Procene medjunarodnih ekonomskih institucija da je Srbija najperspektivnija zemlja u jugoistočnoj Evropi, svedoči o privrednom razvoju i stručnom kadru, koji prati inovacije u različitim oblastima. Dalji razvoj na tom putu je cilj akcije, koju godinama sprovodi Fond ''Dr. Zoran Djindjić'', finansirajući radne obuke mladih eksperata u inostranstvu. Tako je i ove godine 42 mlada stručnjaka dobilo stipendije za praktično usavršavanje u najvećim kompanijama u Austriji. Projekat su, pored austrijske ambasade, podržali predsednik Srbije Boris Tadić i potpredsednik Vlade Božidar Djelić, zadužen za sektor evropskih integracija. Opširnije, Biljana Blanuša.\nProgramom se omogućava mladim stručnjacima da se upoznaju sa organizacijom, proizvodnim procesom i funkcionisanjem velikih i uspešnih kompanija, kako bi ta iskustva preneli, kroz buduće angažovanje, srpskoj privredi, istakao je predsednik Tadić, obraćajući se stipendistima. On je rekao, da u Srbiji mora biti promenjen odnos prema radu, jer samo veće angažovanje svakog pojedinca doprinosi daljem razvoju zemlje. Zbog toga će profesionalno iskustvo, koje stručnjaci iz Srbije budu stekli u austrijskim kompanijama biti dragoceno, kako za njih same, tako i za srpsku privredu, naglasio je Tadić. Prema njegovim rečima, u Srbiji je tradicija da se najdarovitiji šalju u svet, u zemlje u kojima postoji visok nivo institucija i tehničkog kapaciteta, kako bi preneli to iskustvo u zemlji i doprineli njenom razvoju.\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Djelić, koji je kao mladi stručnjak radio u evropskim kompanijama, smatra da je radna praksa u kompanijama u Austriji najbolji vid usavršavanja. Mnoge austrijske firme posluju u Srbiji, što otvara mogućnost da stipendisti, po povratku, svoj prvi posao dobiju možda baš u nekoj od njihovih filijala. Djelić je dodao da je ipak najvažnije ono što će oni naučiti u inostranstvu. On je podsetio da je Vlada nedavno pokrenula Fond za mlade talente, kao i da će sredstva za tu svrhu biti dalje povećavana. Tako će u narednom periodu za podršku mladim stručnjacima biti utrošeno više stotina miliona dinara.\nAustrija podržava Srbiju na putu ka Evropskoj uniji i finansiranje programa usavršavanje mladih stručnjaka u inostranstvu je još jedan doprinos tome, istakao je austrijski ambasador u Beogradu Gerhard Jandl. On je naglasio, da veruje da će upravo ti mladi ljudi kroz iskustva stečena u razvijenim zemljama i usvajanje evropskih vrednosti, doprineti demokratskom i ekonomskom razvoju Srbije. Prema njegovim rečima, Austrija trenutno finansira 14 projekata u Srbiji sa više od 3 miliona evra godišnje. Radi se o projektima u oblasti obrazovanja, socijalno-ekonomskog razvoja i otvaranja novih radnih mesta.\nOn je podsetio da se projekat pod nazivom ''Upoznavanje Evrope –mladi srpski profesionalci u Austriji – program radnih praksi Zoran Djindjić'' realizuje u saradnji sa Austrijskom agencijom za razvoj i Svetskim univerzitetskim centrom. Cilj je da se kroz obuku kadrova doprinese daljem razvoju srpske ekonomije i omogući gradjanima evropska perspektiva, zaključio je ambasador Austrije u Beogradu Gerhard Jandl.\nInače, Fond ''Dr. Zoran Djindjić'' je od svog osnivanja, pre četiri godine, u saradnji sa Nemačkim privrednim odborom za istok i Nemačkom privrednom komorom, realizovao radne prakse za 100 mladih stručnjaka. Oni su imali priliku da se usavršavaju u najpoznatijim nemačkim kompanijama, kao što su Simens, Daimler Chrysler i Deutche Bank.\nNOVI AUTOMOBIL – OGLEDALO STANDARDA\nKupovina novog automobila za prosečnog gradjanina Srbije je postala deo realnosti, sa kakvom se susreće stanovnik bilo koje zemlje u okruženju. Novi »četvorotočkaš« je statusni simbol, ali i potvrda da se Srbija približava evropskim standardima življenja. To je, istovremeno, i pokazatelj rasta ličnog standarda gradjana zemlje, koja je poslednja počela tranziciju u regionu zapadnog Balkana. O ovoj temi šire u ovonedeljnoj Medjunarodnoj privrednoj hronici, koju je pripremila Zorica Mijušković.\nZahvaljujući stabilnoj makroekonomskoj situaciji, gradajani Srbije su danas u prilici da lakše zadovolje svoj potrošački mentalitet. Doskorašnju običnu potrošačku korpu zamenila je luksuznija, koja je uz belu tehniku i nov nameštaj, odnedavno »uključila« i kupovinu automobila.\nZa ostvarenje tog »sna«, prosečnom gradjaninu »pomoć« stiže u vidu raznih bankarskih kredita i tzv. lizinga, koji je u poslednje vreme postao najpopularniji način kupovine omiljenog »četvorotočkaša«. Sa cenom od, na primer, deset hiljada evra, kupljen na »lizing«- period od šest godina - jedan takav automobil na kraju otplatnog perioda košta preko 13 hiljada evra , ili trećinu više od osnovne cene.\nKupovinu novog automobila sebi mogu da priušte oni gradjani čija mesečna primanja premašuju 800 evra. Takva populacija u Srbiji nije velika, ali je evidentno da je značajno porasla u poslednjih godinu - dve dana. Većina gradjana sa prosečnim mesečnim primanjima od oko 450 evra, u najboljem slučaju, može da priušti samo kupovinu polovnog automobila. Reč je o vozilu starom preko deset godina, čija cena je oko 2000 evra. Popularan »jugo« ili »zastava 101« domaće proizvodnje kupuju se i za mnogo manje novca. Najtraženije su, ipak, poznate marke, poput »golfa«, »renoa«, »pežoa«, ali i skupljih, kao što su »mercedes« "auidi«, BMW.\nU Evropi, stvari izgledaju sasvim drugačije. Tamo, naime, retko kome pada na pamet da auto kupuje za gotov novac, osim onih sa basnoslovnim bankarskim računima, koji, ne pitajući za cenu, voze najskuplje automobile, poput »ferari«-ja«, »porše«-a, »rols rojsa« i njima sličnih. Svi ostali do novog vozila dolaze uglavnom na kredit pod veoma povoljnim uslovima. Automibili su jeftiniji, jer sve što se proizvodi u EU ne podleže carini, koja za strana vozila u Srbiji iznosi 20 procenata, uz gotovo iste prateće poreske obaveze.\nU svetu se, inače, godišnje proizvede oko 70 miliona automobila za oko 60 miliona kupaca, a u Srbiji se plasira neznatan deo te produkcije. Za njene gradjane još uvek je primamljivija kupovina polovnog vozila, nego ulaganje u novi. Nije reč samo o ceni, već i o svojevrsnoj tradiciji da se voze automobili renomiranih proizvodjača, makar bili i stari. Zbog toga se možda i reči Henrija Forda, rodonačelnika masovne industrijske proizvodnje »četvorotočkaša«, da je najbolji nov automobil, još nisu u dovoljnoj meri »odomaćile« u Srbiji. Izgleda da je potrebno sačekati da se okonča cela tranzicija, koja neće izbrisati razlike u raslojavanju, ali će, bez sumnje, utrti put ka izgradnji bogatijeg društva, gde će nov automobil, uz statusni simbol, dati i sliku društvenog blagostanja.\nOKRUGLI STO O EKONOMSKOM RAZVOJU\nStatus partnera Svetske banke, koji je nedavno dobila, najbolji je dokaz da se Srbija ekonomski približava razvijenim zemljama, izjavio je potpredsednik Vlade Božidar Djelić. Otvarajući okrugli sto ''Smernice ekonomske politike i unapredjenje procesa harmonizacije medjunarodne pomoći'', on je istakao da je Vlada utvrdila prioritete ekonomskog razvoja u narednom periodu, u čijoj realizaciji će učestovati i Svetska banka i ostale medjunarodne institucije. Izveštaj Biljane Blanuše.\nOkrugli sto ima za cilj da okupi sve najznačajnije ekonomske činioce u zemlji i medjunarodnoj zajednici, kako bi pomogli da Srbija u narednih šest godina postane članica Evropske unije, rekao je Djelić. Prema njegovim rečima, na tom putu neophodno je obezbediti ravnomerniji regionalni razvoj, socijalnu pravdu, unaprediti infrastrukturu i funkcionisanje demokratskih institucija. Djelić je istakao, da je u skladu sa tim Vlada Srbije utvrdila najvažnije prioritete ekonomskog razvoja za naredni period. Reč je o otvaranju novih radnih mesta, usmeravanju privatizacionih prihoda u najznačajnije infrastrukturne projekte kao i razmatranje svih započetih projekata u toj oblasti. Pored toga, važno je obezbediti ravnomerniji regionalni razvoj, kao i razvoj poljoprivrede u svetlu klimatskih promena, a od posebnog značaja je i nastavak reformi u pravosudju.\nOd 2001. godine Svetska banka je odobrila Srbiji kredite u vrednosti od 740 miliona dolara i to pod najpovoljnijim uslovima, istakao je Djelić. On je podsetio da je, pre dva meseca, Srbiji odobreno pet novih kredita u ukupnom iznosu od oko 190 miliona dolara. Ta sredstva su namenjena za razvoj regiona Bora, u istočnoj Srbiji, reformu poljoprivrede, izgradnju sistema za navodnjavanje, razvoj putne mreže i poboljšanje energetske efikasnosti. Inače, kako je Svetska banka nedavno smanjila kamate na svoje kredite, u toku su pregovori sa Vladom u Beogradu da ta odluka bude primenjena retroaktivno i na poslednju grupu zajmova.\nOd početka godine cene su porasle za 6,8 odsto, a najveće povećanje zabeleženo je u septembru, izjavio je na konferenciji za novinare guverner Narodne banke Srbije Radovan Jelašić. Prema njegovim rečima, razlog za to je, pre svega, poskupljenje poljoprivrednih proizvoda. Medjutim, Centralna banka, za sada, neće pooštravati monetarnu politiku, rekao je Jelašić. Izveštaj Biljane Blanuše.\nInflacija će do kraja godine premašiti projektovanu stopu, ali se očekuje da će ostati jednocifrena, istakao je guverner Jelašić. On je naglasio, da je već primetno blago smirivanje inflatornih očekivanja. Naime, odloženo je novo poskupljenje električne energije, a ukoliko zarade u javnom sektoru ne budu više rasle, onda je jednocifrena inflacija sasvim izvesna. Jelašić je naglasio, da je veoma važno, koje će mere preduzeti Vlada Srbije, jer dve trećine stope inflacije od 6,8 odsto predstavljaju cene, koje ona kontroliše. To se odnosi na elekričnu energiju, naftu, akcize i duvan.\nNarodna banka Srbije je u prethodnom periodu preduzela niz mera za smanjenje inflacije. Najvažnija je skraćenje roka otplate gotovinskih kredita na dve godine, a u planu je da te mere budu proširene i na ostale vrste kredita.\nŠto se tiče ciljeva Narodne banke Srbije u narednom petogodišnjem periodu, glavni i dalje ostaje održavanje stabilnosti cena. Inflacija bi trebalo da bude svedena na 2 odsto, koliko je definisala Evropska centralna banka. Pored toga, ciljevi su i jačanje finansijskog sektora, kroz vlasničku transformaciju i razvoj tržišta kapitala, ali i završetak reformi u Centralnoj banci.\nMEDJUNARODNI SAJMOVI TEKSTILA, KOŽE, OBUĆE I OPREME\nBeogradski sajam će, od 4. do 6.oktobra, biti domaćin dvema medjunarodnim manifestacijama - 48. Sajmu tekstila, odevanja i opreme i 29. Sajmu kože, obuće i opreme. Svoje proizvode publici će predstaviti 180 izlagača, od čega 40 iz inostranstva. Izveštaj Ranke Pavlović.\nOve medjunarodne izložbe organizuju se pod pokroviteljstvom Ministarstva ekonomije i u suorganizaciji sa Unijom proizvodjača tekstila, odeće, kože i obuće Srbije. Prema rečima direktora Sajma Andjelka Trpkovića, cilj manifestacija je, pre svega, okupljanje i učešće što većeg broja domaćih proizvodjača, kao i rešenost da se zajedničkim snagama održi i promoviše tekstilna, odevna i kožarska industrija u Srbiji.\nTrpković je izrazio očekivanje da će i ovog puta Sajam biti mesto za sklapanje uspešnih poslovnih aranžmana sa partnerima iz inostranstva, koji dolaze iz Italije, Grčke, Turske, Nemačke, Austrije, Slovenije, Hrvatske i Makedonije. On je dodao da su organizatori, ove godine, insistirali da inostrani izlagači, pre svega, predstave novu opremu i repromaterijale, koji će omogućiti kvalitetniju proizvodnju odevnih predmeta u Srbiji.\nNa 48.Sajmu tekstila, publika će imati priliku da vidi najnovije proizvode muške, ženske, dečije, sportske odeće, trikotaže i rublja poznatih srpskih tekstilaca, kao što su AMC, MODUS i St. GEORGE iz Beograda, LEONARDO iz Ade ili STIG iz Novog Pazara. Istovremeno, novitete kožarske industrije predstaviće firme BORELI iz Sombora, Fabrika kože iz Rume, KUS iz Kovačice, FORLI i MILADJO iz Jagodine, ELEGANT iz Požarevca, kao i TREND, PANAMA, EUROSHOES I ANTILOP iz Novog Pazara.\nI ove godine, na predlog žirija, biće dodeljene nagrade najuspešnijim stvaraocima iz sveta mode.\nIzgradnja saobraćajne obilaznice oko Beograda je jedan od prioriteta Vlade Srbije. Za kompletne radove do 2011. godine potrebno je obezbediti 370 miliona evra. Najopterećeniji deo ovog saobraćajnog polu prstena oko glavnog grada uliva se u Ibarsku magistralu. Ukoliko se obezbede potrebna sredstva, deo prema Ibarskoj magistrali mogao bi da bude završen već u maju sledeće godine. Prilog Ranke Pavlović.\nOve godine, Vlada Srbije je predvidela za obilaznicu oko Beograda 720 miliona dinara, i ta sredstva su već potrošena, rekao je ministar bez portfelja, zadužen za Nacionalni investicioni plan Dragan Djilas. Zbog toga je Vlada odlučila da izvrši preraspodelu sredstava, i dodatno obezbedi 300 miliona dinara.\nSpajanje saobraćajnog poluprstena oko glavnog grada sa Ibarskom magistralom veoma je značajno zbog izmeštanja, pre svega, teretnog saobraćaja iz centra Beograda. Osim toga, rasteretiće se most »Gazela«, preko reke Save, koji će sledeće godine ući u rekonstrukciju. Ovaj most spaja dve strane srpske prestonice, i nalazi se na medjunarodnoj saobraćajnici Koridor 10.\nOsim novca iz NIP-a, za finansiranje obilaznice oko glavnog grada, vode se intenzivni razgovori o kreditima sa evropskim bankama. Za kompletne radove na ovoj saobraćajnici, do 2011.godine, potrebno je obezbediti 370 miliona evra. Od toga, trećinu će uložiti država preko NIP-a, a preostali deo će se pokriti kreditima Evropske investicione banke, Evropske banke za obnovu i razvoj i Evropske agencije za rekonstrukciju, sa kojima su pregovori u toku. Potpisivanje kreditnih ugovora očekuje se sredinom sledećeg meseca.\nObilaznica oko Beograda, inače, počela je da se gradi 1991.godine iz medjunarodnih kredita, koji su blokirani kada je počeo raspad SFRJ, odnosno kada su stupile na snagu ekonomske sankcije. Reč je o izuzetno važnoj saobraćajnici, dužine 47 kilometara. Njome se glavni pravac Koridora 10, medjunarodne oznake E-70 – Salzburg-Beč-Ljubljana-Zagreb-Beograd-Bukurešt spaja sa krakom E-75 – Budimpešta-Novi Sad-Beograd i u širokom krugu obilazi srpska prestonica. Radovi su nastavljeni posle 1995.godine, kada je, izmedju ostalog, izgradjen i jedan most, koji je, na nekoliko dana pre puštanja u saobraćaj, stradao u NATO bombardovanju.\nU Ohridu, u Makedoniji, održan je prvi sastanak Zajedničkog komiteta trgovinske organizacije CEFTA, na ministarskom nivou, na kome su razmatrana najvažnija pitanja sprovodjenja Sporazuma o slobodnoj trgovini. CEFTA okuplja zemlje jugoistočne Evrope – Makedoniju, Crnu Goru, Albaniju, Hrvatsku, Moldaviju, kao i Bosnu i Hercegovinu i Srbiju, koje su poslednje ratifikovale Sporazum 24. septembra ove godine. U ime Kosova i Metohije Sporazum je potpisao UNMIK. Time su zamenjena 32 bilateralna ugovora o slobodnoj trgovini što će doprineti unapredjenju privredne saradnje zemalja članica. Opširnije Biljana Blanuša.\nCEFTA sporazum će omogućiti dalji razvoj srpske ekonomije, jer će dinamičnija spoljotrgovinska razmena u regionu povećati konkurenciju. Time se podstiču domaće kompanije da poboljšaju kvalitet proizvoda, kako bi se što bolje pripremile za tržišnu utakmicu. Pored toga, Sporazum treba da podstakne i udruživanje kompanija iz više članica CEFTE, koje onda mogu zajednički da nastupaju na trećim tržištima. Kako je najavljeno, u narednom periodu principi Sporazuma proširiće se i na druge oblasti, kao što su trgovina uslugama, javne nabavke i intelektualna svojina.\nPakt za stabilnost, Evropska komisija i druge članice medjunarodne zajednice daju čvrstu podršku regionalnoj trgovinskoj saradnji u jugoistočnoj Evropi, pružajući političku, tehničku i finansijsku podršku razvoju CEFTA sporazuma. Predstavnik Ministarstva ekonomije i regionalnog razvoja Jadranka Zenić-Zeljković je istakla da je pozitivno iskustvo, koje su imale Bugarska i Rumunija, nekada članice CEFTA, a danas Evropske unije - potvrda da je to pravi put evropskih integracija i za druge države jugoistočne Evrope. Prema njenim rečima, regionalna saradnja je i uslov, koji pred buduće članice postavlja Evropska unija, kako bi dokazale svoju spremnost za učešće u donošenju zajedničkih odluka i unapredjenju ekonomskih odnosa.\nSporazum dozvoljava postojanje državnog monopola i u narednih pet godina. U skladu sa tim, Vlada Srbije je preduzela odredjene mere kako bi zaštitila domaću naftnu industriju.Tako će ostati na snazi Uredba o zabrani uvoza naftnih derivata, što je vaoma značajno za Naftnu industriju Srbije, koja tek treba da udje u proces privatizacije. Potpuna liberalizacija uvoza naftnih derivata ugrozila bi, ne samo nacionalnu naftnu industriju, već i stabilnost poslovanja ostalih privrednih grana, koje se oslanjaju na nju. Vlada Srbije je najavila da će se liberalizacija uvoza u naftnom sektoru odvijati postepeno do 2010. godine, do kada bi trebalo da bude rešeno i pitanje privatizacije NIS-a.\nI pored razlika u stepenu razvijenosti pojedinih zemalja – članica, CEFTA nesumljivo, donosi korist svima. Potpisivanjem Sporazuma stvoreno je tržište od gotovo 30 miliona potrošača jugoistočne Evrope. Upravo su oni na najvećem dobitku, jer se kroz povećanje konkurencije, proširuje i asortiman robe. Potrošači će moći da kupuju proizvode boljeg kvaliteta, a po nižim cenama. Unapredjenjem privreda zemalja članica, povećaće se zaposlenost, zarade, a time i životni standard gradjana. Ukoliko se tome doda da je CEFTA predvorje Evropske unije, razloga za optimizam svakako ima.\nOSVRT NA MEDJUNARODNI INVESTICIONI FORUM U SOČIJU\nRuske kompanije imaju veliki interes da ulažu u infrastrukturne projekte Srbije, potvrdjeno je državno-privrednoj delegaciji iz Beograda na Medjunarodnom investicionom forumu u ruskom gradu Sočiju. Na Forumu su učestvovali predstavnici iz 19 zemalja, medju kojima su i energetske sile sveta - Japan, SAD, Italija, Brazil i, naravno, Rusija kao domaćin skupa. Pripremila Ranka Pavlović.\nPo povratku sa Medjunarodnog investicionog foruma, potpredsednik Vlade Srbije Božidar Djelić izjavio je da u Rusiji postoji interesovanje za privatizaciju velikih srpskih državnih preduzeća, kao što su Rudarsko-topioničarski basen Bor, »JAT ervejz«, kao i kompanija u oblasti energetike. Djelić je istakao da bi ulazak ruskih investitora na srpsko tržište bio najbolji način za smanjenje deficita, koji Beograd ima u razmeni sa Moskvom. Kako je precizirao potpredsednik Vlade, deficit će, po svemu sudeći, ove godine premašiti tri milijarde dolara. Prema njegovim rečima, Rusija pruža bezuslovnu podršku Srbiji u medjunarodnim pregovorima o budućem statusu njene južne pokrajine KIM, ali ruski kapital zbog toga ne očekuje nikakve privilegije.\nNa privredno povezivanje dve zemlje u oblasti investiranja i privatizacije utiče isključivo ekonomski interes i Moskve i Beograda.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Popović, imao je razgovore sa predstavnicima najvećih ruskih energetskih kompanija, kao što su »Lukoil«, »Gazprom«, »Interrap« i »Bejzik elements«. Ove kompanije su pokazale spremnost da učestvuju na svim tržišnim nadmetanjima u oblasti srpske energetike. Tako će one uskoro imati priliku da učestvuju na tenderu za strateškog partnera u izgradnji dve termoelektrane nedaleko od Beograda. Reč je o postrojenju »Kolubara B«, sa investicionim ulaganjem od oko 750 miliona evra, i bloka tri u TE »Nikola Tesla«, čija je vrednost oko 900 miliona evra. Elektroprivreda Srbije ima u izgledu još jedan tender. Naime, najozbiljniji kandidat za strateškog partnera u rekonstrukciji i privatizaciji termoelektrane i toplane u Novom Sadu, po svemu sudeći, je kompanija »Mečel«, jedna od vodećih rudarskih i metalskih firmi u Rusiji.\nPopović je najavio i raspisivanje tendera za koncesije za razvoj alternativnih izvora energije. Reč je o izgradnji mini hidroelektrana i elektrana na vetar. Sa predstavnicima »Gazproma«, on je razgovarao o izgradnji medjunarodnog gasovoda »Plavi potok«, koji bi delom trebalo da prolazi preko teritorije Srbije. Osim toga, ova vodeća ruska energetska kompanija zainteresovana je za učešće u privatizaciji Naftne industrije Srbije.\nNa Medjunarodnom investicionom forumu u Sočiju, srpski gradjevinari su predstavili svoje mogućnosti u izgradnji sportskih i drugih objekata, s obzirom da će se u ovom gradu, 2014.godine, održati Zimske olimpijske igre. Ipak, najbolja preporuka za srpske neimare je ono što su do sada izgradili u ovoj zemlji, gde ih trenutno radi oko 14 hiljada.\nRAZVOJ SAOBRAĆAJNE INFRASTRUKTURE U BEOGRADU\nKilometarske kolone automobila, koje se već mesecima mogu videti na ulicama Beograda posledica su opsežnih radova na velikom broju saobraćajnica, a po najavama gradskih čelnika, pravi posao tek predstoji. Cilj je modernizacija celokupne saobraćajne infrastrukture u srpskoj prestonici, a vrednost tog posla procenjuje se na gotovo dve milijarde evra. Opširnije Biljana Blanuša.\nJedan od najznačajnijih saobraćajnih projekata kreće početkom sledeće godine, kada započinje izgradnja Unutrašnjeg magistralnog poluprstena. ''Gradska magistrala'' biće dugačka 17 kilometara, a ukupna vrednost investicije je oko milijardu evra. Cilj projekta je da se medjunarodni Koridor 10 izmesti iz centra grada, kao i da se rasterete lokalne saobraćajnice. Trenutno su posebno opterećeni mostovi preko reke Save - ''Gazela'' i ''Brankov most'', čija je rekonstrukcija, takodje, najavljena.\nVrednost radova prve faze izgradnje magistralnog poluprstena procenjena je na oko 200 miliona evra. Naime, pored prilaznih puteva, neophodna je izgradnja i još jednog mosta preko reke Save, kod poznatog beogradskog kupališta Ada Ciganlija. Za njegovu izgradnju Evropska banka za obnovu i razvoj odobrila je kredit od 65 miliona evra, a još 15 miliona evra obezbediće se iz gradskog budžeta. Pored toga, prva faza podrazumeva i izgradnju tunela i pratećih saobraćajnica, za šta je neophodno dodatnih 100 miliona evra, koje će se obezbediti zaduživanjem kod poslovnih banaka. Inače, na medjunarodni tender prijavilo se više stranih kompanija iz Austrije, Rusije, Francuske, Nemačke, Hrvatske i Italije, što dovoljno govori o atraktivnosti objekta. Što se tiče domaćih firmi, njihova šansa je u izgradnji prilaznih saobraćajnica budućeg mosta.\nKako kroz Beograd protiče i reka Dunav, koja predstavlja najznačajniji evropski plovni put, gradske vlasti su donele odluku da se na obali te reke izgradi nova medjunarodna luka. Time bi se omogućila koncentracija transportnih i proizvodnih kapaciteta na jednom mestu. Istovremeno, obezbedilo bi se povezivanje tog važnog plovnog puta sa magistralnim drumskim i železničkim KORIDOROM 10, kao i avio-saobraćajem, što je u skladu sa evropskim standardima o kombinovanom transportu. Inače, studiju opravdanosti projekta radi jedna od najpoznatijih evropskih firmi iz te oblasti ''Tina Vienna Transport Strategies GmbH'' iz Austrije, koja ima dugogodišnje iskustvo, kada su u pitanju projekti integrisanja saobraćajnih sistema. Nova luka trebalo bi da bude završena do 2021. godine.\nŠto se tiče železničkog saobraćaja, najznačajniji projekat je završetak podzemne stanice ''Prokop'', koja se gradi već tri decenije. Nedavno je raskinut ugovor sa kiparsko-madjarskom kompanijom '' Trigranit'', zbog dodatnih zahteva te kompanije, a koji nisu u skladu sa tenderskim uslovima. Tako se za posao vredan 200 miliona evra traži novi izvodjač. Najviše šanse ima domaća kompanija ''Energoprojekt'', koja je bila drugoplasirana na tenderu. Projekat ''Prokop'' predvidja izgradnju moderne železničke stanice sa 6 perona i 10 koloseka, koja bi predstavljala glavni železnički čvor u regionu. Pored toga, u planu je izgradnja i 128 hiljada kvadratnih metara poslovnog prostora iznad koloseka. Inače, do sada je u ''Prokop'' uloženo više od 800 miliona evra za pripremne radove i prateću infrastrukturu.\nPOVODOM IZMENE ZAKONA O PRIVATIZACIJI\nNajavljenim izmenama Zakona o privatizaciji, "prljavim novcem" neće moći da se kupi oko hiljadu još uvek neprivatizovanih firmi u Srbiji. Takodje, novi vlasnici ne mogu biti osudjivana lica, kao ni ona protiv kojih se vodi istraga za krivična dela, najavio je nedavno ministar za ekonomiju i regionalni razvoj Mladjan Dinkić. On je dodao da su ovo najvažnije novine Zakona o privatizaciji, koji će uskoro ući u skupštinsku proceduru. Prilog Ranke Pavlović.\nNa najavljene izmene Zakona o privatizaciji javnost je poslednjih dana najčešće reagovala pitanjem – šta se čekalo do sada? Od 2005.godine sklopljeno je više od dve i po hiljade kupoprodajnih ugovora i do sada nije osporena nijedna prodaja niti je raskinut ugovor zato što je konstatovano da je transakcija obavljena "prljavim novcem", rekao je ministar Dinkić. Medjutim, prema Ustavu, dosadašnje kupovine ne mogu biti retroaktivno proveravane, ali će u svim privatizovanim firmama biti sprovedena kontrola poslovanja i ispunjavanja ugovorenih obaveza.\nKad je reč o novim privatizacionim ugovorima, naglasio je Dinkić, oni će se sklapati uz prethodne provere porekla kapitala i moralne podobnosti novog vlasnika. Naime, u narednih godinu i po dana, kada će biti zaključen proces privatizacije društvenih preduzeća u Srbiji, Agencija za privatizaciju će biti u obavezi da za svakog prvorangiranog ponudjača, na tenderu ili aukciji, dostavi podatke Upravi za sprečavanje pranja novca, kao i Poreskoj upravi. Jer, kako kaže Dinkić, nije svaki novac dobar i ukoliko dolazi od "prljavih" vlasnika imaćemo "prljavu državu".\nUkoliko Uprava za sprečavanje pranja novca bude imala primedbu na kupca, sa njim neće biti zaključen ugovor. Čak i u slučaju da Uprava naknadno dodje do saznanja o nepravilnostima, to će biti osnov za raskid ugovora. Takodje, ugovor će moći da se raskine i u slučaju da novi vlasnik više od tri meseca ne plaća minimalne zarade i doprinose zaposlenima. Medjutim, ove novine u Zakonu o privatizaciji ne mogu biti potpuno efikasne ukoliko se ne donese zakon o zamrzavanju imovine stečene korupcijom i kriminalom, naglasio je ministar Mladjan Dinkić.\n"Prljavi" novac se u Srbiju najčešće vraćao iz zemalja "poreskog raja", gde se poreklo novca ne kontroliše. Prema podacoma Agencije za privatizaciju, sa takvih destinacija stigao je kapital, kojim je na aukcijama i tenderima kupljeno oko 40 preduzeća. Na taj način, država je inkasirala 60 miliona evra. Najveći deo tog novca potiče sa Kipra i, mada dosadašnje finansijske analize nisu potvrdile da je reč o kapitalu sumnjivog porekla, srpska javnost je odahnula sa najavama iz Vlade da će se ubuduće, prilikom privatizacije preduzeća, ali i u drugim slučajevima, detaljno proveravati poreklo imovine budućeg vlasnika.\n-Koncesije u funkciji razvoja-\nU Srbiji je, nakon donošenja novog Zakona o koncesijama 2003. godine, potpisano samo pet ovakvih ugovora, koji se odnose na krupne poslove od državnog značaja. O ovoj temi šire u MEDJUNARODNOJ PRIVREDNOJ HRONICI. Pripremila Ranka Pavlović.\nZahvaljujući novom Zakonu o koncesijama, u Srbiji su posle 70 godina ponovo sklopljeni veoma vredni ugovori u ovoj oblasti. Osim koncesije za izgradnju auto-puta od Horgoša na granici sa Madjarskom do Požege, pre nešto više od godinu dana date su i četiri koncesije za geološka istraživanja rudnog blaga.\nTri se odnose na istraživanje nalazišta bakra i zlata na rudnom polju Crni vrh, na istoku Srbije. Njih je dobila multinacionalna kompanija »Dandi prešes metals«. Reč je o tri lokacije sa ukupnom površinom od 157 kvadratnih kilometara. Vrednost investicija, koje se odnose na geološka istraživanja procenjuju se na oko sto miliona dolara. Ugovorom je predvidjeno da istraživanja traju najmanje tri godine, uz mogućnost produžetka za još dve. Inače, već prve godine ispitivanja nalazišta bakra i zlata na Crnom vrhu dala su pozitivne rezultate.\nSledeću koncesiju dobila je kompanija »Rio Tinto« sa sedištem u Londonu, za istraživanje i eksploataciju rude bora na području Jarandolskog basena u zapadnoj Srbiji. Istraživački period je ograničen na pet godina, a ispitivanja se vrše na 15 kvadratnih kilometara.\nKada se završi period ispitivanja, ukoliko budu zadovoljni rezultatima, i »Dandi prešes metals« i »Rio Tinto« će moći da vrše eksploataciju rude u narednih 25 godina, pod uslovima dogovorenim koncesionim ugovorom.\nVlada Srbije je spremna da i za druga prirodna bogatstva odobri koncesije. Za sada je izvesno da će se na taj način izgraditi deponija u Vinči, nedaleko od Beograda. Razvoj banjskih centara takodje bi mogao biti predmet koncesija, kao i podizanje mostova i probijanje tunela. Svaki od tih poslova podrazumeva investicije, vredne više desetina miliona evra. One obuhvataju i izgradnju pratećih objekata, uz zapošljavanje lokalnog stanovništva.\nPROGRAM UNDP ZA RAZVOJ OPŠTINA U SRBIJI\nRazvoj sedam siromašnih opština u jugozapadnoj Srbiji i dalje će biti pod okriljem Programa za razvoj UN, izjavio je ministar finansija Mirko Cvetković prilikom potpisivanja Memoranduma o razumevanju. Izveštaj Ranke Pavlović.\nEvropska unija, posredstvom EAR, a preko UNDP, odlučila je da nastavi finansijsku podršku ovom programu, kroz finansiranje njegove druge faze »Opštinski razvoj u jugozapadnoj Srbiji«, rekao je ministar Cvetković. On je precizirao da je reč o bespovratnim sredstvima u iznosu od 4,9 miliona evra, a same opštine će obezbediti 265 hiljada evra.\nMinistar za državnu upravu i lokalnu samoupravu Milan Marković je istakao da je cilj ovog projekta jačanje lokalnih samouprava, što će omogućiti razvoj i poboljšanje standarda stanovništva jugozapadne Srbije. Korisnici ovih sredstava su opštine Novi Pazar, Sjenica, Tutin, Nova Varoš, Prijepolje, Priboj i Raška.\nŠef delegacije Evropske komisije Žozep Ljoveras je naglasio da su glavni ciljevi programa pomoć samim ljudima, uz podsticanje društveno-ekonomskog razvoja regiona u kome vlada velika nezaposlenost. Osim EU, UN, Vlade Srbije i lokalnih samouprava, u finansiranje ovog projekta uključena je i Švajcarska kancelarija za saradnju. Projekat je pokrenut pre dve godine sa budžetom od dva miliona evra, a na osnovu dobrih rezultata, budžet je za naredne dve godine povećan na 4,9 miliona evra, zaključio je Žozep Ljoveras.\nMEDJUNARODNI FORUM «DUNAV–REKA SARADNJE«\nBeograd je domaćin trodnevnom Medjunarodnom naučnom forumu »Dunav–reka saradnje«, u okviru kog je promovisano više projekata posvećenih zaštiti kulturno-istorijske baštine, resursu koji otvara prostor podunavskim zemljama za intenziviranje turizma. Izveštaj Mladena Bijelića.\nProjekat predvidja transportno i celovito privredno, ali i kulturno povezivanje podunavskih zemalja. Delo je ekspertnog tima iz Instituta za medjunarodnu politiku i privredu iz Beograda. Prioritetni cilj projekta iniciranog pre 18 godina je, prema rečima Dr Edite Stojić-Karanović, predsednice Foruma i v.d. direktora beogradskog Instituta, da se u okviru evropskih integracija unapredi podunavska, ali i razni drugi oblici ekonomske regionalne saradnje u Jugoistočnoj i Centralnoj Evropi.\nSaradnja izmedju zemalja regiona je neophodna, istakla je u izjavi za naš radio dr Edite Stojić-Karanović, ocenjući da reka Dunav pruža velike mogućnosti za to. Privredni i razni drugi vidovi saradnje upućuju jedne na drugu dvadesetak evropskih zemalja, koje se nalaze uz obale Dunava ili gravitiraju ovoj reci, odnosno njenom slivu.\nPored aktuelne saradnje podunavskih zemalja u oblasti nauke, kulture i održivog razvoja, postoje, prema njenim rečima, i višestruke potrebe za zajedničko delovanje. Posebno kada je u pitanju zaštita životne sredine, na što je akcenat stavljan na proteklim konferencijama. »Svi ti oblici saradnje doprinose da se region razvija i da barijere koje su stvorene u tragičnim devedesetim godinama prošlog veka, uklone jednom zauvek, što je i bio cilj ovog projekta«, zaključila je ona.\nDunav je najprometnija reka Evrope, a po veličini druga u Evropi i peta u svetu. Ova prometna evropska žila kucavica je i most privredne saradnje izmedju podunavskih i drugih zemalja, jer je rečni transport najekonomičniji, a kombinovan sa drumsko-železničkim prevozom robe danas već predstavlja neminovnost. Neposredna zona Dunava ima bogato kulturno nasledje. Obale Dunava nastanjene su još od neolita, a pojedini materijalni tragovi upućuju i na pretpostavku da su pećine u Djerdapu još u paleolitu mogle da budu nastanjene, ne samo životinjama, već i ljudima. Na njegovim obalama kroz Srbiju leži veliki broj gradskih naselja i vrednih arheoloških lokaliteta, koji privlače pažnju brojnih turista i poštovalaca istorije. Spomenimo neke od njih:praistorijsko nalazište Lepenski vir, Trajanova tabla i ostaci Trajanovog mosta, Viminacijum, kao i tri impozantne srednjevekovne tvrdjave - Petrovaradinska u Novom Sadu, Kalemegdanska u Beogradu i Smederevska, koje godišnje posećuju brojni turisti iz inostranstva.\nMERE ZA SMANJENJE SIROMAŠTVA\nPrvi dani septembra doneli su povećane izdatke za sve gradjane Srbije. Troškovi za školski pribor, nabavku ogreva, pripremu zimnice, ali i nedavno povećanje cena osnovnih životnih namirnica, svakako su veliki udar na kućni budžet. Posebno je težak položaj gotovo dva miliona ljudi, sa primanjima od oko sto evra mesečno, koji jedva sastavljaju »kraj sa krajem«. To je i bio razlog da predsednik Srbije Boris Tadić nedavno uputi apel Vladi da donese zaštitne mere za najugroženiji sloj stanovništva. Opširnije Biljana Blanuša.\nZarade u Srbiji od 2001. godine rasle su najbrže u jugoistočnoj Evropi i sada iznose u proseku oko 350 evra. To se, medjutim, nije odrazilo na povećanje standarda svih gradjana. Naime, u Srbiji se oko 10 procenata stanovništva nalazi ispod linije siromaštva, koja je, prema zvaničnim podacima, za prošlu godinu definisana na nešto manje od 80 evra mesečnih primanja. Imajući u vidu, da je gotovo dvostruko njih neposredno iznad te granice, nedavni apel predsednika Srbije Borisa Tadića –Vladi, da zaštiti najugroženije od talasa poskupljenja, jasan je signal da su neophodne hitne mere. Ekonomski analitičari su saglasni da Vlada može, u okviru budžetske rezerve, iznaći sredstva za jednokratnu pomoć najsiromašnijima, ali to bi bilo poboljšanje samo na kratak rok. Za suzbijanje siromaštva neophodan je razvojni program, smatraju oni.\nVeliki deo stanovništva, pogotovo u nerazvijenim opštinama, kao što su Bela Palanka, Vladičin Han i Lebane, na jugu Srbije, prima minimalnu zaradu. Ona na nivou cele Srbije trenutno iznosi 140 evra, a utvrdjena je prema odluci Socijalno – ekonomskog saveta, koga čine predstavnici Vlade i sindikalnih organizacija. Procenjeno je da su ta sredstva dovoljna za pokriće troškova hrane, higijene, prevoza i komunalija. Zbog toga je stanovništvo u nerazvijenim područjima prinudjeno da se, pored redovnog posla, dodatno angažuje u zoni ''sive ekonomije'', što opet predstavlja veliki problem za državu.\nImajući u vidu da je odnos izmedju najrazvijenije i najnerazvijenije opštine u Srbiji 1 prama 15, što je daleko ispod evropskog standarda, Vlada je donela odluku da do kraja ove godine uloži 100 miliona evra u regionalni razvoj. Najveći deo sredstava biće uložen u jačanje lokalne komunalne infrastrukture i izgradnju industrijskih zona.Takodje, za razvoj malih i srednjih preduzeća biće odobravani krediti pod vrlo povoljnim uslovima. Za tu svrhu Vlada će izdvojiti dodatnih 20 miliona evra.\nPrema Strategiji za smanjenje siromaštva, predvidjeno je da se do 2010. godine broj siromašnih prepolovi. Za realizaciju razvojnih programa stigla je donacija i od Svetke banke u iznosu od pola miliona dolara. Ta sredstva će biti upotrebljena za podsticanje zapošljavanja mladih, invalida, Roma, kao i izbeglih i raseljenih lica. Takodje, programe za smanjenje siromaštva finansijski je podržala i Vlada Velike Britanije sa 2,3 miliona funti. Pored toga, u Srbiji je već zaživela praksa da investitori za svako novo radno mesto dobiju od države subvenije od dve do deset hiljada evra. Na taj način se privlače novi investitori, što ima za cilj povećanje zaposlenosti. Prvi pozitivni rezultati svih mera, koje Vlada preduzima, mogli bi da se vide do kraja decenije, što znači da bi i oni najsiromašniji za koju godinu mogli da odahnu.\nDJELIĆ O USAGLAŠENOM SPORAZUMU O STABILIZACIJI I PRIDRUŽIVANJU\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić ocenio je da je usaglašavanje teksta Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, koji je uspešno okončan 10. septembra u Briselu,veliki uspeh za Srbiju i da će biti snažan signal za domaće i strane investitore. Šta će to konkretno značiti za srpsku privredu piše Dušica Maticki.\nTekst sporazuma u mnogo čemu istovetan sa sporazumima koje je EU sklopila sa drugim zemljama u regionu, poput Hrvatske, Makedonije i Crne Gore, ali da je Brisel, prepoznajući potrebe Srbije, dao i neke povoljnije uslove, istakao je Djelić. To se odnosi na kvote za izvoz šećera, junetine i vina i na mere za zaštitu određenih poljoprivrednih proizvoda, kao i više industrijskih proizvoda. Srpska delegacija u pregovorima uspela je da izdejstvuje da uredba o zabrani uvoza naftnih derivata ostane na snazi do kraja 2010. godine što će prema Đelićevim rečima omogućiti Naftnoj industriji Srbije da se pripremi za konkurenciju na evropskom tržištu.\nNajveći stepen zaštite imaće najvažnije grane domaće industrije - hemijski proizvodi, nameštaj, automobili, obuća, igračke i keramika. Za proizvode koji se ne nalaze na listama carine će biti ukinute u momentu stupanja na snagu sporazuma. Postepeno će biti ukinute i carine na poljoprivredne proizvode, ali uz zadržavanje carine za pojedine proizvode i posle prelaznog perioda, u kome su i šećer, suncokretovo ulje i cigarete. Meso, mleko i žito ostaće na visokom stepenu zaštite, tokom tranzicionog perioda, kao i voće i povrće, koje će biti zaštićeno i sezonskim carinama, objasnio je Djelić. Prema njegovim rečima, pet klanica u Srbiji dobilo je sertifikat za izvoz telećeg mesa u EU , uz kvotu od 8.700 tona u vrednosti 30 miliona evra. Srbija je dobila i kvotu za izvoz 180.000 tona šećera i prvi put godišnju kvotu za izvoz vina od 63.000 hektolitara vina. Obezbeđene su i kvote za izvoz 15 tona pastrmke i 60 tona šarana iz Srbije u EU.\nČlanovi pregovaračkog tima Srbije istakli su da će potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i ratifikacijom Sporazuma o CEFTI, Srbija zaokružiti sistem ugovornih trgovinskih odnosa sa susednim državama obezbedjujući, na taj način tržište od preko pola milijarde potrošača, što će našu zemlju učiniti dodatno privlačnom za investiranje i poslovanje.\n- Završeni tehnički pregovori sa EU -\nEvropska unija i Srbija ovih dana završile su poslednju tehničku rundu pregovora pred potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Tom prilikom, izmedju ostalog, usaglašena su i sporna pitanja o poljoprivrednim proizvodima. Kako je izjavio vicepremijer Božidar Djelić, Sporazum bi mogao biti potpisan do kraja godine, a status kandidata za članstvo u EU Srbija može da dobije 2008.godine. O ovoj temi šire u MEDJUNARODNOJ PRIVREDNOJ HRONICI. Pripremila Ranka Pavlović.\nTokom nedavnih pregovora u Briselu, Srbija je izdejstvovala zaštitu za pojedine sezonske proizvode, kao što su paradajz, paprika i šljiva. Što se tiče mesa, mleka, pšenice i brašna, posle prelaznog šestogodišnjeg perioda biće zaštićeno dve trećine tih proizvoda. Osim toga, Srbiji je potvrdjena kvota za izvoz 180 hiljada tona šećera godišnje.\nU okviru Protokola, koji reguliše promet vina i alkoholnih pića izmedju Srbije i EU, briselski zvaničnici su povećali kvotu za bescarinski izvoz srpskih vina na 63 hiljade hektolitara. Istovremeno, EU će pod istim uslovima na srpsko tržište moći da plasira 25 hiljada hektolitara ovog pića. To je značajna koncesija za proizvodjače vina iz EU, jer su do sada plaćali carinu od 30 odsto. Kako se procenjuje, ovo neće previše ugroziti domaću proizvodnju, jer se pretežno uvoze kvalitetnija, samim tim i skuplja vina iz Italije i Španije. Ona čine manji procenat u ukupnoj potrošnji u Srbiji. Time, medjutim, na atraktivnosti dobijaju makedonska vina, koja imaju znatno pristupačniju cenu i čine čak 65 procenata ukupnog uvoza ovog pića.\nU okviru Protokola o vinu, u Briselu je bilo reči i o zaštiti geografskog porekla. U tom smislu, EU će poštovati već zaštićene nazive za poreklo srpskih vina a listu sa zaštićenim imenima ostaviće otvorenom za potencijalne kandidate. Medju njima bi uskoro trebalo da se nadju i »Bermet« sa obronaka Fruške Gore u Vojvodini i »Prokupac župski« iz centralne Srbije.\n»Bermet« je specijalno slatkasto-gorko vino, češće rubin a redje bele boje. Prvu lozu na bregovima vojvodjanske planine, pre 1700 godina, zasadio je rimski car Probus iz drevnog Sirmiuma. Još pre vek i po izvožen je u SAD, a u velikim količinama trošio se i na bečkom dvoru. To je pitko likersko vino, koje se pravi uz dodatak 19 različitih trava i začina, po posebnoj recepturi. Zato je proces njegove proizvodnje spor i skup. Ovo vino je autentični proizvod fruškogorskog kraja i zbog toga, s pravom, treba da nosi oznaku geografskog porekla. U tom smislu najavljen je i dolazak eksperata EU, koji će sa srpskim stručnjacima raditi na geografskoj zaštiti naziva »Bermet-a«, ali i drugih domaćih vina.\nKako je dobijena količina za bescarinski izvoz vina na tržište EU gotovo dvostruko veća od trenutnih izvoznih mogućnosti srpskih vinara, to će biti dobar stimulans za povećanje njegove proizvodnje. Podršku ovom poslu daje i država, koja poslednjih godina odobrava subvencije za podizanje novih zasada loze. Cilj je da se godišnje podigne oko 2,5 hiljada hektara novih vinograda.\nKako je u Briselu izjavio evropski komesar za proširenje Oli Ren, Sporazum o asocijaciji i pridruživanju će srpskim gradjanima doneti ekonomske i trgovinske koristi, uz povećanje zaposlenosti i privredni rast. On je, medjutim, naglasio da je puna saradnja sa Haškim sudom uslov za potpisivanje ovog dokumenta. Prema uverenju vicepremijera Božidara Djelića, Srbija će blagovremeno dokazati da je ta saradnja uspostavljena. O tome će svoje mišljenje dati i glavna tužiteljka Tribunala, Karla del Ponte tokom predstojeće posete Beogradu.


