Naslovna Info Svet Ko će biti predsednik SAD: Zavisi od Nevade, rezultati ne pre 18h\nFoto: EPA-EFE/Morry Gash\nI posle 24 časa od zatvaranja birališta u Sjedinjenim državama ishod predsedničkih izbora neizvestan. Tramp sada ima 214 elektora, a njegov protivnik, kandidat demokrata Džozef Bajden 264.\nGotovo je izvesno da će Donald Tramp osvojiti glasove Pensilvanije, Severne Karoline, Džordžije i Aljaske, koji nose 54 elektorska glasa, čime bi još aktuelni predsednik SAD bio u vođstvu nad Džozefom Bajdenom za četiri glasa.\nPresudni će biti rezultati države Nevade koja nosi šest elektorskih glasova, a u kojoj je do sada mala razlika između dva kandidata. Međutim, Nevada je najavila da neće objaviti konačne rezultate pre čevrtka u 9 sati, što je, prema našem vremenu, tek u 18 časova.\nBajden je pobedio u saveznoj državi Viskonsin iz koje dolazi 10 elektora, a koja je jedna od najbitnijih u borbi za mesto u Beloj kući.\nTramp je najavio da će tražiti ponovno brojanje glasova u Viskonsinu.\nUz Arizonu, koja nosi 11 elektora, Bajden je pobedio i u Mejnu, gde je obezbedio tri od četiri elektorska glasa. Tramp je osvojio četvrti elektorski glas.\nIzborni štab Donalda Trampa saopštio je večeras da se obratio pravosuđu kako bi se obustavilo brojanje glasova u američkoj saveznoj državi Mičigen, u kojoj je prednost osvojio kandidat demokrata Džozef Bajden i još 16 elektora.\nTramp je zatražio večeras obustavu brojanja glasova u američkoj saveznoj državi Pensilvaniji u kojoj je njegov protivnik u blagoj prednosti prema delimičnim rezultatima.\nU Nevadi, gde Džozef Bajden ima blagu prednost, neće objavljivati ažurirane izborne rezultate do četvrtka u 9 sati po pacifičkom vremenu, saopštili su zvaničnici. Do sada su prebrojani svi glasovi građana koji su glasali na biračkim mestima i onih koji su glasali poštom do 2. novembra, navodi Njujork tajms.\nDonald Tramp pobedio je kandidata demokrata Džozefa Bajdena u saveznoj državi Florida, jednoj od najvažnijih za ishod izbora.\nGrenel: Nije važno šta kažu mediji o izborima, brojanje glasova mora biti overeno\nAmerički diplomata Ričard Grenel (Richard Grenell) koji podržava republikanca Donalda Trampa na predsedničkim izborima u SAD, izjavio je večeras da nije važno šta prenose mediji o izbornim rezultatima, već je bitno da brojanje glasova bude overeno.\n„Nije važno šta kaže Foks njuz (Fox News) ili drugi mediji. Nije važno ni šta kaže (kandidat demokrata) Džo Bajden (Joe Biden). Brojanje glasova mora da bude overeno“, naveo je Grenel na Tviteru i dodao da to treba da se radi na „zakonski način“, ne amaterski.\nTviter je inače stavio upozorenje na drugi tvit Ričarda Grenela, koji je i specijalni izaslanik predsednika SAD za Kosovo i Srbiju. U tom spornom tvitu Grenel je naveo da treba da važe samo „zakonski glasovi“.\nDruštvena mreža je u obrazloženju navela da je deo ili sav sadržaj podeljen u tvitu osporen jer može da dovode u zabludu način učestvovanja na izborima ili drugom građanskom procesu.\nBajden: Mislimo da ćemo pobediti na izborima\nPredsednički kandidat demokrata Džozef Bajden (Joseph Biden) izrazio je večeras uverenje da će pobediti kandidata republikanaca Donalda Trampa ali je pozvao da se čeka da svi glasovi budu prebrojani.\n„Očigledno je da pobeđujemo u dovoljno država da prikupimo 270 elektorskih glasova“, koliko je neophodno za izbornu pobedu, rekao je Bajden u kratkom obraćanju iz Vilmingtona u državi Delaver.\nBajden je obraćanje počeo rečima da nije došao da prenese da je pobedio već da je brojanje glasova još u toku i da misli da će pobediti.\nPrema poslednjim delimičnim rezultatima, Bajden sada ima 264 elektora, a Tramp 214. Za pobedu na izborima potrebno je da kandidat osvoji 270 od 538 elektora.\nKo će biti predsednik SAD: Zavisi od Nevade, rezultati ne pre 18h 3\nPogledaj: Patrijarh Irinej pozitivan na koronavirus\nPrethodni tekstOtvara se novi edukativni centar u Bačkoj Palanci „Školarac“\nSledeći tekst„Mesec knjige“ obeležen u ogranku Narodne biblioteke „Veljko Petrović“ u Čelarevu\nKakve veze sa Srbijom ima novi predsednik SAD? Ko je Džo Bajden?\nAmerički izbori pred raspletom, Bajden sve bliži pobedi


Microsoft već interno testira nove funkcije za Windows 10 Redstone 2\nTema: Microsoft već interno testira nove funkcije za Windows 10 Redstone 2\n13.08.2016, 22:48 #1\nMicrosoft je predvideo objavu Windows 10 Redstone 2 build verzije za ovu nedelju, ali kao što se očekivalo, to nije trebalo da donese nove funkcije jer kompanija i dalje treba da se fokusira na strukturna poboljšanja.\nTo ne znači i da nove mogućnosti operativnog sistema nisu spremne, jer prema kompanijinim inženjerima, Windows tim testira već nekoliko novih funkcija kao deo internog prstena koji je dostupan zaposlenima. Karmen Krinkoli, Storage IHV partner menadžer u Microsoft-u, potvrdio je da se nove funkcije već razvijaju i aktivno testiraju u internom prstenu, ali je izbegao da pruži bilo kakve pojedinosti.\nMicrosoft sa druge strane upozorava da iako će objava Windows 10 Redstone 2 build verzije operativnog sistema stići u narednim nedeljama, nove funkcije ne treba očekivati za sada. Ovo svakako ima smisla jer Microsoft tek treba da utre put novim funkcijama kao i da se uveri da sve radi glatko pre nego što one budu dostupne javnosti. Windows 10 Redstone 2 je predviđen za objavu na proleće sledeće godine, pa bi nove funkcije trebalo prvo da prođu kompletan razvojni proces.


