive. To će pozitivno uticati i na Kosovo, zato što će zemlja onda postati funkcionalna na cjeloj svojoj teritoriji i to će se ubrzati evroatlantski procesi“, kazao je Çollaku za RSE.\nBrisel ostaje pri svom stavu\nDa se još uvijek čeka na odluku Beograda, ponovili su u srijedu i u Briselu. Maja Kocijančić, portparolka visoke predstavnice u izjavi za RSE međutim nije mogla da potvrdi da će Ketrin Ešton uskoro posjetiti Balkan, kao što su to preneli pojedini mediji.\n„Mi smo jasno rekli kakav je naš stav i na tome još uvek stojimo. U našoj izjavi pozivamo na poslijednji napor da bi do dogovora došlo. To je sad na strani Srbije“, kazala je ona.\nDirektor Instituta za politička istraživanja i razvoj KIPRED, Ilir Deda u izjavi za RSE kaže da je visoka predstavnica EU, Ešton, u konsultacijama sa zemljama Kvinta, o još jednoj rundi dijaloga kao i o predlozima koji nisu poznati javnosti, a koji su predstavljeni za pregovaračkim stolom.\n„Sad za sad je nejasno nad kim će se izvršiti pritisak za jedan nov kompromis, ali uzimajući u obzir da se Srbija izjasnila da neće da pristane na ono što je EU predložila. Dok kosovska strana treba tražiti nešto više za našu državu, a to je članstvo u UN-u i sporazum za normalizaciju odnosa. Treba se naglasiti da uslovi Evropskog savjeta iz decembra 2012. nisu bili da se Kosovo i Srbije dogovore oko asocijacije srpskih opština, već o telekomunikacajama, energetici i o uklanjanju paralelnih bezbjednosnih struktura Srbija sa sjevera Kosova. Proces je sada u blokadi zbog asocijacije opština. Ili se trebamo vratiti na uslove EU od decembra 2012. ili vidjeti šta dalje. Jer, ukoliko dođe do kolapsa ovog procesa, to će oštetiti kredibilitet EU koji ni poslije 20 godina angažovanja na Zapadnom Balkanu ne pokazuje da može da upravlja situacijom u ovom regionu“, kazao je Deda.\nOn je dodao i da Kosovo ne treba da ispašta na evropskom putu zato što Srbija nije spremna da postigne sporazum o normalizaciji odnosa.\nKurti citirao poslanika Muhammeda: Albanci da sačuvaju islam među sobom\nDženaza kakvu Sandžak ne pamti – Hiljade vjernika se oprostilo od akademika muftije Zukorlića


Objavljeno: 29. 4. 2019 u 12:25h\nBanjaluka sutra prvi put obilježava Svjetski dan džeza manifestacijom pod nazivom “DžezRez”. Ovaj datum ustanovio je Unesko, a Banjaluka će se ove godine priključiti slavljenju džeza, što će doprinijeti njenom pozitivnom imidžu i u smislu kandidature za Evropsku prestonicu kulture 2024.\nManifestacija se održava pod pokroviteljstvom Grada u okviru “Proljeća u Banjaluci”, a uz podršku Ambasade SAD.\nOrganizator manifestacije – Udruženje građana “REZ” i Fondacija Evropska prestonica kulture Banjaluka 2024. istakli su da je koncept “DžezRez” baziran na domaćim snagama.\nPolicijski orkestar će u okviru “DžezRez” da izvede kompoziciju “Banjaluka” u aranžmanu Dušana Pokrajčića u defileu koji će da bude od Banskog dvora Kulturnog centra do Bašte sljezove boje.\nPublika u Banjaluci imaće mogućnost da sluša banjalučke džez bendove, susretne se sa istinskim poklonicima džez muzike i stvaraocima, pogleda izložbu fotografija i čuje zanimljivo predavanje i razgovor o istorijatu “Bašte sljezove boje”.\n13.00 časova – Trg Krajine – studenti Akademije umjetnosti Univerziteta u Banjaluci\n14.00 časova – Bašta sljezove boje – predavanje Olega Soldata, Od čaršije do džeza – banjalučki kargo kultovi\n15.00 časova – Bašta sljezove boje – izložba fotografija autora Slobodana Rašića Bobare posvećena Bašti sljezove boje, razgovor Slobodan Rašić Bobara, Siniša Tomić i Zoran Šimunović o istorijatu Bašte sljezove boje u Banjaluci\n16.00 – plato ispred džez kluba Taverna – saksofon Neven Marinković\n18.00 – defile od Banskog dvora do Bašte sljezove boje – Gradski tamburaški orkestar i Policijski orkestar\n19.00 – Bašta sljezove boje – Kvartet Flutete\n20.24 – Bašta sljezove boje – Policijski orkestar\n20.40 – Bašta sljezove boje – Gradski tamburaški orkestar\n22.05 – Bašta sljezove boje – Duško Šobat Grup