M. D.\t 16. jula 2015. 18:00\nIzetbegović je u intervjuu za banjalučke “Nezavisne novine” rekao da Savet ministara BiH vodi temeljnu istragu povodom tog napada i, kako kaže, ako se utvrde greške neko će morati da odgovora.\nOn je, međuitm, uveren da će istraga pokazati da je reakcija mase bila spontana i da je ključna greška bila smeštanje bine sa gostima među narod, odnosno to što su gosti morali da prođu dug put kroz narod do bine.\nIncko sutra podnosi izveštaju o stanju u BiH, pozitivni i negativni…\nHit u Bosni: Dresirani magarac krade drva\nIzetbegović: Supruzi sam dao automobil da bih je zaštitio\nU prethodnim godinama, kaže, gosti su stajali na platou, bilo je povika iz mase, naročito je bučno bilo pre četiri godine kad je bačena i flaša na jednog od bošnjačkih lidera iz BiH, ali gosti nisu dolazili u kontakt sa narodom, tako da nije bilo opasnih incidenata.\nPotvrdio je da su svi, uključujući i njega, potcenili opasnost od eventualnih incidenata. “Da sam znao da su uvedene promene u protokolu dženaze, odnosno da će gosti biti provedeni kroz masu, a zatim i smešsteni na binu koja je okružena narodom, suprotstavio bih se takvoj ideji”, tvrdi Izetbegović.\nRačunao je, navodi dalje, na uobičajeni scenario i raspored te procenio da će biti neugodnih dobacivanja, ali da možemo garantovati bezbednost Vučiću.\nUpitan kako komentariše to što ga neki mediji optužuju da je odgovoran za napad na Vučića u Potočarima, Izetbegović kaže da mediji uvek smisle naslov koji prodaje novinu.\nPonovio je da je kao Bošnjak posramljen napadom na gosta dženaze, a kao političar je, kaže, razočaran novom krizom u odnosima dveju država i naroda.\nIpak, Vučić svojim izjavama budi nadu, kaže Izetbegović istakavši da će se rado odazvati pozivu srpskog premijera da zajedno sa preostalom dvojicom članova Predsedništva BiH dođe u Srbiju. Tim pre jer, kako smatra, je ovaj napad narušio odnose dve države.\n“Nažalost, čitav niz događaja u poslednja dva meseca je radio protiv inicijative Aleksandra Vučića za poboljšanje odnosa naroda i država”, rekao je Izetbegović i dodao da Bošnjaci nikada nisu imali problem sa Srbima kao narodom, već za “zločincima koji nose srpska imena”.