Dobitnik Oktobarske nagrade - KUD "Dr Mladen Stojanović" Mladenovo\nNaslovna Kultura Tradicija Dobitnik Oktobarske nagrade – KUD „Dr Mladen Stojanović“ Mladenovo\nDobitnik Oktobarske nagrade – KUD „Dr Mladen Stojanović“ Mladenovo\nINTERVJU: Predsednik KUD "Dr Mladen Stojanović", Saša Sredojević\nBAČKA PALANKA: Odlukom Skupštine opštine Bačka Palanka, jedan od dobitnika ovogodišnje Oktobarske nagrade u vidu plakete je i KUD „Dr Mladen Stojanović“ iz Mladenova.\nKUD „Dr Mladen Stojanović“ osnovan je davne 1969. godine sa ciljem očuvanja tradicije narodnih igara i pesama i prenošenje običaja na buduće generacije.\nTokom pola veka postojanja, ovo Kulturno-umetničko društvo steklo je bogatu istoriju. Naročito je bilo značajno po negovanju izvornog narodnog stvaralaštva, igre i pesme.\nPredsednik KUD-a, Saša Sredojević za BAP VESTI kaže da je okolina prepoznala prave vrednosti i da se ceni rad i trud oko očuvanja tradicije i kulture srpskog naroda.\n„Nagrada nam je veoma značajna jer je Društvo dobilo povrtdu i nagradu za svoj dugogodišnji rad na negovanju duhovnog i materijalnog stvaralaštva Srba koloniziranih u Vojvodini. Sama nagrada nam daje podstrek za dalji rad i potvrdu da je rad Društva cenjen i zapažen u sredini u kojoj živimo“, rekao je on.\nNaš sagovornik kaže da je teško izdvojiti najznačajnija priznanja u mnoštvu nagrada za ovih 50 godina.\n„Zato je važno napomenuti da je naš KUD za ove godine postojanja prepoznat kao čuvar stila pevanja pesama starog napeva. Mnoštvo nagrada je dobijeno za nastupe pevačke muške i ženske grupe“, napominje Saša.\nNeka od osvojenih priznanja:\nMeđunarodno takmičenje radiofonskih ostvarenja u Bratislavi, gde je KUD „Dr Mladen Stojanović“ predstavljao Radio Novi Sad i osvojio srebrnu plaketu;\nUčesnici BEMUS-a nekoliko puta, učesnici Međunarodnog festivala folklora u Zagrebu;\nMeđunarodni festival pevačkih grupa izvornih pesama u Ohridu – bronzana plaketa;\nUcesnici finalne smotre Međunarodnog festivala folkora u Temišvaru;\nOsvajanje zlatnog pehara na Smotri folklora u Boru i na istom festivalu izbor članice KUD-a za „Najlepšu Pastiricu Srbije“;\nZlatna plaketa na Festivalu izvornog stvaralaštva u Banji Vrujci;\nZlatna plaketa ženskoj pevačkoj grupi za najbolje stilsko izvođenje „Gange“ u Bačkoj Topoli.\nZadnje priznanje je, kako kaže predsednik KUD-a, šlag na slavljeničku tortu za jubilej – učešće na Međunarodnom festivalu „Moj Kolašine“ u Zubinom Potoku i osvajanje pehara za najbolju koreografiju naše tradicionalne igre „Kupres“.\nTajna uspeha čuvara tradicije iz Mladenova je transparentan rad, negovanje drugarskog odnosa među članovima, svesrdna pomoć i razumevanje opštinske uprave, privrednih organizacija i ljudi dobrog srca.\n„Ono što nam je u planu je svakako povećanje broja članova, na prvom mestu dečijeg sastava, jer na njihovom što vecem broju gradimo budućnost društva, kao i uspostavljanje saradnje sa drugim KUD-ovima i gostovanja“, dodaje Saša Sredojević.\nPogledaj: Dobitnik Oktobarske nagrade – Ustanova za sport i rekreaciju „Tikvara“\nPogledaj: Dobitnik Oktobarske nagrade – Marko Šalić (VIDEO)\nIZVORBAP VESTI (Autor: Dragana Jovičić Bujak)\nPrethodni tekstKoliko je nekontrolisana upotreba antibiotika kod domaćih životinja opasna za ljude?\nSledeći tekstOdržana redovna Skupština KKK „Tarkett“-a\nU planu izgradnja dva nova opštinska puta


MA, DA LI JE MOGUĆE?! Ana Ivanović se porodila pre samo mesec i po dana, a pogledajte KAKO IZGLEDA SADA! /VIDEO/ :: Sportal\nDarko Nikolić - Vest objavljena: 08:27 - 24.09.2019\nOna je na Tviteru obelodanila vrlo kratak video-zapis, u kome se vidi kako šeta u haljini, a to je prokomentarisala rečima "Ulazim u jesen kao... lišće":\nPodsetimo, Ana Ivanović je pre pet godina, u septembru 2014, otpočela vezu sa nemačkim fudbalerom Bastijanom Švajnštajgerom. Venačli su se 12. jula 2016. u Veneciji, a u martu 2018. ona se prvi put porodila, donevši tada na svet Luku. Nedavno, 30. avgusta 2019, srećni par je dobio i drugog sina.\nAna Ivanović je 2008. bila najbolje rangirana teniserka sveta, a sada 31-godišnja Beograđanka je karijeru završila uz 15 VTA titula, uključujući i jednu gren slem - osvojila je Rolan Garos pomenute 2008.