Poruka Americi iz Kine: Rat postaje stvarnost - 30.01.2017, Sputnik Srbija\nPoruka Americi iz Kine: Rat postaje stvarnost\nRat Kine i SAD tokom mandata predsednika Donalda Trampa „nije samo slogan“ već postaje „praktična stvarnost“, izjavio je visoki zvaničnik kineske vojske. 30.01.2017, Sputnik Srbija\n15:12 30.01.2017 (Osveženo: 15:55 30.01.2017)\nRat Kine i SAD tokom mandata predsednika Donalda Trampa „nije samo slogan“ već postaje „praktična stvarnost“, izjavio je visoki zvaničnik kineske vojske.\nIzjavu kineskog zvaničnika je objavio sajt Narodnooslobodilačke armije Kine, kao odgovor na agresivnu retoriku nove američke administracije protiv Kine, piše „Indipendent“.\nKako se navodi, to je zapravo stav kineske Centralne vojne komisije, koja ima potpunu kontrolu nad kineskom vojskom.\nZvaničnik odeljenja te komisije za odbrambenu mobilizaciju rekao je da „rat tokom Trampovog mandata“ ili „izbijanje rata večeras“ nisu samo slogani nego postaju praktična stvarnost, objavljeno je u „Saut Čajna morning postu“.\nKineski zvaničnik je, takođe, pozvao i na angažovanje vojske u napetom regionu Južnog i Istočnog kineskog mora, kao i da odbrambeni raketni sistemi pokriju Korejsko poluostrvo, još jednu goruću tačku u tom regionu, navodi se u listu.\nNovi američki predsednik Donald Tramp i njegovi najbliži saradnici su u svojim izjavama zastupali tvrdu politiku protiv Kine, a Tramp je Kinu nazvao „manipulatorom valute“ i optužio je za nepoštenu trgovinu. On je, takođe, ignorisao američku politiku „jedne Kine“ i to javno pokazao telefonskim razgovorom sa predsednicom Tajvana Caj Ingven, što je naljutilo zvanični Peking, koji Tajvan smatra delom Kine, podseća „Indipendent“.


SRBIJA PRIMENJUJE NOVA PRAVILA O ULASKU IZBEGLICA, ZATVORENA BALKANSKA RUTA - Magločistač\nPočetna U fokusu SRBIJA PRIMENJUJE NOVA PRAVILA O ULASKU IZBEGLICA, ZATVORENA BALKANSKA RUTA\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 09.03.2016 Kategorija: U fokusuNema komentara\nKomentarišući zatvaranje balkanske rute Vučić je novinarima u Kovačici rekao da je u Srbiji „minimalan broj izbeglica“.\nOn je rekao da je Srbija čekala konačno i sveobuhvatno rešenje EU za problem migranata i izbeglica, ali da takvo rešenje nije ponudjeno i da Srbija neće biti „sabirni centar“.\n„Mi se ponašamo u skladu sa onim što na terenu rade Nemačka, Austrija, Slovenija i Hrvatska. Tako ćemo se ponašati i u buduće, ali ćemo razume se prema izbeglicama koje se nalaze na našoj teritoriji, to je minimalan broj, ponašati u skladu sa medjunarodnim i humanitarnim pravom, pokazujući svoje solidarno i ljudsko lice“, kazao je Vučić.\n„Vlada Srbije je zauzela jasan politički stav od samog početka migrantske krize da rešenje mora da se nađe zajedno i da će se Srbija ponašati kao sve ostale zemlje na migrantskoj ruti“, rekao je ministar Aleksandar Vulin.\n„Očekujemo nastavak razgovora koji bi trebalo da se okončaju ove nedelje i da se donesu konkretni zaključci“, rekao je Vulin.\nMUP kaže da se time „praktično zatvara balkanska ruta“.\n„Ono što je izbeglicama u ovom trenutku najpotrebnije su informacije o tome koji su legalni načini da se reši njihov status. Jedna od varijanti je da dobiju izbeglički status u Srbiji, postoji i mogućnost da se odluče za dobrovoljni povratak u zemlju iz koje su izbegli“, kazala je Milenkovski.\nDirektor Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila Radoš Đurović ocenio je da zatvaranje „balkanske rute“ za migrante može dovesti do povećanog broja ilegalnih ulazaka u Srbiju kao i do povećenja broja tražioca azila.\nOn je naveo i da je u ovoj situaciji „olakšavajuća okolnost da većina njih ne želi da dođe ni u Hrvatsku ni u Sloveniju ni u Srbiju već ide u druge evropske države“.


Jeftini letovi iz Afganistana za Švedsku - Avionske karte Afganistan Švedska - eSky.ba\nLetovi za Švedsku\nLetovi iz Afganistana za Švedsku\nPretražite letove iz Afganistana za Švedsku\nProvjerite najbolje ponude letova iz Afganistana za Švedsku\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Afganistana za Švedsku na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Afganistana za Švedsku?\n✔ Ako rezerviram let iz Afganistana za Švedsku, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Afganistana za Švedsku?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Afganistana za Švedsku uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.