Monstruozne optužbe za širenje zaraze – Podrinske\nZLOUPOTREBA PANDEMIJE ŠABAČKIH NAPREDNjAKA U POLITIČKE SVRHE\nNakon odluke Gradske izborne komisije da se sedam dana po ukidanju vanredne situacije održe ponovljeni lokalni izbori na 27 biračkih mesta Gradski odbor SNS u Šapcu svojim saopštenjem okrivio je gradonačelnika Nebojšu Zelenovića da je zakasnio sa ovim merama i da time kupuje vreme za održanju na vlasti. Šabački naprednjaci naveli su da je Zelenović doveo Šapčane u ogromnu opasnost zato što se više puta oglušio o preporuke i upozorenja Zavoda za javno zdravlje o pooštravanju mera u gradu. Čak je organizovao tri javna događaja: „Ruže Lipolista“, konjičke trke i sednicu Glavnog odbora DS. U saopštenju navodi se da je Zelenović pustio da broj zaraženih raste kako bi uveo vanrednu situaciju s ciljem da po svaku cenu odloži ponovljene izbore i konačnu primpredaju vlasti.\nMeđutim, činjenice govore da je u pitanju klasična zamena teza, a to su građani mogli da se uvere preko direktnih prenosa TV Šabac konferencija za novinare Kriznog štaba kao i sednice Gradske skupštine. Zavod za javno zdravlje, na čijem čelu je kadar SNS, nije obezbedio dovoljan broj testova, i u početku, posle 21. juna, taj broj bio je dvadesetak testova dnevno. Bez podataka o povećanom broju zaraženih nije moglo ni da se zavede vanredna situacija. Tek na molbu gradonačelnika Zelenovića stranim ambasadorima povećan je broj testova, ali ni to nije dovoljno jer trenutno više od 200 osoba ima simptome zaraze, a mogućnost analize u šabačkom Veterinarskom institutu su 90 testova dnevno. Vanredna situacija uvedena je trećeg jula, a dan kasnije sam predsednik države i SNS Aleksandar Vučić izjavljuje da je vanredna situacija izmišljena kako lokalna vlast ne bi priznala izborni poraz. Iste večeri, na sednici Gradske skupštine, odbornici SNS nisu podržali uvođenje vanredne situacije, a trebalo je, pored ostalog, i zbog rebalansa budžeta i namene 60 miliona dinara u tu svrhu.\nS druge strane šabački naprednjaci se ne oglašavaju povodom izborne krađe, da je podneto više od 30 krivičnih prijava, da je u tome učestvovalo više od stotinu lica sa kriminalnim dosijeima. Po grubim procenama pravnog tima liste “Nebojša Zelenović -Šabac je naš“ „kupljeno“ je između pet i osam hiljada glasova, po ceni od dve do pet hiljada dinara, a bilo je i ucena i pretnji. Nerazjašnjeno je i nekoliko hiljada falsifikovanih glasačkih listića na 12 biračkih mesta, što je konstatovala GIK. Za sada tužilaštvo malo šta preduzima povodom ovih krivičnih prijava, jedino su novinari „Podrinskih“ dali izjave policiji kao podnosioci krivične prijave za štampanje falsifikovanoh glasačkih listića.\nMeđutim, javnost u Šapcu uglavnom je obaveštena i o ulozi naprednjaka tokom vanrednog stanja. Šef odborničke grupe SNS i specijalni savetnik ministra prosvete dr Aleksandar Pajić tek na insistiranje ministra otišao je na testiranje i lečenje od kovida 19, a dotle je bio u kontaktima sa građanimima u Šapcu i Beogradu. Rukovodioci Opšte bolnice i Zavoda za javno zdravlje prikrivali su zarazu u porodilištu i na infektivnom odeljenju, a delimično je to poteklo od jednog sastanka SNS.\nSimptomatično da se ovi rukovodioci nijednom do sada nisu pojavili na konferencijama za novinare Kriznog štaba. Oglasio se i Gradski odbor ZZS koji ukazuje da tačni i pravovremeni testovi na virus korona u Šapcu raskrinkavaju laži režima SNS-a o broju zaraženih ljudi u Srbiji. Kako je moguće da od 100 testiranih pacijenata u Šapcu 76 bude pozitivno, a da od 9.000 testiranih pacijenata u Srbiji samo kod 350 bude potvrdjena bolest? Moguće je zato što režim laže. To je pravi razlog histerije naprednjaka, koji su u Šapcu pokrali izbore, a ne odluka GIK da se izbori ponove onda kada se za to steknu uslovi.\nTokom vanrednog stanja u Šapcu ukupno je bilo zaraženo 75 osoba, dok je sada taj broj udesetostručen. Za sada nema stručnih analiza kako je došlo do ovako masovnog oboljevanja u Šapcu, ali na širem planu pitanje je da li su okidači bili derbi u Beogradu i finale Kupa u Nišu, a posebno izbori sa više od tri miliona učesnika.