Aleksandar Đokić - Zašto je ruski sport pod napadom Zapada\nAleksandar Đokić 31.12.2020. 12:55 31.12.2020.\nŠta se krije iza odluke Sportskog arbitražnog suda da zabrani Vladimiru Putinu i premijeru Rusije da prisustvuju OI u Tokiju? Zašto je ruski sport pod udarom Zapada?\nKolektivni Zapad je dosad optužio Rusiju da je odgovorna za: hakerske napade na Sjedinjene Američke Države, članice Evropske unije i privatne kompanije čije je sedište na Zapadu; da sistematski ubija ili pokušava da ubije novinare, biznismene i opozicionare, služeći se pritom raznim metodama među kojima je poslednji i najaktuelniji nervni otrov „novičok“; da je odgovorna za rušenje holandskog putničkog aviona nad Donbasom i naknadno skrivanje dokaza u tom slučaju; da je započela i rukovodi građanskim ratom u Ukrajini; da je započela i rukovodila ratom u Gruziji 2008. godine; da pokušava da destabilizuje balkanski region koristeći metode hibridnog rata – od špijunaže do potkupljivanja zvaničnika; naposletku da je na državnom nivou, uz učešće tajne službe, organizovala doping svojih sportista.\nZa sve opisane optužbe kolektivni Zapad je Rusiji uvodio i nastavlja da uvodi nove pakete sankcija. Prvi paket sankcija protiv Rusije uvele su Sjedinjene Američke Države u vezi sa smrću poreskog revizora Sergeja Magnickog, za šta je Vašington optužio Rusiju i njenu tajnu službu. Kasnije je Kongres Sjedinjenih Država usvojio zakon pod nazivom Akt Magnickog, koji podrazumeva kažnjavanje i međunarodnih aktera u slučajevima kršenja ljudskih prava fizičkih lica. Tom prilikom su, međutim, sankcije uvedene gotovo isključivo protiv fizičkih lica iz Ruske Federacije, dok je samo jedno pravno lice postradalo od ovih mera.\nPrave sankcije uvode se tek kada je Rusija demonstrirala da se neće povući pred zapadnim pretnjama, nakon državnog udara u Kijevu, koji su sponzorisale Sjedinjene Države i najuticajnije članice EU. Kao povod poslužio je u najvećoj meri slučaj obaranja putničkog aviona nad Donbasom, za šta do dan-danas krivica Rusije nije pravosnažno utvrđena. Protiv Rusije, a u vezi sa njenom politikom u Ukrajini i na Krimu, uvedene su do decembra 2020. godine sankcije protiv 483 pravna lica, dakle raznih ruskih kompanija, i protiv 293 fizička lica, uglavnom činovnika Ruske Federacije. Zbog optužbi da je odgovorna za hakerske napade Zapad je uveo sankcije protiv 15 ruskih pravnih lica i 44 fizičkih lica. SAD su kaznile 23 pravna lica i 21 fizičko lice zbog podrške Rusije Siriji, Iranu, Severnoj Koreji, Venecueli i Libiji.\nInteresantno da je pod optužbom za primenu hemijskog oružja, kako se vodi slučaj Skripalja, a odnedavno i ruskog opozicionara Alekseja Navaljnog, protiv 10 fizičkih lica iz Rusije i jednog pravnog lica uveden paket sankcija. Ispada da je tobožnja primena hemijskog oružja manje opasna, pa samim tim i manje kažnjiva, od navodnih hakerskih napada.\nMožda je najsporniji paket sankcija uveden kroz akt američkog Kongresa pod nazivom „Suprotstavljanje američkim protivnicima kroz sankcije“ (CAATSA). Ovaj zakon je prvenstveno donesen kako bi ograničio mogućnosti ukidanja sankcija Rusiji tadašnjeg predsednika SAD-a Donalda Trampa. Nemačka i Austrija su nakon usvajanja ovog zakona istupile sa zajedničkom izjavom u kojoj su osudile ovaj zakon jer je, između ostalog, bio uperen i protiv izgradnje „Severnog toka 2“.\nLideri Nemačke i Austrije su tom prilikom naveli da pomenuti američki zakon nagoveštava „novi i vrlo negativan faktor u američko-evropskim odnosima“, te da predstavlja „nelegalnu pretnju energetskoj bezbednosti EU“. Predstavnicima Nemačke i Austrije se ubrzo potom pridružila i Francuska s tvrdnjom da su nove američke sankcije nelegalne po međunarodnom pravu jer podrazumevaju ekstrateritorijalnu jurisdikciju kojom Sjedinjene Države ne raspolažu. Bez obzira na proteste iz EU po ovom aktu (CAATSA) protiv 42 pravna lica i 32 fizička lica iz Ruske Federacije uvedene su sankcije.\nPretovar cevi za gasovod „Severni tok 2“ u nemačkoj luci Mukran, 26. oktobar 2017. (Foto: Nord Stream 2/Axel Schmidt)\nPosledice sankcija odrazile su se kako na ekonomskom tako i na političkom planu. Kurs rublje je u odnosu na dolar pao za oko 146 odsto ako se kao uporedne tačke uzmu april 2013. godine, kada je na snagu stupio Akt Magnickog, i decembar 2020. godine. U odnosu na evro, a u istom periodu, kurs rublje pao je za oko 123 odsto. Cene nafte na svetskom tržištu kroz pokazatelj Brent snizile su se za oko 58 odsto u navedenom periodu od 2013. do 2020. godine, mada treba istaći da se cene nafte ne kolebaju isključivo zbog sankcija uvedenih Rusiji, ali su one važan faktor.\nRejting poverenja građana Rusije predsedniku Vladimiru Putinu je u porastu, kao kontrast ekonomskim pokazateljima, te je ruski predsednik u decembru 2020. godine uživao poverenje 69 odsto građana Rusije, dok je u aprilu 2013. u njega imalo poverenja 63 odsto građana. Valja istaći da je Putinov rejting bio najviši u periodu od 2014. do 2018. godine. Ova tendencija može biti objašnjena kroz dva faktora – prvi, građani se okupljaju oko vođe u slučaju spoljnog napada (Rally ’round the flag effect), a sankcije to svakako jesu; drugi,\nRusija ima tradiciju inokosne strukture vlasti, što znači da je šef države osoba koja uživa najveće poštovanje. Iako se popularnost Vladimira Putina drži na dovoljno visokom nivou, istovremeno opada rejting njegove stranke, „Jedinstvene Rusije“. Za takvo stanje Rusi imaju tradicionalnu izreku – „Car je dobar, loši su boljari“, to jest ako ikada budemo svedoci ozbiljnog pada rejtinga Putina, to znači da je sistem vlasti u Rusiji u ozbiljnim problemima.\nSankcije su pogodile i ruske oligarhe – bogatstvo Olega Deripaske smanjilo se za oko 66 odsto od uvođenja sankcija protiv njegovih kompanija 2018. godine, bogatstvo braće Rotenberg – Arkadija i Borisa, smanjeno je za oko 30 odsto, Viktora Vekselberga za oko 27 odsto i Vladimira Bogdanova za oko 28 odsto. Svejedno, ovi oligarsi, kako tajkune nazivaju ruski građani, zadržali su lojalnost ruskim vlastima koja im omogućava da posluju sa preferencijama, koje im nikada ne bi obezbedile zapadne države.\nIako Zapad nije monolitan, a Sjedinjene Američke Države su ozbiljno uzdrmane sopstvenim društvenim podelama, napadi na Rusiju se ne zaustavljaju. Tačno je da Rusija svojom doslednom diplomatskom delatnošću ostavlja vrata za saradnju otvorenim, osobito za uticajne članice Evropske unije, ipak ona se na „zapadnom frontu“ nalazi pod ozbiljnim pritiskom. U ovom sveopštem Hladnom ratu 2.0 sport predstavlja kap u sankcionom moru. Kako je Zapad objavio rat ruskom sportu i zbog čega?\nTok događaja uklapa se u opštu matricu borbe protiv Rusije – najpre se uključuju američki ili evropski privatni medijski koncerni, koji dolaze do „saznanja“ o bilo kom ruskom nepočinstvu – to može biti sve od dopinga u sportu, preko mešanja u američke izbore kroz društvene mreže, do trovanja Navaljnog (po tvrdnjama zapadnih medija bilo ih je nekoliko u nizu). Zatim medijske navode „proveravaju“ zvanične zapadne instance, prvo tajne službe, a posle i politički funkcioneri koji se na njih pozivaju. Proizvod je ono što je već postalo legendarni „highly likely“ (vrlo verovatni) momenat – unapred je jasno da Rusija koristi nervne otrove, unapred je jasno da obara avione, unapred je jasno da organizovano dopinguje svoje sportiste. A zašto da ne, Rusija je carstvo zla, Mordor, koji ne preza ni od kakvog zločina?\nNavijač maše zastavom Rusije uoči četvrtfinalne utakmice između Norveške i Rusije u hokeju na ledu na Zimskim olimpijskim igrama u Kangungu (Južna Koreja), 21. februar 2018. (Foto: AP Photo/Jae C. Hong)\nBarem od 2013. godine, dotad je valjda skrivala svoju iskonski zlu prirodu, koja se projavljivala kroz neprestane pozive Vladimira Putina od 2003. do 2007. godine za punom saradnjom sa Zapadom. U te četiri godine Putin je pokušao da pruži iskrenu ruku prijateljstva i savezništva Zapadu, ukoliko bi Zapad prihvatio da i Rusija može imati svoje nacionalne interese i sferu uticaja, svoje mesto u svetskom poretku. Kao signal da je Rusija spremna da brani sopstvene interese poslužio je već istorijski govor Vladimira Putina u Minhenu 2007. godine, u kome je predsednik Rusije najavio pojavljivanje novog multipolarnog svetskog poretka.\nNi SAD ni EU nije odgovarala snažna Rusija, zato se širenje NATO-a, Istočnog partnerstva, pa i obojenih revolucija sve više i više približavalo Moskvi. Zvanična Rusija je 2014. godine povukla liniju u pesku prisajedinjenjem Krima – posle tog poteza započinje pravi napad na Rusiju. U tom kontekstu, maja 2016. godine američka privatna medijska mreža CBS emituje dokumentarni film u kome se pojavljuju bivši zaposleni u Antidoping agenciji Rusije, Vitalij Stepanov, i bivši rukovodilac Moskovskog antidoping centra, Grigorij Rodčenkov. U filmu su iznete optužbe ne samo o dopingu ruskih sportista, uglavnom iz individualnih sportova, već i o umešanosti FSB-a i najvišeg rukovodstva Rusije u doping shemu.\nSvi slučajevi povezani su sa zimskom Olimpijadom u Sočiju u koju je Rusija uložila 325 milijardi rubalja, a koju su Sjedinjene Američke Države pokušale da sabotiraju na svaki mogući način, uključujući i sprovođenje državnog udara u Kijevu. Ubrzo potom, američki list u privatnom vlasništvu Njujork tajms objavljuje intervju sa Rodčenkovim u kome on tvrdi da je 15 osvajača zlatnih medalja iz ruske reprezentacije u Sočiju koristilo nedozvoljena sredstva, te da je on lično učestvovao u falsifikaciji uzoraka krvi umešanih sportista, dok je bio na čelu Moskovskog antidoping centra.\nDoping u sportu nije ništa novo, u pitanju je novac koji sportisti ne bi mogli da zarade baveći se običnim poslom, zato su oni spremni da unose različite otrove u svoj organizam. Pritom je psihološka atmosfera u profesionalnom sportu krajnje nezdrava i motiviše učesnike na pobedu po svaku cenu. Sporne su optužbe da je doping u Ruskoj Federaciji organizovan na državnom nivou, a da nije stvar korupcije u antidoping telima ili sportskim savezima, kao i individualnoj odluci sportista da se odluče na primanje nelegalnih sredstava. Praktično govoreći, kada američkog sportistu uhvate u dopingu, on snosi ličnu odgovornost, a američki sport niko ne okrivljuje, kada ruskog sportistu uhvate u dopingu, kriv je Vladimir Putin.\nPitanje je zašto bi ruski lideri organizovali ovu shemu, kada njihova politička popularnost ne zavisi od toga da li će neki ruski trkač osvojiti bronzanu ili zlatnu medalju na Olimpijadi? Jedino ako polazimo od pretpostavke da je Rusija zapravo SSSR sa alternativnom ideologijom, čija se superiornost dokazuje i kroz telesnu nadmoć ruskih sportista. Takva paradigma je odbačena zajedno sa raspadom Sovjetskog Saveza i komunističke ideologije. Ove nezvanične optužbe ubrzo su pretočene u zvanične kroz izveštaje Meklarena, predstavnika Svetske antidoping agencije.\nIstražitelj Svetske antidoping agencije (WADA) Ričard Meklaren tokom predstavljanja svojih nalaza o „sistemskom dopingu u Rusiji“ na otvaranju godišnjeg simpozijuma WADA u Lozani, 13. mart 2017. (Foto: Valentin Flauraud/Keystone, File via AP)\nRusija je uspela da izdejstvuje učešće „čistih“ sportista na Olimpijadi 2016. godine u Rio de Žaneiru, ali je bila prinuđena da nastupi bez nacionalnih simbola na zimskoj Olimpijadi 2018. godine u Pjongjangu. Sportski arbitražni sud je 17. decembra 2020. godine doneo odluku da ruski sportisti neće moći da nastupe pod nacionalnom zastavom i grbom i da je predsedniku i premijeru Rusije zabranjeno prisustvo na samoj Olimpijadi u Tokiju.\nCilj sportskih sankcija\nSvetska antidoping agencija predvodi sve ove napade pod plaštom neutralnosti, ali je zapravo pod potpunom kontrolom zapadnih država, o tome svedoče izvori finansiranja i sastav rukovodećih organa ove institucije. Isti je slučaj i sa Organizacijom za zabranu hemijskog oružja koja iznosi optužbe od Sirije do slučaja Navaljnog. Pomenute organizacije su proizvod unipolarne strukture svetskog poretka, iz razdoblja kada su Sjedinjene Države bile jedini hegemon. Rusija je u njih stupila ili ‘90-ih kada je postala deo zapadnog sveta, ili početkom 2000-ih kada je htela da dokaže spremnost za saradnju sa Zapadom.\nNaravno, može se reći da Rusija nije mogla da zaustavi globalnu institucionalizaciju u okviru profesionalnog sporta i da je kojim slučajem odbila da u tim procesima učestvuje ostala bi bez mogućnosti da šalje nacionalnu reprezentaciju na međunarodna takmičenja. Posle pogoršanja odnosa Rusije i Zapada, ove organizacije i njima slične institucije van formata Ujedinjenih nacija započele su kampanju protiv Rusije i njenih interesa.\nRuski uticaj je primetan u tradicionalnim međunarodnim sportskim asocijacijama, kao što su UEFA ili FIFA, nad kojim nove međunarodne organizacije poput Svetske antidoping agencije nemaju presudan uticaj. Zato ruski fudbalski ili košarkaški klubovi bez ikakvih prepreka učestvuju na međunarodnim takmičenjima, kao i ruska fudbalska i košarkaška reprezentacija ne svetskim ili evropskim prvenstvima.\nProblemi su najpre povezani sa individualnim sportovima kao što su atletika, gimnastika, umetničko klizanje i njima slične, koji ponajviše dolaze do izražaja na Olimpijadi. U ovim sportovima je Rusija vrlo uspešna, a neki od njih su izuzetno popularni – umetničko klizanje je zasigurno jedan od njih.\nAko poredimo sankcije u sportu sa sankcijama u sferi politike i ekonomije, postaje jasno da su sportska ograničenja namenjena narušavanju ugleda Ruske Federacije na međunarodnoj sceni. Meka moć je sintagma koja je dostigla vrhunac popularnosti pre desetak godina, kako u naučnim, tako i u širim krugovima javnosti, a upravo je sport jedan od njenih sastavnih elemenata. Možda sportske pobede ruskih atleta ne mogu principijelno uticati na istorijske stereotipe o Rusiji i njenom narodu koje su zapadni centri moći stolećima izgrađivali i produbljivali, ali se na njih sasvim lepo mogu nadovezati optužbe o dopingu ruskih sportista na državnom nivou.\nOlimpijska i ruska zastava tokom ceremonije zatvaranja Zimskih olimpijskih igara u Sočiju, 23. februar 2014. (Foto: Reuters/Jim Young)\nDrugim rečima, možda sportski uspesi ne menjaju odnos zapadnih naroda prema Rusiji, ali optužbe o dopingu koji organizuje ruska država čine Rusiju još omraženijom na Zapadu, a poteze protiv nje poželjnijim. Ovo je važno jer sankcije protiv Rusije i kontrasankcije koje Rusija uvodi Zapadu pogađaju i obične građane, naročito unutar Evropske unije, stoga se njima mora predočiti slika zle i strašne Rusije, o čemu ne treba da bude sumnje. Jedan od načina satanizacije Rusije su i optužbe u sferi sporta, koje deluju u tandemu sa trovanjem Navaljnog, bacanjem sarina na sirijsku decu, obaranjem civilnih aviona… Šta god čitalac može da smisli, zapadni propagandni scenaristi su već isplanirali za ubuduće. Potrebno je samo da sačekamo da neko novo zlodelo Rusije dospe na TV ekrane i internet portale.\nNaslovna fotografija: Grigory Dukor/AFP via Getty Images\nSvetzapadAleksandar Đokićantiruska histerijaVladimir PutinOlimpijske igreRusijasankcije protiv Rusijesport