Kormak: Građani BiH će odlučivati o članstvu u NATO-u\nAmerički ambasador u BiH Morin Kormak izjavila je da će građani BiH imati priliku, kada bude pravo vrijeme, da odluče da li će se pridružiti NATO-u.\n"Znam da odluka o članstvu brine neke građane BiH. Razumijem da neki ljudi imaju emotivne probleme sa tim, da imaju istoriju koja ih tjera da osjećaju da to nije prava odluka, ali ta odluka je daleko u budućnosti", rekla je Kormakova u intervjuu za agencije Srna i Fena.\nOna je dodala da bi do odlučivanja građana o ovom pitanju trebalo raditi na ispunjavanju uslova za aktiviranje Akcionog plana za članstvo /MAP/, koji postoji za BiH od ministarskog sastanka u Talinu 2010. godine.\n"Dakle, ovo je samo jedna stepenica na putu koja će zahtijevati veoma mnogo posla prije nego što bude donesena konačna odluka", ocijenila je ambasador SAD u BiH i ponovila da je ta odluka na "svim građanima da je donesu zajedno".\n"Vidimo širom BiH da građani žele ekonomski razvoj i bezbjednost, a približavanje NATO-u obezbjeđuje jedan okvir za sigurnost koji će omogućiti ne samo građanima, već i firmama koje razmatraju situaciju u BiH da se osjećaju bezbjednije jer su njihova ulaganja zaštićena", smatra američki ambasador u BiH.\nPrema tome, ocenila je ona, to je bezbednosna odluka, ali koja omogućava jači okvir za razvoj privrede u BiH. "U međuvremenu, ono što NATO nudi je mogućnost da se radi zajedno sa BiH, da se pomogne ovoj zemlji da se dalje razvija", kaže Kormakova.\n"Uskoro ćemo proslaviti godišnjicu administracije predsednika /SAD Donalda/ Trampa i tokom proteklih godinu dana smo viđeli značajan interes za BiH i Balkan", rekla je Kormakova, podsetivši na dugogodišnju posvećenost SAD prosperitetu, stabilnosti i napretku BiH.\n"Reforma Izbornog zakona je ključni korak koji se mora preduzeti. Implementacija presude Ustavnog suda BiH u slučaju `LJubić` mora biti sprovedena i mi radimo zajedno sa međunarodnim partnerima da podržimo taj proces. To odluka mora uključivati sve stranke u BiH, da bi prošla parlamentarnu proceduru i bila primenjena", istakla je ona.\nKormakova smatra da to mora biti otvorena diskusija koja će uzeti u obzir razna pitanja, kao što je izabrana budućnost BiH u EU.\n"Bilo koja odluka koja se donosi mora se baviti odlukama Ustavnog suda, ali isto tako mora se uzeti u kontekstu odluka Evropskog suda za ljudska prava koje su donesene u prošlosti. Dakle, veoma smo posvećeni da podržimo lokalne aktere dok rade na rješavanju slučaja `Llubić`", napomenula je američkka ambasadorka.\nOna je izrazila očekivanje da će biti rešeno i pitanje Mostara, ali i Kluba Srba u Parlamentu Federacije BiH.\n"To je odluka koju politički lideri moraju doneti. Istovremeno, ovo je zemlja gde se gotovo pola budžeta koristi za plate javne administracije. Pet od svakih deset KM odlazi na plate javne administracije, što znači da ima resursa na raspolaganju da se riješi više od jednog pitanja", konstatovala je Kormakova.\n"Bilo bi nam veliko zadovoljstvo da vidimo da se predsednik Dodik zalaže za istinsku implementaciju vladavine zakona, poštovanje Ustavnog suda i napretka u sprovođenju Dejtonskog mirovnog sporazuma, što uključuje i teritorijalni integritet BiH, ali i da odbacuje bilo kakav govor o secesiji. Mi bismo to pozdravili, ali to je odluka koju on mora donijeti", zaključila je Kormakova.\nNa pitanje da li je Jugoistočnoj Evropi, odnosno Balkanu, potrebno stalno američko vojno prisustvo, kako je nedavno predložila američka nevladina organizacija "Atlantski savjet", Koramakova je odgovorila da su članovi američke Vlade saopštili koji su joj ciljevi na Balkanu, a to je podrška građanima u regionu da ostvare ciljeve koji su sebi postavili.\n"Američka administracija predsjednika Trampa podržava rad širom Balkana kako bi se pomoglo ovim zemljama da napreduju ka ciljevima koje su odabrale. To odražava američku inostranu politiku i, takođe, odražava njegov osećaj da radi za interese američke spoljne politike, koji su zasnovani na izgradnji mirnog sveta u kojem naša i sve druge zemlje mogu raditi na postizanju istih ciljeva na Balkanu", navela je Kormakova u intervjuu za Srnu i Fenu.


SNSD ostaje koalicioni partner Socijalističke partije - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > SNSD ostaje koalicioni partner Socijalističke partije\n8. Februara 2020. Istinito679Leave a Comment on SNSD ostaje koalicioni partner Socijalističke partije\nProširena sjednica Izvršnog komiteta SNSD održana je u Banjaluci, a na njoj je bilo riječi o političkoj situaciji u Republici Srpskoj i Socijalističkoj partiji (SP).\nKako Srpskainfo saznaje od strane dobro obaviještenog izvora bliskog SNSD, stav rukovodstva ove stranke na čelu sa Miloradom Dodikom jeste da SP ostaje koalicioni partner SNSD, te adresa za buduće pregovore i saradnju, odbacivši mogućnost pregovaranja sa grupom bivših poslanika SP.\nStav SNSD je da se pregovori mogu obavljati samo sa legitimno i demokratski izabranim predstavnicima politickih partija u Republici Srpskoj, te da bi svaki drugačiji pristup vodio ka urušavanju demokratije i političkoj anarhiji u Republici Srpskoj, što nije u interesu SNSD.\nNa sjednici Izvršnog komiteta SNSD još jednom je potvrđeno da lider socijalista Petar Đokić ostaje ministar u Vladi Republike Srpske, čime je stavljena tačka na različite spekulacije na tu temu.\nTagged istinito snsd sp


U INAT TRAMPU Azija sprema novi trgovinski sporazum bez SAD\nPregovarači iz 16 azijskih zemalja sastaju se ove nedelje u japanskom lučkom gradu Kobe kako bi razgovarali o regionalnom trgovinskom paktu koji se doživljava kao rival sporazumu o Transpacifičkom partnerstvu (TPP) koji je nedavno odbacio američki predsednik Donald Tramp.\nPregovori oko TPP-a\nKina nije deo TPP-a, ali igra vodeću ulogu u sporazumu Regionalno sveobuhvatno ekonomsko partnerstvo (RCEP) o kome će se od danas do petka voditi pregovori, prenosi agencija AP.\nMedju zemljama pregovaračima o RCEP su i neke od najsiromašnijih azijskih zemalja, kao što su Laos i Mjanmar, ali i neke od najbogatijih iz tog regiona. Medjutim, postizanje konsenzusa oko carina, trgovine uslugama i restrikcija na investicije u ključnim industrijskim granama, pokazalo se teškim od otpočinjanja pregovora 2013. godine.\nNakon što je preuzeo predsednički mandat, Tramp se povukao iz TPP-a, koji sada obuhvata 11 zemalja od Čilea do Novog Zelanda, podseća AP, navodeći da SAD nisu deo inicijative RCEP.\nJapanski premijer Šinzo Abe i drugi lideri iz zemalja članica TPP-a nadaju se da će ubediti Trampa da odustane od odbacivanja trgovinskog pakta, koji je bio u samom centru ekonomske politike prethodne administracije SAD za azijski region.\nTramp potpisao trgovinski sporazum sa Meksikom


Srbija iz Lagatora odlazi na EP u Holandiju, utakmica protiv Maroka -\nSrbija iz Lagatora odlazi na EP u Holandiju, utakmica protiv Maroka\nNacionalni futsal tim Srbije, iz Lagatora putovaće na EP u Holandiju. Poslednji pripremni meč futsal reprezentacija Srbije igraće 12. januara protiv selekcije Maroka u dvorani Lagator. Još uvek se ne zna tačna satnica odigravanja zbog televizijskih prava. Sve ovo potvrđeno je danas, kada je dolazila delegacija FS Srbije u Loznicu.\nOvo je još jedna potvrda da se Loznica kotira visoko u sportskom svetu naše zemlje, sve zahvaljujući ljudima koji su zaduženi za sport u ovom gradu a pre svega gradonačelniku Vidoju Petroviću.\nMilan Nedeljković prevazišao je sva očekivanja od početka mandata na mestu čoveka zaduženog za sport. U stopu ga prati gradski menadžer Dejan Stalović koji ima neverovatne osećaje za sportski tajming. Sve ovo ne bi moglo da se organizuje bez čoveka koji postaje sinonim sporta u našem gradu, Dejana Dimitrijevića direktora UFK Lagator. Delegacija FS Srbije danas je bila oduševljena uslovima koje naša dvorana ispunjava za sve vrste takmičenja.\nPodsećamo da su tri futsalera Loznice ove sezone zadužila dres sa nacionalnim grbom. Mladen Kocić igrao je na svetskom prvenstvu u Litvaniji a kako kaže najkorisniji i najbolji igrač Prve lige Srbije, Marko Perić „Sledeće godine imaćemo ih sedam“\nTags: futsal, Lagator, Loznica, maroko, srbija\nPrevious Počela 64 „Zatna rukavica “ u Loznici (video)\nNext Kovid izveštaj (16.12.2021.)


Prokrastinacija je odlaganje obaveza ili važnih zadataka, odlaganje nečeg što nam u datom trenutku nije najprijatnije da uradimo i umesto toga bavljenje stvarima koje su ili manje neprijatne, ili čak mnogo zabavnije da se rade u datom trenutku. Naime, ovaj oblik ponašanja ima gotovo svako od nas, i ona se može reflektovati u različitim sferama života. Pod prokrastinaciju može da se svrsta i kada ostavimo pranje suda za kasnije, kada odlažemo dan kada ćemo početi da spremamo ispit, kada odlažemo izlazak na dejt iz straha da ne budemo odbijeni, kada odlažemo polaganje diplomskog, započinjanje dijete, vežbanja, itd. Dakle, svako od nas se bar jednom u životu susreo sa prokrastinacijom i ona jeste normalan oblik ponašanja, međutim problem nastaje kada prokrastinacija postaje hronična i kada nas ometa da ostvarimo svoje potencijale, i dovodi do poteškoća u našoj karijeri.\nOpširnije: Prevazilaženje prokrastinacije\nKako se nositi sa socijalnom anksioznočću?


За набавку производне опреме додељено више од пола милијарде динара\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nZa nabavku proizvodne opreme dodeljeno više od pola milijarde dinara\nMinistarstvo privrede uspešno je realizovalo Program podrške malim preduzećima za nabavku opreme u 2017. godini, u okviru kojeg je odobreno više od 564,6 miliona dinara bespovratnih sredstava, dok je ukupan iznos investicija u opremu oko 2,8 milijardi dinara.\nTime je javni poziv za dodelu bespovratnih sredstava za nabavku nove proizvodne opreme, unapređenje poslovanja i proizvodnje malih preduzeća i preduzetnika u ovoj godini zatvoren.\nBespovratna sredstva je dobilo 399 privrednika, a najzastupljenije delatnosti su obrada i prerada drveta, metala, proizvodnja tekstila i odevnih predmeta, kao i proizvodnja prehrambenih proizvoda i štampanje.\nZainteresovani koji nisu uzeli učešće u programu moći će da apliciraju po novom Programu kroz podršku investicijama u privredi koji sprovodi Ministarstvo privrede u saradnji sa Fondom za razvoj. Dodatne informacije o novom programu dostupne su na sajtu Ministarstva i Fonda za razvoj.\nProgram podrške za nabavku opreme deo je projekta Decenija preduzetništva i predstavlja kombinaciju povoljnih bankarskih kredita i bespovratnih sredstava države.\nSprovodi se na način da Ministarstvo privrede sufinansira nabavku proizvodne opreme u iznosu od 25 odsto njene vrednosti, dok se 70 odsto troškova nabavke finansira iz povoljnih kredita banaka ili finansijskog lizinga kompanija partnera na Programu. Preostalih pet odsto je učešće samog preduzetnika.\nProgram se realizuje u saradnji sa Razvojnom agencijom Srbije i odabranim poslovim bankama (Prokredit, Halkbank, Unikredit, Sosijete ženeral, Erste banka i Rajfajzen lizing).\n: Korisnici DE MINIMIS državne pomoći po programu podrške malim preduzećima za nabavku opreme u 2017. godini\nPočetna»Vesti»Za nabavku proizvodne opreme dodeljeno više od pola milijarde dinara


Mijušković: Bez investicija ne možemo pratiti, ni dostizati Evropu | EUME\nNaslovnica Info Press info Mijušković: Bez investicija ne možemo pratiti, ni dostizati Evropu\nMijušković: Bez investicija ne možemo pratiti, ni dostizati Evropu\nMijušković, foto: PKCG\nZemlje regiona, bez obzira na napredak međusobne saradnje, ne mogu bez značajnijih investicija dostići razvijenu Evropu u bliskoj budućnosti, ocijenio je predsjednik Privredne komore (PKCG), Velimir Mijušković.\n„Bez investicija ne možemo pratiti, ni dostizati Evropu. Toga smo svjesni svi, što bi trebalo još više da nas podstiče da radimo na atraktivnosti ambijenta koji će privući investitore da u ovom regionu grade i pokreću značajne poslove i projekte“, rekao je Mijušković na Kopaonik biznis forumu.\nOn smatra da su veliki projekti, koji će imati pozitivne multiplikativne efekte na region, posebno važni.\n„Dobar primjer toga je interkonektivni kabl, koji će objedinjenom regionalnom energetskom tržištu pomoći da se uključi u evropsku mrežu“, kazao je Mijušković na panelu posvećenom regionalnoj saradnji i unaprijeđenju konkurentnosti.\nOn je dodao da su privredne komore, koje zastupaju interese poslovnih zajednica, prirodni partner donosiocima odluka, zbog čega je saradnja sa vladama izuzetno važna.\n„Privrednici identifikuju probleme. Oni imaju znanje i iskustvo da prepoznaju, ne samo kratkoročne mjere, već i sistemske za njihovo prevazilaženje, a svoje predloge plasiraju upravo preko komora“, saopštio je Mijušković na forumu koji je u utorak počeo na Kopaoniku.\nPredsjednik Privredne komore Srbije, Marko Čadež, rekao je da nastavak strukturnih reformi, borba protiv korupcije i drugi izazovi, nijesu problemi koje će rješavati svaka zemlja regiona samo na nacionalnom nivou, već da je neophodno da se to učini u saradnji sa regionom.\nOn je podsjetio da su privredne komore, u okviru Berlinskog procesa, pokrenule inicijativu i osnovale Komorski investicioni forum, u koji su uključene sve komore regiona, pa i članice EU – Hrvatska i Slovenija.\nKomorski investicioni forum je, prema njegovim riječima, već pokrenuo konkretne projekte, sa ciljem da region, kroz saradnju, bude još uspešniji u ekonomiji.\n„Imamo zajedničke neprijatelje, a to su loša konkuretnost kompanija, visoka stopa nezaposlenosti i neizgrađeni poslovni ambijent koji bi omogućio privredi da se više razvija“, saopštio je Čadež.\nOn je upozorio na zajednički problem visoke stope nezaposlenosti, koja u prosjeku u regionu iznosi oko 22 odsto, dok je udio mladih među nezaposlenima čak 42 odsto.\nGeneralni sekretar Savjeta za regionalnu saradnju (RCC), Goran Svilanović, kazao je da nedavni skup Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u Londonu pokazao da je evropski biznis sve manje zainteresovan za pojedinačni pristup regionalnim ekonomijama, a sve više za region sa ukupnim potencijalom.\nOn je podsjetio da postoji više od tri milijarde EUR međusobnih investicija unutar regiona, što je pokazatelj da je biznis nekoliko koraka ispred nivoa saradnje vlada u regionu.\nSvilanović je, predstavljajući preliminarne rezultate istraživanja koje je uradio RCC uz pomoć kompanije GfK, kazao da je u poslovnoj zajednici prisutan blagi optimizam i percipira se važnost regionalne saradnje u svim zemljama Balkana.\nIstovremeno je, prema njegovim riječima, prisutan blagi evroskepticizam, usljed straha poslovnog svijeta od promjena.\nPredsjednik Privredne komore Makedonije, Branko Azeski, smatra da je regionalna saradnja neophodna, ali da još postoji niz sektora gdje nije pokrenuta.\n„Bolja saobraćajna povezanost regiona je nužna, a direktnih avionskih linija između pojedinih glavnih gradova na Balkanu još nema. Teza da smo bure baruta već tri decenije opterećuje Balkan, ali firme koje ovdje dolaze da investiraju ostvaruju pet puta veći profit nego u sopstvenim zemljama“, rekao je Azeski.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Banja Luci, Dragan Mikerević, naveo je da je svaka pojedinačna ekonomija u regionu stvorila neravnoteže koje su na dugi rok neodržive.\n„Sada smo došli uz zid kada moramo da platimo cijenu toga. Te neravnoteže se vide u odnosu privatnog i javnog sektora, ali i potrošnje i investicija“, rekao je Mikerević.\nPredstavnik Spoljnotrgovinske komore Bosne i Hercegovine, Momir Tošić, smatra da su komore najjači kohezioni faktor i da bi trebalo da budu primjer po pitanju regionalne saradnje.\nKopaonik biznis forum, koji završava sjutra, оkupio je rеkоrdan brој učеsnika, odnosno 750 predstavnika vlada, privrednih komora, privrеdnika, diplоmata, еkоnоmskih analitičara, tеоrеtičara i mеđunarоdnih еkspеrata.\nTеma fоruma је Dоstizanjе i kоnvеrgеnciјa sa vоdеćim trеndоvima – kakо sanirati glavnе pukоtinе u sistеmu, a realizuje se kroz 20 panеla, tri plеnarnе sеsiје i pеt spеciјalnih prеzеntaciјa.