Pokrenuta inicijativa za rešavanje problema navodnjavanja – Semendria\nPokrenuta inicijativa za rešavanje problema navodnjavanja\n28. novembar 2012. DRUŠTVO – Pokrenuta je inicijativa za kapitalno rešavanje problema navodnjavanja svih seoskih mesnih zajednica šumadijskog kraja, gde primarnu poljoprivrednu proizvodnju čine voćarstvo i vinogradarstvo.\nNa današnjem sastanku u Gradskoj upravi sa predstavnicima seoskih mesnih zajednica šumadijskog kraja, koji je iniciralo gradsko rukovodstvo, pokrenuta je inicijativa, koja će biti dostavljena Gradskom veću, u vezi sa preduzimanjem prvih koraka za rešavanje problema navodnjavanja i izradu Idejnog rešenja.\nGeneralni projekat navodnjavanja dela grada Smedereva obuhvatio je četiri sela, odnosno, katastarske opštine Udovice, Seone, Petrijevo i Vodanj. Površina koja je pretpostavljena da se navodnjava je 2.000 hektara.\nPrva faza Generalnog projekta navodnjavanja obuhvata 500 hektara pod voćem i vinogradima, a u toku su aktivnosti na izradi Glavnog i Idejnog projekta za prvu fazu Generalnog projekta za pomenute katastarske opštine.\nPrema inicijativi predsednika mesnih zajednica šumadijskih sela, čija je primarna proizvodnja voćarstvo i vinogradarstvo, predložiće se izrada Generalnog projekta i za ostala voćarska sela – Landol, Kolari, Vučak, Malo Orašje, Suvodol, Drugovac, Vrbovac, Badljevica, Binovac i Lunjevac.\n« Završava se asfaltiranje puta u industrijskoj zoni\nPoslovno – tehnička saradnja direkcija za poljoprivredu »