Vučić sa Mičelom: Kompromis da, ne poniženje i urušavanje srpske države - Studio B\nVučić sa Mičelom: Kompromis da, ne poniženje i urušavanje srpske države\nVučić sa Mičelom: Kompromis da, ne poniženje i urušavanje srpske države Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 14. 03. 2018. 10:07:24\nPredsednik Vučić je rekao da je situacija oko Kosova i Metohije najveća prepreka na evropskom putu Srbije, i da je Srbija spremna da razgovara o mogućim kompromisima, ali da ne može dozvoliti ponižavanje sopstvemog naroda i urušavanje sopstvene države. „Znamo da je najveća prepreka na našem evropskom putu situacija oko KiM, i zato je Srbija spremna da razgovara o mogućim kompromisima, ali ma koliko mala, ma koliko bila nebitna za velike sile, možemo da prihvatimo jedino kompromisno rešenje, ali poniženje sopstvenog naroda i urušavanje sopstvene države ne možemo“, kazao je on na konferenciji za štampu posle susreta sa američkim diplomatom, koji je trajao nešto više od sat vremena.\nVučić je rekao da Srbija i SAD imaju različite stavove po pitanju KiM, ali da je Mičel saslušao naše stavove, a neke možda i razumeo. „Svaki kompromis je težak, ali to mora da prihvati i druga i treća strana“, dodao je Vučić.\nPodsetio je da je Srbija iz Briselskog sporazuma ispunila sve svoje obaveze – pitanje pravosuđa, policije na severu Kosova , civilne zaštite, telekomunikacija.\nPredsednik je rekao da je američkom diplomati preneo i stav da je gotovo uveren da Priština neće sprovesti Brisleski sporazum, odnosno formiranje ZSO. „Albanci su imali samo jednu obavezu koja proističe iz međunarodno pravnog ugovora a to je uspostavljanje Zajednice srpskih opština. Oni tu jedinu obavezu nisu ispunili. EU i SAD znaju za to i zahvalan sam što je Mičel rekao da je važno da ta obaveza bude ispunjena“, naglasio je Vučić. On je istovremeno izrazio uverenje da od tog posla nema ništa, jer da su Albanci hteli da ga ispune u prethodnoh pet godina oni bi to i uradili, a nisu mrdnuli prstom. „Da su hteli, ispunili bi to u prethodnih pet godina, a nisu mrdnuli ni prstom. Uveren sam da to ni ne nameravaju da učine, a za to su imali i prećutnu saglasnost dobrog dela međunarodne zajednice“, rekao je Vučić.\nDa Srbi nisu ispunili bilo šta iz dogovora, istakao je, oni bi se našli pod ogromnim pritiskom. „To, međutuim, ne govori loše o nama, već o različitim standardima i drugačijem pristupu“, zaključio je.\nKako je dodao, razgovor s Mičelom je zato i značajan, i predstavlja korak napred, jer je on, naveo je, pokazao poštovanje prema Srbiji i prema njenim građanima, s obzirom da smo se, primetio je, neretko suočavali s drugačijim primerima. „Na tome sam mu zahvalan, jer smo se neretko suočavali sa drugačijim primerima. Sa velikom pažnjom i nadom ćemo nastaviti da radimo sa Mičelom i na očuvanju mira i stabinosti na Balkanu, i rešavanju svih teških pitanja“, istakao je on dodajući da je svaki izgubljeni dan, izgubljeni dan ne samo za međunarodnu zajednicu, već građane Srbije.\nNakon što je Srbija rešila najvećim delom ekonomske probleme, sledi bolji život, i Mičel je, kako je dodao, mogao sam da se uveri da je Beograd grad kranova i dizalica. „Biće nam jedini problem odnos sa Prištinom, a naš posao je da probamo da taj problem rešimo i ako ne uspemo, to će biti jsos jedan od političkih neuspeha, koji nije samo zbog nas“, objasnio je Vučić.\nPreneo je da je sa Mičelom razgovarao i o bilateralnim ekonomskim odnosima, reformama koje smo sproveli, kao i dodatno privlačenje američkih investicija. „Izrazio sam želju i nadanje da ćemo imati još američkiih kompanija koje će ulagati u Srbiju i uvećamo značajno trgovinsku zramenu. Najviše vremena smo proveli u ragvorima o miru i stabilnosti u regionu, o situaiciji na Zapadnom Balkanu“, rekao je on. Vučić je istakao čvrsto uverenje Srbije da je po svaku cenu neophodno očuvati mir i stabilnost i da je potrebna podrška u tome SAD, kao i svih drugih važnih učesnica na svetskoj političkoj pozornici.\nIzrazio je zahvalnost Mičelu na podršci koju je pružio nastavku dijaloga Beograda i Prištine. „Naše pozicije su prilično različite, drugačije i udaljene po pitanju odnosa prema Kosovu i Metohiji. Ono što je za nas važno je da je Mičel za razliku od mnogih drugih želeo ne samo da čuje, već i sasluša što srpska strana ima da kaže“, podvukao je on.\nRekao je da SAD i Srbija nisu saglasne po pitanju mnogih stvari vezano za formiranje kosovskih bezbednosnih snaga, ali smo saglasni da sačuvamo mir sa Albancima i nastavimo razgovore pod okriljem EU.\nPokažite mi papir koji omogućava formiranje vojske Kosova\nNe postoji nijedan pravni međunarodni akt koji može da opravda formiranje oružanih snaga Kosova, i Srbija će se tome suprotsavljati, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić i dodao da je taj stav nedvosmisleno preneo i visokom američkom zvaničniku Vesu Mičelu.\nVučić je tako odgovorio na pitanje da li je s Mičelom razgovarao o formiranju kosovske vojske, a s obzirom da je on juče u Prištini podržao tu nameru kosovske administracije. Vučić je rekao da je zahvalan Mičelu i na razgovoru o toj temi, koji je, kako je naveo, bio otvoren, ali se obratio prisutnima na pres konferenciji, ljudima u EU, SAD, svima… pozivom da mu pokažu „jedan jedini papir na osnovu kog se forimiraju oružane snage Kosova, a da to ima potporu u međunarodnom pravu“. „Ne postoji i ne može da ga izmisli niko ni u SAD, ni u EU. U skladu s vojnotehničkim sporazumom iz Kumanova, nikakve vojne snage Kosova ne mogu da postoje, samo KFOR može da postoji“, poručio je.\nA kad je reč o Rezoluciji 1244, dodao je, ona takođe ne predviđa albanske vojne snage, već govori samo vraćanju srpskih snaga bezbednoti, i to o vraćanju hiljada. „Ja zato pitam sve naše goste da i navedu jedan član, paragraf koji daje za pravo bilo kome da takvu vojsku formira“, upitao je Vučić , a zatim poručio: „Oni to zasnivaju na tome što su priznali nezavisnost Kosova, Amerikanci prema tome imaju poseban odnos i posebne veze s Kosovom, i pošto ih priznaju smatraju da imaju pravo da formiraju snage bezbednosti“.\nSrbija, međutim, dodao je, ne misli tako o tome, suprotsavlja se i suprotstavljaće se i dalje, i to je, kaže, i Mičelu preneo nedvosmisleno. „Moj je posao da štitim naše interese i da govorim u skladu sa zakonom, a osim toga ne mislim da bi takav potez (formiranje kosovskih bezbednosnih snaga) doprineo bilo čijoj stabilnosti u regionu“, zaključio je.\nNi Mičel ni drugi ne mogu pomoći opoziciji na izborima\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je Srbija demokratska zemlja, da je pomoćnik američkog državnog sekretara Ves Mičel dobrodošao u Srbiju i da ima pravo da se sastane sa kim hoće, pa i sa opozicijom, ali da opoziciji to neće biti od pomoći.\nOpoziciji ni Mičel, ni stotine drugih ne mogu pomoći da dobiju izbore, jer nemaju politiku, rekao je Vučić odgovarajući na pitanje kako komentariše činjenicu da amrički diplomata u Beogradu ima susret i sa opozicijom, a u Skoplju i Prištini nije imao takve razgovore. „Ja sa tim nemam nikakav problem“, naveo je Vučić.\nDodao je da mnoge televizije imaju pravo da njegove konkurente zovu da im 14 puta budu gosti, a njega nijedan put, a onda govore o objektivnosti i profesionalizmu. „Rekao sam Mičelu, kao što sam rekao i u Srbiji stotinu puta – svaki put na svakim izborima sam ih pobeđivao sve ubedljivije. Pobeđivao bi ih i pobeđivaću dokle god budem hteo, ali neće biti oni ti koji će mene da pobede, nego ću sam da se sklonim kada budem shavtio da je došlo vreme za neke mlađe, bolje, i sposobnije, a to vreme nije uopšte daleko, zato što mislim da smo, sem Kosova, mnoge važne stvari u zemlji uradili“, kazao je predsednik Srbije.\nMičel u Beogradu: Nije plan u 4 tačke, nego kosovska vojska\nVes Mičel, novi američki čovek zadužen za Zapadni Balkan, na svojoj je prvoj turneji po regionu doneo jasnu poruku Srbiji – formiranje kosovske vojske je ok, SAD to podržavaju i niko na to nema pravo veta.\nSrbija će se tome suprotsaviti, nedvosmisleno je preneo Vučić Mičelu, a na preš konfrenciji pozvao je da mu bilo ko iz SAD, EU, bilo ko…pokaže „jedan jedini papir na osnovu kog se forimiraju oružane snage Kosova, a da to ima potporu u međunarodnom pravu“.\nKonačno, medijske najave da novi Trampov čovek za region donosi papir s rešenjima za Kosovo, odnosno plan u 4 tačke s „ultimatumom“ za Srbiju, pokazale su se „kreativnim“, kako je to Mičel rekao, ali ne i tačnim. Bar ne zvanično i ne – sada.\nSam je Mičel u Prištini je rekao da je čuo za neka „kreativna rešenja“ koja su najavili srpski mediji, ali da je u region došao, između ostalog, da podstakne nastavak dijaloga Beograda i Prištine, a u Srbiju – da čuje, sasluša, obeća podršku na evropskom putu i – jasno prenese da je kosovska vojska u dugoročnom interesu SAD.\nOne Response to “Vučić sa Mičelom: Kompromis da, ne poniženje i urušavanje srpske države”\nmart 14, 2018 u 3:57 pm\nJako bih volio da saznam sledece –\nSta se podrazumeva pod KOMPROMISOM?\nSta se podrazumeva pod PONIZENJEM?\nDa li mogu ocekivati neko objasnjenje?? Hvala.