Šverc organizovali vrhovi vlasti - Vijesti - Peščanik - Dev\nSrpski biznismen za kojim je raspisana Interpolova potjernica Stanko Subotić Cane priznao je da je postojao organizovani šverc cigareta, od kojeg su državne strukture stvarale rezerve kojima su finansirane tajne operacije.\n„Ukoliko je tačno da je tokom tog perioda (90-ih godina) postojala paralelna mreža distribucije cigareta, koja je bila obavljana na margini zvanične mreže distribucije, takav posao nije mogao da se obavlja bez odobrenja najviših sfera moći, a ne uz pomoć pojedinaca ili privatnih kompanija”, naveo je Subotić u tužbi koju je 19. marta podnio tužiocu u Ženevi protiv 23 osobe iz Srbije i Crne Gore zbog klevete, iznude i ucjene, klevetničke prijave i zločinačkog udruživanja.\nKrivičnu prijavu je Subotić objavio na jednom od svojih sajtova, negirajući navode optužnice koja je u Specijalnom sudu u Beogradu podignuta protiv njega i tvrdeći da su se organizovanim švercom cigareta bavili visoko pozicionirani državni funkcioneri, a da je on u spornom periodu od 1995. do 1996. godine bio povezan sa opozicionim političkim strankama.\nSubotić tvrdi da je u periodu kada je SRJ bila pod ekonomskim sankcijama, Vlada Slobodana Miloševića nezvanično sarađivala sa ostalim državama u regionu „radi zaobilaženja sankcija i omogućavanja protoka robe”.\n„U tom kontekstu bio je organizovan šverc od strane države. Postignuti su dogovori sa državama koje su željele da sarađuju u toj paralelnoj trgovini i ti dogovori su detaljno predviđali dnevne kontingente robe, tip robe, odobrene izvoznike i uvoznike, itd. Zahvaljujući toj paralelnoj aktivnosti, država je mogla da stvori tajne rezerve koje su korišćene radi finansiranja tajnih operacija koje su bile smatrane u interesu države”, kaže Subotić.\nOn tvrdi kako je „nelogično da je stvorio švercersku organizaciju“, jer je tada bio vlasnik radnji u bescarinskoj zoni Bar u Crnoj Gori i na graničnom prelazu Đeneral Janković u Srbiji, za koje je imao odobrenje države.\n„Obrt tih radnji je bio nekoliko miliona njemačkih maraka i nije bilo apsolutno nikakvog rezona da napustim tu vrstu distribucije cigareta”, kaže on.\nU prilogu krivične prijave je i kopija odobrenja za rad fri-šopa njegove firme MIA u Baru iz 1995, koje je potpisao tadašnji upravnik carinarnice Božidar Lakić, bivši šef podgoričkog DB-a, a sada savjetnik u Ministarstvu odbrane, kao i odobrenje za otvaranje centralnog skladišta u Podgorici, koje je potpisao tadašnji upravnik carinarnice a kasnije direktor uprave carina Miodrag Radusinović.\nSubotić u prijavi pominje premijera Mila Đukanovića jedino kao svog bliskog prijatelja i ne pominje ga u kontekstu prodaje cigareta. Protiv obojice su italijanski tužioci vodili istragu zbog šverca cigareta preko Crne Gore i pranja novca, ali se na optužnici našao samo Subotić, jer Đukanovića štiti diplomatski imunitet.\nSubotić tvrdi i da je zahvaljujući „medijskoj hajci“ protiv njega od 2009. godine doveden u sumnju za više nezakonskih djela. Tako je, kako navodi, lažno optužen da je naručilac ne manje od devet ubistava, šef duvanskog kartela, umiješan u operacije pranja novca koji je zarađen švercom droge, da je oštetio Srbiju za 300 miliona eura tako što je sebi prigrabio državnu imovinu, te da on stoji iza prijetnji predsjedniku Srbije Borisu Tadiću.\nSubotić vjeruje, kako je naveo, da se od druge polovine prošle godine protiv njega vodi nova medijska kampanja, između ostalog preko „Blica”, „Nacionala“, „Vijesti” i „Dana”.\nSubotić pominje da ga je Ratko Knežević optužio za šverc cigareta preko medija, kao i za čitav niz ubistava počinjenih u Srbiji i okolini tokom prethodnih godina među kojima je i ubistvo Iva Pukanića.\n„Ne postoji nijedan dokaz da sam povezan sa tim ubistvom, a pri tom nisam nikada bio predmet nijedne istrage s tim u vezi ni u Srbiji ni u Hrvatskoj“, kaže Subotić.\nU svojoj tužbi, Subotić tvrdi da je za sve novac bio glavna motivacija, „pošto su njegovi protivnici gledali na sve moguće načine da se domognu njegove imovine u Srbiji”.\nZbog toga mu je, kako tvrdi, oduzeta i kompanija „Futura plus”, čiju je vrijednost procijenio na 200 miliona eura. Zaplijenjene su i nekretnine, dodaje, u Srbiji vrijedne 30 miliona eura, a u Crnoj Gori 15 miliona eura.\n„Ove mjere su donijete potpuno proizvoljno i neproporcionalno, s obzirom na to da šteta koju država navodi protiv mene iznosi dva miliona eura, odnosno iznos koji je višestruko manji od vrijednosti zaplijenjene imovine”, tvrdi Subotić.\nSubotić tvrdi da se prihvatio da u Srbiji finansira Demokratsku stranku 2000. godine kada je dogovorio da otvori račun u Lihtenjštajnu na ime jedne fondacije. Na taj račun, koji je navodno bio na raspolaganju DS-u, kako tvrdi, uplatio je pet miliona maraka. Ujedno je ovoj stranci prepustio i potraživanje u iznosu od dva miliona maraka koje je imao prema kompaniji „Komuna” i koje je stranka uspjela da naplati.\nPoslije izbora Borisa Tadića za predsjednika Srbije, tvrdi da se sa njim sreo više puta „i tom prilikom mu je pominjao ovaj račun”. Subotić navodi da mu je Tadić tražio da se organizuje susret sa Ružicom Đinđić, udovicom Zorana Đinđića, i sa Srđanom Kerimom (donedavnim predsjedavajućim Generalne skupštine UN), kako bi razgovarali o daljoj sudbini novca koji se nalazi na računu fondacije.\n„Tokom tog razgovora, Ružica je izrazila želju da primi u gotovini ostatak novca sa tog računa, što je bilo oko 1.300.000 eura, a Tadić je u ime DS odobrio takav transfer“, naveo je Subotić.\n„Ja sam prihvatio takav nalog i tu sumu uručio Ružici u gotovini u više isplata koje su se vršile od januara do marta 2007. godine. U to vrijeme krivična procedura protiv mene u Specijalnom sudu je već bila u odmaklom stadijumu tako da su i Tadić i Ružica sigurno znali za nju, ali ih to nije spriječilao da mi traže pare”, tvrdi on.\nIz prijave se vidi da je za neka prijavljena djela, uključujući klevetu, sporna nadležnost švajcarskih sudova, jer se i Subotićevi advokati trude da uvjere tužioca da je nadležan, navodeći primjere iz prakse za koje smatraju da se mogu primijeniti, kao i „posebne okolnosti” njegovog slučaja.\nU poslu sa Rusima za ostrvo Sveti Marko\nSubotić u svojoj tužbi pominje i kupovinu ostrva Sveti Marko, kod Tivta.\nObjašnjavajući kako je srpski biznismen i bivši ministar Milan Beko postao njegov dužnik, Subotić tvrdi da se tokom 2007. godine udružio sa Bekom, u vezi sa preuzimanjem određenih aktiva srpske kompanije „Putnik“. Kako tvrdi, njegova jedina uloga bila je da nađe kupca za ostrvo u Crnoj Gori, kada je i ušao u pregovore sa jednom ruskom kompanijom. „Vijesti“ su ranije objavile da je ruska kompanija „Metropol” investitor gradnje na ostrvu.\n„Srpska vlada je naznačila ruskoj kompaniji da ta transakcija mora da se obavi preko Miroslava Miškovića i Milana Beka. Taj posao je trebalo da donese 34.500.000 eura, od čega je jedna trećina trebalo da pripadne Beku a dvije trećine meni. Ruski kupac je uplatio cjelokupnu sumu od cijene na račun jedne od kompanija Milana Beka, ali mi on nije uplatio dio koji je iznosio 23 miliona eura. Rekao mi je da treba da budem strpljiv, zato što je trebalo da izvrši nekoliko transfera kako bi zavarao trag i tako izbjegao plaćanje poreza u Srbiji gdje je bio poreski obveznik”, tvrdi Subotić.\nKako dodaje, Beko je nakon transakcije s ruskom kompanijom prekinuo svaki kontakt sa njim, ne isplativši mu novac. Navodno je, tek nakon dvije godine i njegovog insistiranja, Beko uplatio samo 15 miliona eura, dok je preostalih osam „iskoristio za kupovinu Luke Beograd zajedno sa Miroslavom Miškovićem i ostalim članovima zločinačkog udruženja”.\nKako je krojač postao trgovac cigaretama\nSubotić je u poslovnoj biografiji, u okviru krivične prijave, zapisao da je preduzeće „MIA” osnovao 1990. i otvorio dvije fabrike za proizvodnju konfekcije. Zbog sankcija i ekonomske krize Ministrastvo finansija Jugoslavije je, kako objašnjava, dozvolilo preduzeću „Mia”, sa sjedištem u Ubu, da vrši naplatu za izvezenu robu kroz cigarete, koje su bile isporučene od strane jednog makedonskog preduzeća, čiji naziv nije naveo. Potom je, objašnjava, dobio dozvolu da otvori fri-šopove u kojima je prodavao te cigarete. Subotić je zatim naveo da je na taj način „počeo da trguje cigaretama i da se time bavio desetak godina”.\n„Tadašnji Miloševićev režim koristio je svaki način za finansiranje rata, a jedan od tih bio je i ucenjivanje dobrostojećih ljudi. Pošto sam bio uticajan poslovni čovjek, sa reputacijom, kontaktiran sam od strane predstavnika režima. Negdje sredinom 1994. godine upoznat sam sa Radovanom Stojčićem Badžom, tadašnjim načelnikom Službe javne bezbjednosti i zamjenikom ministra unutrašnjih poslova Srbije, kao i Jovicom Stanišićem, tadašnjim načelnikom Državne bezbjednosti. Takođe sam upoznao i Milorada Vučelića, koji je tada bio generalni direktor RTS i šef poslaničke grupe SPS Slobodana Miloševića. Ubrzo on biva smijenjen sa te funkcije, i iz želje za osvetom nagovara mene da finansiram opoziciju, odnosno Đinđića, a da ću za uzvrat moći da otvorim radnju i magacin u bescarinskoj zoni u Srbiji, na graničnom prelazu Đeneral Janković, što sam i prihvatio,” naveo je.\nSubotić tvrdi da su ga kasnije kontaktirali Stojičić, Vučelić i Stanišić, koji su mu tražili da državi dodijeli 20 miliona maraka kredita, što je kako tvrdi, odbio i „uputio ih da se obrate Vanji Bokanu, koji je bio njihov najveći dobavljač” i koji im je, navodno, dao novac. Nakon toga, Subotić je pao u nemilost, pa je 1997. napustio Srbiju kada su ga počeli povezivati sa Badžinom smrću jer se, kako tvrdi, uplašio za svoju i bezbjednost porodice.


NAJBOLJA FORMA Atanasijević: U Svetskoj ligi izostao rezultat, na Evropskom prvenstvu neće\nKorektor odbojkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Atanasijević rekao je da je Evropsko prvenstvo najvažnije takmičenje u ovoj godini.\n- Za to smo se pripremali od starta, čak i mi koji smo dobili dužu pauzu, dobili smo je da bismo bili spremniji za ono što sledi. Biće jako teško, grupa je jedna od težih, ali radićemo dobro. Dobro smo radili za Svetsku ligu, ali je izostao rezultat, nadam se da ćemo sada ostvariti dobar rezultat - naveo je on.\nAtanasijević je rekao da se dobro oseća, da je zahvalan selektoru što mu je dao dve nedelje odmora i da se nalazi u "najboljoj formi u poslednjih 10 godina".\nSrbija nije osvojila medalju na prethodnom Evropskom prvenstvu 2015. godine, ali je tada bila druga u Svetskoj ligi.\n- Posle sjajnog rezultata u Svetskoj ligi katastrofalno smo tada odigrali EP. Nadam se da će ove godine biti suprotno. Posle petog mesta u Svetskoj ligi nadam se dobrom rezultatu na EP. Biće teško, danas svi dobro igraju, a mi moramo da igramo maksimalno jer ako ne bude tako, možemo da izgubimo protiv Estonije, Finske, protiv bilo koje ekipe. Radićemo maksimalno koncentrisano od prvog dana, to je jedini pravi put da se dođe do rezultata - rekao je Atanasijević.


Urednici pišu Šrederu - NDNV\nUrednici pišu Šrederu\nViše od 40 glavnih urednika vodećih dnevnih i nedeljnih novina u Nemačkoj uputilo je pismo saveznom kancelaru Gerhardu Šrederu (Schroeder) u kojem se od njega traži da odgovarajućom intervencijom pred Evropskim sudom za ljudska prava u Briselu stane u zaštitu slobode štampe. Povod za pismo je junska presuda ovog Suda povodom tužbe princeze Karoline od Monaka koja je, povodom njenih fotografija u jednoj nemačkoj novini, tražila da se zabrani objavljivanje fotografija koje je prikazuju u obavljanju nejavnih funkcija. Nemački urednici od Šrederove vlade zahtevaju da zatraži reviziju procesa i tako spreči faktičko uvođenje cenzure, jer se navedenom presudom “štampa onemogućava u jednom od najvažnijih zadataka, naime u tome da kontroliše šta rade moćnici”.\nPrema presudi iz Brisela, izveštavanje o ličnostima iz javnog života moguće je samo ako se odnosi na njih tokom obavljanja zvaničnih funkcija. Nemački urednici ocenjuju da će tako mnoge teške afere u koje su umešane vodeće ličnosti političkog i privrednog života ostati neotkrivene. Podseća se na skandale vezane za nedavnu ostavku direktora nemačke centralne banke Ernsta Veltekea nakon što se ispostavio da je na račun jedne druge finansijske ustanove boravio u najskupljem berlinskom hotelu ili na ostavku nekadašnjeg ministra oddbrane Rudolfa Šarpinga pošto su otkrivene njegove nedopustive veze za jednom moćnom reklamnom agencijom.\n“Poslanici bi tako mogli da spreče bilo kakvo političko izveštavanje, ukoliko bi svoje sastanke o pojedinim temama umesto u parlamentu, održavali po privatnim stanovima. Ako se to dogodi, onda je sloboda štampe u Nemačkoj prošlost”, navodi se u pismu glavnih urednika. Vlada se poziva da što pre uloži žalbu pred Sudom u Briselu da bi tako “bila izbegnuta najveća moguća šteta po nemačku demokratiju”.\nMeđu potpisnicima pisma su glavni urednici nedeljnika “Sspigl” (Der Spiegel), “Sstern” (Stern) i “Fokus” (Focus), dnevnika kao što su “Velt” (Die Welt), “Bild” i “Berliner Cajtung” (Zeitung), kao i šefovi nekoliko desetina drugih magazina i nadregionalnih i regionalanih dnevnih novina.