„Vučića podržava pola miliona više ljudi nego SNS“ – Opustise.rs\nNaslovna / Vesti / Srbija / „Vučića podržava pola miliona više ljudi nego SNS“\n„Vučića podržava pola miliona više ljudi nego SNS“\n20. decembra 2015. Autor: B92 Foto: Tanjug\nBeograd — Premijera Srbije Aleksandra Vučića u periodima naglih skokova popularnosti podržava i do pola miliona građana više nego SNS, stranku koju predvodi.\nDirektor istraživanja javnog mnjenja te agencije Marko Uljarević rekao je za “Blic” da je od maja do septembra popularnost premijera i lidera SNS „strahovito skočila“.\nOn je dodao da se taj skok popularnosti desio kod mladih ljudi, visoko obrazovanih, u Beogradu, te da je zbog toga Vučić postao mnogo prihvatljiviji nego njegova stranka.\nAko bi se danas održavali izbori, kaže Uljarević, na njih bi izašlo 3.300.000 građana, što je stabilna i visoka izlaznost.\nSDS ima podršku četiri odsto izašlih građana, SRS i PUPS tri, dok Pokret Dosta je bilo, DSS, LDP i LSV imaju podršku oko dva procenta.\nKad je reč o koalicijama, SDS i LDP bi zajedno imale i do osam odsto podrške, SPS i JS 12 odsto, DSS i Dveri oko šest odsto, dok bi cenzus prešla i koalicija LSV, Pokret Dosta je bilo i novoformirani pokret Borislava Stefanovića.\n← Prethodna vest Zatvorski službenik ojadio banku\nSledeća vest → Katolički vernici proslavljaju Badnji dan


David Bekam pomaže studentima u "nepovoljnom položaju": Pridružio se kampanji koja će učenicima da obezbedi računare - Alo.rs\nDesetine poznatih ličnosti pridružuju se podršci studentima u nepovoljnom položaju u učenju na daljinu. Jedan od njih je uspešni fudbaler David Bekam, koji je odlučio da se pridruži kampanji za obezbeđivanje računara za decu koja su ostala kod kuće zbog pandemije i moraju da nastave studije na daljinu\nDejvid i Viktorija Bekam, Foto: Epa/Niklas Halle'n\nDirektori škola, sindikati nastavnika i britanski poslanici u Evropskom parlamentu izrazili su zabrinutost da učenici iz porodica sa niskim prihodima zaostaju u učenju jer im nedostaje opreme da bi išli u korak sa učenjem na daljinu . U Ujedinjenom Kraljevstvu su zatvorene škole i većina učenika uči od kuće. Međutim, ne mogu svi priuštiti računare ili tablete, koji su suštinski deo učenja na daljinu.\nPrema studiji objavljenoj ranije ove nedelje, jedna trećina učenika u nepovoljnom položaju nije imala pristup materijalu potrebnim za rad na daljini tokom svog školovanja 2020. godine. Bivši engleski fudbalski kapiten ser Ian McKellen i glumica Ema Tompson među poznatim su imenima koja podržavaju napor da se što više prenosnih računara dobije u ruke učenika koji imaju poteškoće u pristupu tehnologiji.\nDobrotvorna organizacija Mail Force, prvobitno osnovana kako bi obezbedila više zaštitne opreme za medicinsko osoblje, sada prikuplja novac i sarađuje sa vodećim kompanijama na otklanjanju digitalnog jaza kroz svoju kampanju Računari za decu. Organizacija, koja je pokrenuta samo krajem januara, već je uspela da prikupi 10,6 miliona funti gotovine, a takođe je dobila nekoliko računara od velikih kompanija.\nLegenda Mančester junajteda David Beckham u video snimku kampanje traži pomoć zajedno sa drugim poznatim licima, poput glumca Stefena Fria ili komičara Davida Valliamsa.\n„Milioni britanske dece sada su u problemu i mi trebamo da delujemo“, rekao je Bekam, dodajući da laptopovi pomažu u sprečavanju učenika da se izoluju od svojih prijatelja i nastavnika .\nMinistarstvo prosvete saopštilo je da je otprilike 365.000 prenosnih računara već poslato u škole od 4. januara, kada je nastava prešla na mrežni sistem. Napore da se obezbedi bolji pristup računarima podržala su i tri najveća britanska sindikata nastavnika. „Pandemija je istakla surovu realnost koja pokazuje da postoji vrlo ozbiljna digitalna podela između bogatih i siromašnih“, rekao je Geof Barton, generalni sekretar Udruženja školskih i fakultetskih lidera.\ndonacije oprema škola fudbaler zanimljivosti


Paragraf Lex BA - Pravne i ekonomske vijesti na dan 04.10.2017.\nREFORMA PRAVOSUĐA U BIH I DALJE BEZ REZULTATA\nZvanični Brisel polako gubi strpljenje sa BiH, jer nema konkretnih rezultata u okviru strukturalnog dijaloga o reformi pravosuđa. Zbog toga su iz središta EU nedavno stigle sugestije koje bi trebalo da se ugrade u Zakon o sudovima u BiH, oko kojeg se godinama lome koplja između entitetskih i državnog ministarstva pravde.\nZAKONI O LOKALNOJ SAMOUPRAVI I O SLUŽBENICIMA I NAMJEŠTENICIMA U ORGANIMA JEDINICE LOKALNE SAMOUPRAVE: Sa radom počela Komisija za analizu stanja u jedinicama lokalne samouprave u vezi sa sprovođenjem zakona\n3. oktobra 2017. godine sa radom je počela Komisija za analizu stanja u jedinicama lokalne samouprave u vezi sa sprovođenjem dva zakona o lokalnoj samoupravi, saopštilo je Ministarstvo uprave i lokalne samouprave Republike Srpske.\nSET ZAKONA O AKCIZAMA I DALJE NA ČEKANJU\nUpravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH nije se 2. oktobra 2017. godine izjasnio o prijedlogu za povećanje akciza na naftu i naftne derivate za 15 feninga, jer su predstavnici iz FBiH ponudili novu verziju zakona.\nODRŽAN 7. SASTANAK KOMISIJE ZA EVROPSKE INTEGRACIJE\nPomoćnik ministra za evropske integracije u Ministarstvu za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Radmila Dragišić učestvovala je 2. oktobra 2017. godine u 7. sastanku Komisije za evropske integracije koji je održan u Sarajevu.


Konferencija o aktivnom starenju-Bosna i Hercegovina će biti „najstarija“ zemlja na Balkanu – Crveni križ FBiH\nKonferencija o aktivnom starenju-Bosna i Hercegovina će biti „najstarija“ zemlja na Balkanu\nAutor Crveni križ FBiH dana 16/04/2014\nDana 15.04.2014. godine u organizaciji Društva Crvenog krsta/križa BiH u Sarajevu održana je konferencija posvećena brizi o starijim osobama u BiH i aktivnom starenju kao odgovoru na demografske promjene koje očekuju cijeli svijet, pa tako i BiH.\n„Analiza urađena na reprezentativnom uzorku pokazuje da svaka druga starija osoba u BiH ima primanja prosječne penzije od 310,72 KM, svaki osmi ispitanik obuhvaćen analizom ima izvore sredstava između 100 – 300 KM mjesečno, a 4,7 % ispitanih ima primanja manja od 100 KM. 14,2 % starijih osoba u BiH nema nikakva lična primanja, a 76% onih koji su bez primanja prisiljeno je da koristi usluge javnih kuhinja“, naglasila je Kepeš predstavljajući rezultate studijske analize.\nZbog ekonomske situacije u zemlji starije osobe u BiH često su opterećene i brigom za djecu i unučad.\n„23% starijih u BiH pomaže svoje porodice, preuzima brigu o unučadima, imanjima. 27 % penzionera u BiH radi na crno“, rekla je Kepeš.\nTeška ekonomska situacija nije jedina karakteristika života u trećoj dobi u BiH. Studijska analiza pokazuje da stariji u BiH teže ostvaruju prava na zdravstvenu zaštitu, nemaju organizovano slobodno vrijeme niti dovoljno prilika za aktivno sudjelovanje u zajednici. 10,5 % ispitanika bilo je žrtva nekog oblika nasilja, gdje je posebno izraženo ekonomsko nasilje.\n„Starije osobe jedna su od najranjivijih kategorija stanovništva u BiH. Sve prisutniji je trend ugroženosti ljudskih prava osoba treće životne dobi, posebno u smislu pristupa zdravstvenoj njezi i njhovog socijalnog isključivanja“, izjavila je Saliha Đuderija, pomoćnica ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH.\nBiH jedina je od preko 150 potpisnica Madridskog međunarodnog akcionog plana o starenju (MIPAA) iz 2002. godine koja nije usvojila nacionalni akcioni plan o starenju.\n„Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH je razvilo okvirnu politiku za starije osobe u BiH, no taj dokument nije dobio pozitivno mišljenje, te nije usvojen kao strateški zbog nedostatka političke volje“ naglasila je Đuderija.\nIskustva iz regije pokazuju da nevladine organizacije i organizacije Crvenog krsta/križa imaju značajnu ulogu u podizanju svijesti javnosti o važnosti adekvatnih politika i skrbi za starije osobe, i stvaranju boljih uvjeta života u trećoj dobi.\nJedan od ključnih zaključaka konferencije jeste da je u razvoju politika za starije osobe potrebno uložiti više napora, te da je potrebna jača saradnja između aktera aktivnih u polju brige o starijima.


Joint History Project – Digitalna istorija\n*Wayback Machine (AUG 08 2018)\nCenter for Democracy and Reconciliation in Southeast Europe (CDRSEE),\nJoint History Project <http://jhp.education/> (25. II 2019).\nZajednički istorijski projekat predstavlja rezulate društvene, političke i obrazovne incijative pokrenute 1999. godine pod pokroviteljstvom solunskog Centra za demokratiju i pomirenje u Jugoistočnoj Evropi. Najvažniji rezultat projekta jeste objavljivanje zajedničkih istorijskih čitanki zemalja regiona sa namerom da se nastavnicima i učenicima ponudi drugačije razumevanje istorije. Na sajtu je omogućeno besplatno preuzimanje dodatnih nastavnih materijala, tj. zbirki istorijskih izvora. Pri tome, prve četiri čitanke, koje obuhvataju period od osmanskog osvajanja Balkana do Drugog svetskog rata dostupne su za preuzimanje na devet regionalnih jezika, dok su za e-knjige Hladni rat (1944-1990) i Ratovi, podele i integracija (1990-2008) trenutno dostupna samo izdanja na engleskom jeziku. Takođe je omogućeno i preuzimanje publikacije Nastava orijentisana za učenje. U odeljku Multimedija su predstavljena tri zasebna projekta sa linkovima ka njihovim web lokacijama. To su Rat i mir na Balkanu (fotografije iz Prvog svetskog rata i intervjui sa istoričarima), Priče o Balkanu (fotografije muslimanskih, hrišćanskih i jevrejskih spomenika Balkana) i Dvaput stranac (o najvećim prisilnim migracijama XX veka kada je nakon 1924. preko pola miliona muslimana proterano iz Grčke, a najmanje 1.2 miliona Grka iz Turske).\nSlobodan Mandić, 25. februar 2019.\nOriginalno objavljeno u Godišnjaku za društvenu istoriju 3, 2018, str. 122.\n#e-knjige #Istorija Balkana #migracije #nastava istorije #savremena istorija #Wayback Machine\n#arhivistika #lokalna istorija #Engleska #Jugoslavija #društvena istorija #digitalne kolekcije #fotografija #Prvi svetski rat #Arhiv Beograda #Muzeji #istorija i film #arhivi #foto kolekcije #novine i časopisi #audiovizuelni izvori #WWI #Holocaust #SSSR #WWII #migracije #istoriografija #Austrija #Istorija Balkana #Wayback Machine #savremena istorija #ličnosti #Holokaust #balkans history #Beograd #Evropa #biblioteke #Amerika #istorijski atlas #časopisi #Nemačka #digitalna istorija #Srbija #istorijski izvori #privatni arhivi #Film #Biografije #Rusija


Briga o zaštiti životne sredine počinje od najmlađih, kažu u Turističkoj organizaciji opštine Knjaževac, koja je i ove godine bila organizator Novogodišnjeg eko sajma. Bogatom fondu nagrada za učesnike, Turistička je dodala i cegere za kupovinu, koji treba da smanje svakodnevnu upotrebu plastičnih kesa. ... [dalje]\nTuristička organizacija opštine Knjaževac, uz podršku Fonda za zaštitu životne sredine, poklonila je svim osnovnim školama i Predškolskoj ustanovi ''Bajka'' kontejnere za odlaganje smeća, odnosno sortiranje papirnog, plastičnog i metalnog otpada. Kontejneri su stigli u sve obrazovne ustanove, kao deo manifestacije Eko sajam, koja se održava sutra. ... [dalje]\nPeti jun, Svetski dan zaštite životne sredine, obeležili su zajedničkim aktivnostima Osnovna škola ''Vuk Karadžić'' i Centar za održivu budućnost ''Zelena zona''. ... [dalje]\nPredavanjem o klimatskim promenama i energetskoj efikasnosti, učenici Osnovne škole Dubrava pozvani su da se uključe u večerašnju akciju "Sat za našu planetu". ... [dalje]\nU organizaciji Centra za održivu budućnost “Zelena zona” iz Knjaževca i Saveta profesora prirodnih nauka, naša opština i ove godine učestvuje u globalnoj akciji “Sat za našu planetu”. ... [dalje]\nU Regionalnom centru za stručno usavršavanje u Knjaževcu danas je održan okrugli sto na temu “Reciklaža i primarno odvajanje otpada u opštini Knjaževac”. ... [dalje]\nNa jučerašnjem sastanku predstavnika Zelene liste Srbije koji je održan u sali Kuće partnerstva, organizovana je prezentacija časopisa "Ekolist" i mobilne hemijske laboratorije. ... [dalje]\nJavno preduzeće “Direkcija za razvoj” i Javno komunalno preduzeće “Standard” počinju sa akcijom “Jesenje čišćenje grada 2014”. ... [dalje]\nTehnička škola realizovala je od 12. do 14. septembra u Ravni prvi deo ekološkog projekta "Put ka eko školi". ... [dalje]\nUdruženje “Šta hoćeš” raspisalo je nagradni konkurs za ekološki angažovani umetnički rad mladih autora od 16 do 30 godina na temu klimatskih promena “Planeta ART”. ... [dalje]


Branimir Šehovac, načelnik PU Istočno Sarajevo: Video-nadzor pomogao i u RJEŠAVANJU UBISTVA @ Cafe.ba\nVideo-nadzor u Republici Srpskoj prvo je postavljen na području Istočnog Sarajeva i za samo godinu dana evidentirao je više od 10.000 prekršaja, a pomagao je i u rasvjetljavanju ubistva.\nPrema podacima u koje je Srpskainfo imala uvid, ove kamere su za kratak period opravdale svoju ulogu i doprinijele da se poveća bezbjednost na području ove Policijske uprave.\nNajbolje rezultate svakako su pokazale u borbi za veću bezbjednost saobraćaja, ali zahvaljujući njima riješeno je i ubistvo, razbojništva, krađe i druga krivična djela.\nNačelnik Policijske uprave Istočno Sarajevo, Branimir Šehovac, rekao je za Srpskainfo da je s obzirom na bezbjednosne izazove na području ovog grada, a s vizijom da se stepen bezbjednosti podigne na veći nivo, donesena odluka da se uradi projekat video-nadzora, sa zadatkom da se omogući precizna detekcija, prepoznavanje i identifikacija.\n– Vodeći se time formirana je komisija u čijem sastavu su bili iskusni pripadnici uniformisane policije po liniji rada opšte nadležnosti i bezbjednosti saobraćaja, zatim iskusni pripadnici kriminalističke policije i, naravno, stručna lica Odjeljenja za informaciono-komunikacione tehnologije ove policijske uprave. Održano je niz sastanaka s predstavnicima lokalnih zajednica kojom prilikom je ukazano na potrebu investiranja u bezbjednost lokalne zajednice, nakon čega je izrađeno i dostavljeno lokalnim zajednicama 13 elaborata – rekao je Šehovac. Projekat „Bezbjedan grad“ je kompletno osmišljen od strane stručnih lica ove policijske uprave, osim izrade projektnog rješenja, te je realizovan i svečano pušten u rad tokom 2019.\nUporedo s realizacijom projekta “Bezbjedan grad”, unapređivao se i sistem video-nadzora na području opština Han Pijesak i Rogatica, tako da je realizacijom ovog projekta ova policijska uprava dobila na upravljanje i korištenje moderan sistem video-nadzora, koji se sastoji od 218 video-kamera raspoređenih na 133 lokacije.\nSistem se sastoji od tri segmenta, i to podrazumijeva video-nadzor ulaza i izlaza na područje grada ili opštine i video nadzor važnih raskrsnica, zatim video-nadzor trgova, parkova, šetališta i video-nadzor obrazovnih ustanova.\n– Nadzor svih ulaza i izlaza na područje grada ili opštine obavlja se pomoću kamera za automatsko prepoznavanje tablica ili ANPR kamera, koji su pojačani s kamerama u gro planu – kaže Šehovac.\nMogućnosti ANPR kamera su obavještenje o prolasku vozila za kojima je raspisana potraga, obavještenje o prolasku vozila koje se nalazi u tzv. bazi STARS, razvijena aplikacija za automatsku obradu prekršaja (istek registracije), povezivanje putanje vozila na mapi grada i saobraćajna statistika, kao što su promet vozila po satu, danu, sedmici i slično.\nKada je riječ o video-nadzoru obrazovnih ustanova, ono se obavlja pomoću PTZ kamera, koje imaju mogućnost prepoznavanja lica, mogućnost upravljanja iz operativnog centra, te mogućnost podešavanja automatske rotacije, odnosno da u jednom dijelu dana snima jednu, a drugom dijelu drugu scenu.\n– Nadzor svih kamera obavlja se u realnom vremenu u sjedištu policijske uprave i u svim policijskim stanicama. Tokom prethodne godine sistem smo unaprijedili sa 30 infracrvenih reflektora, koji pružaju jasniji snimak u noćnom režimu – ističe Šehovac.\nPrema njegovim riječima, zahvaljujući video-nadzoru značajno je povećana bezbjednost na području cijele policijske uprave, a posebno dobri rezultati ostvareni u saobraćaju.\n– Od uspostavljanja sistema do danas pomoću video-nadzora evidentirali smo 10.218 prekršaja iz oblasti bezbjednosti saobraćaja od čega se većina, odnosno 8.763, odnosi na prekršaje zbog upravljanja neregistrovanim vozilom dok ostatak čine drugi prekršaji, kao što su preticanje kolone, preticanje preko pune linije ili nepropisno parkiranje – rekao je Branimir Šehovac.\nNačelnik PU Istočno Sarajevo kaže da je, osim toga, riješeno i 48 drugih slučajeva, od kojih se većina odnosi na krivična djela kao što su krađe, razbojništva, oštećenja tuđe stvari i slično, zatim rasvjetljavanje saobraćajnih nezgoda po nepoznatom učiniocu, te rasvjetljavanje narušavanja javnog reda i mira.\n– Takođe, jako je bitno napomenuti da smo pomoću sistema video-nadzora učestvovali u rasvjetljavanju ubistva izvršenog na području Kantona Sarajevo, kao i lociranju osumnjičenog, koji je izvršio ubistvo, a koji je po lociranju počinio samoubistvo. Pomoću sistema video-nadzora pronađeno je i vozilo ukradeno na području Kantona Sarajevo – istakao je Šehovac.\nDodaje da maltene svakodnevno ova PU pruža podršku drugim policijskim agencijama u skladu sa Zakonom u cilju rasvjetljavanja određenih krivičnih djela.\n– Sve u svemu, sistem video-nadzora je već do sada opravdao svoje postojanje kada je u pitanju podizanje stepena bezbjednosti na veći nivo, a u ovoj godini očekujemo da ćemo uz pomoć lokalnih zajednica sistem video-nadzora proširiti i unaprijediti kako bi se naši građani i ljudi koji borave na ovom području osjećali još sigurnije – poručio je Šehovac.


Na konferenciji Udruženja društava za osiguranje u Federaciji BiH “Dani osiguranja u BiH” Bevanda je konstatovao da tržište osiguranja u BiH nastavlja pozitivan trend rasta, uprkos opštoj ekonomskoj situaciji u zemlji, visokoj stopi nezaposlenosti, nedostatku investicija i političkoj nestabilnosti.\n“Trendovi u BiH pokazuju da su građani počeli prepoznavati važnost svih vrsta osiguranja, te da koriste i proizvode koji ne pripadaju obaveznom osiguranju. Da bi se ovakav trend nastavio potrebno je raditi na podizanju svijesti o potrebi za osiguranjem kako kod privatnih lica, tako i kod privrednih subjekata”, istakao je Bevanda.\nOn je dodao da je neophodno uvoditi nove tehnologije, te kreirati nove proizvode i usluge prema potrebama klijenata, čime se utiče na troškove poslovanja, podsticanje investicija, te rast profitabilnosti sektora osiguranja u BiH, saopšteno je iz Ministarstva finansija i trezora.\nBevanda je poželio uspješan rad učesnicima dvodnevne konferencije, te naglasio da je pozitivna vijest sve bolja saradnja regionalnih osiguravajućih društava, čemu doprinose ovakvi skupovi. Srna\nTagovi: bevandastabilnosttržište osiguranjevazno


TRAMP O VELIKIM DEMONSTRACIJAMA U IRANU: Pažljivo gledamo, vlast neće dugo izdržati ... | WebTribune\nHome U FOKUSU TRAMP O VELIKIM DEMONSTRACIJAMA U IRANU: Pažljivo gledamo, vlast neće dugo izdržati …\nTRAMP O VELIKIM DEMONSTRACIJAMA U IRANU: Pažljivo gledamo, vlast neće dugo izdržati …\nPosted date: децембар 31, 2017 In: U FOKUSU\nAmerički predsednik Donald Tramp ponovo je dao podršku demonstrantima koji protestuju u Iranu.\nOn je naveo da oni konačno konačno “shvataju kako je njihov novac ukraden od njih i protraćen na terorizam”, javlja AP.\nKako je CNN ranije preneo, američki predsednik podržao je proteste u Iranu i naveo da “represivni režimi ne mogu da traju večno”.\n“Ceo svet razume da dobri građani Irana žele promene i da se iranski lideri, osim američke vojne sile, najviše boje iranskih građana”, napisao je Tramp sinoć na svom Tviter nalogu.\nOn je u sledećem tvitu napisao da će “doći dan kada će građani Irana imati izbor”.\n“Svet gleda”, naveo je američki predsednik.\nIranska pravnica i dobitnica Nobelove nagrade za mir Širin Ebadi ocenila je da su demonstracije u Iranu “početak velikih protesta” koji bi mogli da premaše razmere postizbronih demonstracija iz 2009, a kao uzroke nezadovoljstva Iranaca navela nezaposlenost, korupciju i cenzuru.\n“Mislim da se ove manifestacije neće uskoro završiti. Čini mi se da smo svedoci početka velikih protesta koji bi mogli da premaše razmere demonstracija iz 2009. Ne bi me čudilo da se to pretvori u nešto još značajnije”, rekla je Ebadi za današnju italijansku Republiku.\nEbadi, koja živi u egzilu u Londonu, rekla je da su mladi u Iranu najviše razočarani i to zbog, kako je navela, “nezaposlenosti, korupcije i atmosfere cenzure”.\nOna je rekla da su ključne za razumevanje događaja u Iranu velike socijalne razlike u zemlji gde se jaz između bogatih i siromašnih sve više produbljuje poslednjih godina.\nJuče je između 50 i 70 studenata protestovalo ispred Teheranskog univerziteta i uzvikivalo slogane protiv vlasti. Više hiljada ljudi protestovalo je i u drugim gradovima Irana.\nNajmanje dve osobe poginule su tokom protesta, a policija je od četvrtka uhapsila više od 50 ljudi. Demonstracije u znak solidarnosti održane su i u Parizu i Berlinu.


Klikerima na gejeve! - Aktivnosti - Bozidar Spasic - oficijalni sajt\nPočetna · Aktivnosti · Klikerima na gejeve!\nOsim toga, domaćim antigej snagama pomoć su obećali i ruski nacionalisti i desničari, koji su najavili dolazak u srpsku prestonicu!\nInformacija o nestašici „antigej naoružanja“ pojavila se i na internet forumima, na kojima protivnici „Parade ponosa“ tvrde da praćki i klikera „nema kod Kineza“, te da ih je moguće kupiti još samo u radnjama s lovačkom opremom. Kod Kineza cene praćki kreću se između 200 i 400, a u radnjama s lovačkom opremom, one koje se koriste za lov na sitniju divljač, koštaju i do 1.500 dinara. Kao municija se osim klikera mogu koristiti i kuglageri, koje posebno vole ekstremni pripadnici navijačkih grupa, a koji su posebno opasni jer su teški i mogu čak i da ubiju. Problem predstavlja i to što, u slučaju nestašice „municije“, može da posluži i običan kamenčić. Inače, kako za „Alo!“ objašnjava Božo Spasić, bivši policajac, a sada vlasnik detektivske agencije SIA, za posedovanje praćki, pa čak i onih profesionalnih za lov, u Srbiji nije potrebna dozvola za posedovanje i nošenje.\n- One mogu da nanesu ozbiljne povrede, čak i da ubiju, ako njima znate da rukujete. Najopasnije su takozvane starogrčke praćke, odnosno one koje se vrte pre nego što se izbaci, na primer, kamen od pola kilograma. One obične mogu, ne daj bože, da iskopaju nekome oko, ali i izazovu teže povrede. Inače, u Beogradu je povećana i prodaja hirurških maski, koje su odlične za skrivanje lica - kaže za „Alo!“ Spasić.\nŠto se podrške srpskoj desnici iz Rusije tiče, u nedelju pristiže 40 mladih aktivista pokreta „Kosovski front“ i „Ruskog slavjanskog sabora“. Oni su najavili svoje učešće u protestu protiv održavanja „takozvane gej parade“, a kako je saopštio pokret „Kosovski front“, u „delegaciji“ biće i čitav niz predstavnika ruskih javnih glasila. Inače, na „Paradi ponosa“ naći će se predstavnici vlasti i strane diplomate. Od domaćih političara, prisustvo je najavio ministar za ljudska i manjinska prava Svetozar Čiplić, koji je juče izjavio da još nema zvaničnih potvrda da će u povorci učestvovati i drugi predstavnici vlasti, ali da očekuje prisustvo „još dva ministra i nekoliko narodnih poslanika“.\nSpasić: Policija će da nagrabusi!\nŠto se obezbeđenja skupa tiče, Spasić smatra da će se na kraju na najjačem udaru naći baš policija, koja će učesnike „Parade ponosa“ fizički odvajati od protivnika ovog događaja. - Iskreno, ne verujem u brojku od 5.000 pripadnika MUP-a, pošto policija mora da naduva brojku. Mislim da je realno da bude oko 1.500 policajaca, od kojih će veći deo da bude uniformisan, a biće i dosta onih u civilu. Sigurno će postojati tri prstena obezbeđenja, od kojih će prvi biti postavljen tik uz učesnike parade, drugi će blokirati ulice udaljene oko 100 metara, a treći one oko njih, iz kojih bi mogli da izlete huligani. Biće i dosta specijalnih jedinica po raznim punktovima u gradu, koje će intervenisati po potrebi. Sve u svemu, ovo je skup izuzetno visokog rizika i incidenti su veoma mogući, ali se iskreno nadam da će zbog gomile razloga sve proteći u miru - rekao je Spasić.\nList ALO - 08.10.2010.


Predstavljen na Sajmu automobila u Ženevi 2013. godine kako bi proslavio 50. godišnjicu Lamborghini brenda, on je čak uspeo da zaseni LaFerrari koji je predstavljen na istoj izložbi automobila. U početku je napravljeno samo 5 primeraka Venena u obliku kupea, a zatim je usledilo 9 Veneno roadstera, što ga čini jednim od najređih automobila ikada izgrađenih. Ovaj hiper automobil je toliko poželjan na tržištu polovnih automobila da je jedan model prodat za rekordnih 8,3 miliona dolara prošle godine, dok je još jedan primerak stavljen na prodaju sa zapanjujućom cenom od 11,1 milion dolara.\nMeđutim, sada se još jedan Veneno model našao na aukciji i preti da obori sve gore navedene rekorde.\nLamborghini Veneno Roadster iz 2015. će se naći u prodaji na aukciji RM Sothebija u Parizu početkom sledećeg meseca i procenjuje se da će njegova početna cena biti od 5 do 6,6 miliona USD, ali očekuije se da će krajnja cena preći iznos od 10 miliona\nIzvorno u vlasništvu člana Kuće Saud, kraljevske porodice Saudijske Arabije, hiper automobil ima svega 450 km na brojaču kilometara, a aukcijska kuća kaže da kao da je izašao iz prodajnog salona. Karakteriše ga vrlo privlačna mat crni boja, što mu daje nevidljivi borbeni izgled, a kontrast mu daju zeleni detalji, zelena unutrašnjost, kao i kočione čeljusti koje takođe nose istu boju.


Amerika preti Srbiji sankcijama zbog „Pancira“ - Sputnjik Srbija\n09:18 26.02.2020 (osveženo 09:44 26.02.2020) Preuzmite kraći link\nNajave o uvođenju sancija Srbiji zbog nabavke ruskog oružja komentarisao je ranije i srpski predsednik Aleksandar Vučić koji je rekao „da bi besmisleno da nam uvode sankcije zbog „pancira“.\nOn je tada rekao da ne veruje da će sankcije biti uvedene, a i ako budu neće se, kaže, odnositi na zemlju, možda na ljude.\nPodsetimo, i NATO se u ponedeljak oglasio o ruskom oružju u Srbiji, navodeći da su nabavke u oblasti odbrane nacionalna odluka i da Srbija ima pravo izbora.\n„Srbija ima pravo da slobodno bira svoje političke i bezbednosne aranžmane. NATO i Srbija su bliski partneri i mi smo posvećeni jačanju našeg partnerstva sa Srbijom, uz puno poštovanje njene politike neutralnosti“, navodi u saopštenju NATO.\npancir, sankcije, Amerika