Vodoinstalater Mladenovac - vodoinstalateri za hitne intervencije 0-24h, preporuka, povoljno, cena\nVodoinstalater - vodoinstalaterske usluge Mladenovac\nNaročito je obimna ponuda svakog specijalizovanog servisa tog tipa, koji se nalazi u Mladenovcu, tako da izuzev standardnih vodoinstalaterskih usluga, klijenti mogu od vodoinstalatera zahtevati i uslugu snimanja kanalizacionog sistema mikro kamerom, zatim odgušenja kanalizacije i adaptacije kupatila.\nNajsavremenije alate koriste ovi majstori, tako da gotovo svaki vodoinstalater - vodoinstalaterske usluge Mladenovac zahvaljujući tome i svom iskustvu daje dugogodišnju garanciju na izvršene radove. Tome treba dodati i činjenicu da svi majstori nastoje da klijentima pruže najbržu moguću uslugu, a po vrlo konkurentnim cenama.\nVelika je prednost i u tome što gotovo svaki specijalizovani vodoinstalaterski servis, koji postoji u Mladenovcu, ima i službu zaduženu za hitne intervencije, tako da će svakom klijentu pomoći kad god je to potrebno. Naravno da je cenovnik različit ukoliko se konkretne usluge vrše nakon završenog radnog vremena servisa, odnosno u toku noći, a svakako će neophodne informacije o tome vlasnici konkretnih stambenih ili poslovnih objekta, te industrijskih postrojenja dobiti blagovremeno.\nUkoliko bude bilo potrebno, svaki vodoinstalater - vodoinstalaterske usluge Mladenovac će u najkraćem mogućem roku nakon dobijenog poziva izaći na teren u bilo koje doba i dana i noći, te će klijentima omogućiti da dobiju profesionalnu uslugu izuzetno brzo.\nAko je neophodno da u bilo kom industrijskom objektu ili u poslovnom, odnosno stambenom bude izvršeno odgušenje kanalizacije, klijentima će biti preporučeno i da bude izvršeno snimanje kanalizacionog sistema mikro kamerama. U većini slučajeva se praktikuje da prvo bude izvršeno takozvano dijagnostičko snimanje, a kako bi bio utvrđen problem koji je doveo do poteškoća u funkcionisanju tog sistema. A u predviđenom roku posle toga, nakon što sa uspehom otklone navedeni problem, ovi majstori će preporučiti klijentima da bude izvršeno i takozvano kontrolno snimanje. Na taj način će oni sa sigurnošću utvrditi da je navedeni problem rešen, tako da će bez ikakvih smetnji klijent moći da koristi i lavabo i WC šolju, odnosno celokupno kupatilo ili kuhinju.\nTrebalo bi napomenuti i to da svaki vodoinstalater - vodoinstalaterske usluge Mladenovac klijentima omogućuje i adaptaciju kupatila, a u kom slučaju se detaljno dogovara i oko cene i roka izrade, ali i oko toga ko bi trebalo da pribavi repromaterijal.\nSvakako da će biti izvršeno i čišćenje septičkih jama, kao i njihova dezinfekcija u skladu sa pravilima.


ZNALI SU U KOGA PUCAJU\nPatrick Van der Weijden, poručnik holandske vojske\nU ekspertskom izveštaju o snajperskim incidentima u Sarajevu, poručnik holandske vojske Patrik Van der Vajden/Weijden je identifikovao područja sa kojih je dolazila snajperska vatra. Lokacije o kojima je svedočio na suđenju Dragomiru Miloševiću nalazile su se po optužnici pod kontrolom Sarajevsko-romanijskog korpusa kojim je komandovao optuženi general.\nU izveštaju je analizirano desetak incidenata iz optužnice protiv generala Dragomira Miloševića u kojima su stradali civili, uglavnom žene i deca. Holandski poručnik je naveo da snajperisti u najvećem broju slučajeva mogu da razlikuju pripadnike zaraćenih strana od civila, čak i ako gledaju metu golim okom. Ako snajperista ne može da zaključi da li je njegova meta civil ili borac onda ne sme da otvara vatru, naglasio je Van der Vajden.\nGovoreći o analizi incidenata u kojima su se na meti snajperista bili ljudi u tramvajima, Van der Vajden je rekao da se, po iskustvu koje je stekao u holandskim oružanim snagama, tramvaj ne može smatrati vojnim vozilom jer je reč o sporom vozilu koje nema oklop i mora da se kreće po šinama, dakle po tačno utvrđenoj putanji.\nBranilac Branislav Tapušković je u unakrsnom ispitivanju osporavao stručnost veštaka optužbe, navodeći da kao “nesvršeni student arhitekture” nije mogao da sačini valjan ekspertski izveštaj o snajperskim incidentima. Takođe je rekao da svedok nije završio škole za balistiku ili forenzičku analizu, niti ima medicinskih znanja. Svedok je odgovorio da nema univerzitetsku diplomu ali da je prošao i balističku i kratku medicinsku obuku u vezi sa ranama od vatrenog oružja.\nVan der Vajden u izradi izveštaja nije koristio podatke o ulaznim i izlaznim ranama što je po advokatu Tapuškoviću, najpouzdaniji način da se utvrdi iz kog je pravca došao metak. Svedok je to potvrdio i objasnio da tokom ekspertize nije raspolagao medicinskom dokumentacijom.\nOvo je drugi izveštaj u kojem Van der Vajden daje ocenu snajperskog delovanja. On je početkom ove nedelje završio svedočenje o 12 snajperskih incidenata u Mostaru na suđenju šestorici bivših čelnika Herceg Bosne.


Odeljenje naučne i stručne literature - Gradska biblioteka Ruma\nOdeljenje naučne i stručne literature je naša mala riznica svekolokih ljudkih znanja. Na ovom odeljenju delimo sa čitaocima rezultate veličanstvenih napora i visokih dometa ljudskog uma u svim naučnim oblastima.\nPublikacije iz oblasti opštih znanja, društvenih, prirodnih i primenjenih nauka, od najopštijih teorijskih rasprava do praktičnih priručnika i saveta za svakodnevni žeivot, koje smo decenijama prikupljali i čuvali, sada su dostupne našim članovima u savremeno opremljenoj i konfornoj čitaonici.\nOdeljenje naučne i stručne literature Gradske biblioteke ''Atanasije Stojković'' posebno se može pohvaliti bogatom referensnom zbirkom. U njoj se nalaze najznačajniji naslovi opštih nacionalnih i stručnih enciklopedija.


Tradicionalna podrška porodičnim vrednostima | MK Group\nTradicionalna podrška porodičnim vrednostima\nMK Group izdvojila preko 8 miliona dinara za porodice zaposlenih\nNOVI SAD, 17. decembar 2018. godine – Kako bi podstakla promovisanje porodičnih vrednosti, kompanija MK Group tradicionalno nagrađuje zaposlene koji su u 2018. godini postali roditelji. Za ovaj vid podrške izdvojeno je 8 miliona i 325 hiljada dinara.\n„Kompanija MK Group je vodeća kompanija već 35 godina. Iza stabilnog poslovnog sistema stoje ljudi koji su garancija da će kompanija biti uspešna. Ponosan sam na svih 7.000 zaposlenih u 74 opštine u kojima poslujemo. Drago mi je što smo nastavili sa tradicijom podrške porodicama i što smo se ovim povodom okupili u hotelu Sheraton u Novom Sadu. Pored kolega iz Srbije, prisutni su i naši zaposleni iz Slovenije, Crne Gore i Hrvatske. U kompaniji MK Group su zaposleni deo porodice i zato nam je važno da oni budu zadovoljni i motivisani“, izjavio je Miodrag Kostić, predsednik MK Group.\nJelena Vujnović iz kompanije MK Group je rekla: „Kao majci troje dece, nije uvek lako uskladiti porodicu i posao. Međutim, kada znate da imate podršku kompanije, sve je mnogo jednostanije. Porodica je stub društva i zato mi je drago što se kompanija u kojoj radim odlučila na ovaj humani gest. Lep je osećaj raditi za kompaniju koja brine o zaposlenima i njihovim porodicama”.\nKompanija MK Group nastoji da pruži adekvatan doprinos i podršku zaposlenima u sistemu kako bi pomogla u podizanju stope nataliteta, a svojim primerom podstakla i druge kompanije u zemlji da prepoznaju ovu važnu temu u društvu i razviju svoje sisteme podrške.\nPodsećanja radi, kompanija MK Group je i prošle godine izdvojila preko 8 miliona dinara za podršku porodicama.\nJubilej u znaku ekspanzije\nAleksandar Bijelić, CDO MK Group, učesnik konferencije „Innovation Talk 2018”\nKorporativna digitalna transformacija u okviru Belgrade Venture Forum-a\nZorica Todorović: HR sektor mora da prati trendove u biznisu\nZorica Todorović: Mladi u našoj kompaniji imaju mogućnost da uče i napreduju


sreda, 24 mart 2021 09:14\nJelena Trenkić, šef odeljenja za analizu tržišta, razvoj kreditnih linija i marketing, Sektor za kredite Razvojnog fonda Vojvodine ističe da je u 2021. godinu RFV ušao sa 12 kreditnih linija, za koje je ukupno opredeljeno 2,5 milijarde dinara, koje će klijentima biti na raspolaganju tokom cele godine.\n- Sve kreditne linije su sa fiksnim kamatnim stopama, utvrđenim u rasponu od 1 do 3 % na godišnjem nivou, periodi otplate kredita su do 7 godina, sa čak 2 godine grejs perioda,adinamiku vraćanja kredita klijenti biraju sami, u zavisnosti od svojih očekivanih priliva i ona može biti na mesečnom, tromesečnom ili šestomesečnom nivou.\nPosebno bih želeli istaći konkursne linije koje su raspisane u saradnji sa pokrajinskim sekretarijatima koji u celosti refundiraju uplaćenu redovnu kamatu. Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam u celosti refundira uplaćenu kamatu po konkursima za razvoj turizma i razvoj seoskog turizma, dok Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo refundira uplaćenu kamatu po konkursu za nabavku nove opreme i sistema za navodnjavanje iz kanalske mreže. Raspisivanjem ovih kreditnih linija, korisnicima je pružena mogućnost da svoje investicije u okviru ovih namena realizuju sa beskamatnim kreditima.\nKada je reč o razvoju privrede, odnosno o kreditiranju pravnih lica i preduzetnika raspisani su konkursi za dugoročno finansiranje investicionih ulaganja, kao i za dugoročno finansiranje trajnih obrtnih sredstva i standardna kreditna linija za kratkoročno finansiranje obrtnih sredstava.\nZa poljoprivredu je pripremljeno šest konkursa za dugoročno finansiranje i jedan za kratkoročno. To su: konkurs za dugoročne kredite za poljoprivredu, zatim konkurs za dugoročne kredite za kupovinu poljoprivrednog zemljišta, konkurs za dugoročne kredite za podršku IPARD programu, dugoročni kredit za nabavku poljoprivredne mehanizacije, za razvoj seoskog turizma, za nabavku opreme i sistema za navodjavanje iz kanalske mreže, kao i konkurs za kratkoročne kredite za obrtna sredstva.\nKreditne linije namenjene razvoju poljoprivrede za koje je u prethodnom periodu vladalo veoma veliko interesovanje raspoložive su i u 2021. godini. Reč je o:\n- Konkursu za dugoročne kredite za poljoprivredukoji je namenjen nabavci opreme za poljoprivrednu proizvodnju, kvalitetnog priplodnog materijala u stočarstvu, matičnog jata, zatim za nabavku pčelinjih društava i košnica sa pratećom opremom, nabavku višegodišnjih zasada voća, vinove loze, mreža sa naslonom, sistema za navodnjavanje,tu takođe spada i nabavka opreme za povećanje kapaciteta i osavremenjavanje linija za preradu proizvoda, zatim kupovina, izgradnja, adaptacija i opremanje skladišnih kapaciteta - silosa, podnih skladišta i hladnjača i na kraju kupovina, izgradnja i adaptacija građevinskih objekata za stočarsku proizvodnju. Period mirovanja kredita, odnosno grejs period je do 24 meseca, a ukupan rok otplate do 7 godina.\nKredite za kupovinu poljoprivrednog zemljištaodobravamo sa grejs periodom od 12 meseci, a ukupan rok otplate je 7 godina.\nKreditna linija namenjena nabavci poljoprivredne mehanizacijeje posebno interesantna u periodima kada Pokrajina ili Republika izađu pred poljoprivrednike sa konkursnim linijama namenjenim subvencionisanju ovih investicija. Poljoprivredna gazdinstva su kredite koje odobravamo na 5 godina sa grejs periodom od 6 meseci i kamatnom stopom od 1,5% iskoristila da obnove poljoprivrednu mehanizaciju i unaprede svoju proizvodnju – obavestila je Jelena Trenkić.


Rogozin: Amerika namerava da formira „NATO“ u svemiru - 13.07.2020, Sputnik Srbija\nAmerički program o Mesecu usmeren je na formiranje svojevrsnog NATO-a u kosmosu u kome će Vašington igrati vodeću ulogu. Rusija se s tim ne slaže i neće... 13.07.2020, Sputnik Srbija\n21:30 13.07.2020 (Osveženo: 00:59 26.08.2021)\n„Let na Mesec je sada za SAD više politički projekat. U tome vidimo odstupanje naših američkih partnera od onih principa saradnje i uzajamne podrške, koji su se razvili tokom saradnje na Međunarodnoj svemirskoj stanici. Oni na svoj program ne gledaju kao na međunarodni, nego kao na program sličan NATO-u. Postoji Amerika, a svi ostali bi trebalo da pomažu i plaćaju. Iskreno, nismo zainteresovani za učešće u takvom projektu“, rekao je Rogozin.\n„Ne isključujem da će taj projekat biti otvoren za sve (koji budu želeli da se pridruže), uključujući i Amerikance. Ali inicijativa treba da potekne od Rusije i Kine“, precizirao je Rogozin.\nOn je dodao da je Rusija usmerena na saradnju i da su ruski kosmonauti spremni da lete i na kineskim svemirskim brodovima, a ne samo na američkim.\n„Spremni smo da letimo i na američkim svemirskim brodovima i na kineskim. Kinezi su, verovatno, spremni da lete sa našim letelicama, Amerikanci nastavljaju da lete na 'Sojuzu'. To je normalna saradnja, koja uvek treba da postoji kada je reč o svemirskim letovima sa posadom“, rekao je Rogozin.\nRanije je saopšteno da Kina učestvuje u razvoju ruske superteške rakete.


Otvaranjem punkta u TC „Galerija” počela akcija za vakcinaciju mladih – Studio B\nOtvaranjem punkta u TC „Galerija” počela akcija za vakcinaciju mladih\nOtvaranjem punkta u TC „Galerija” počela akcija za vakcinaciju mladih Studio B\nObjavljeno: 07.10.2021. 11:20 Izmenjeno: 07.10.2021. 14:14\nPočela nova akcija pod sloganom „Super heroji se vakcinišu, vakciniši se i ti”, namenjena prevashodno mladima.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić prisustvovao je otvaranju punkta za vakcinaciju u TC „Galerija” u okviru Beograda na vodi, gde danas mogu da se prime svi tipovi vakcina od 9 do 17, a od sutra od 12 do 20 časova.\n– Želimo da pošaljemo poruku da je herojski vakcinisati se, odnosno da je to pravi herojski čin najpre prema sebi, te prema svojoj porodici i društvu. U Beogradu je vakcinisano više od 58,5 odsto punoletnih građana, odnosno više od 812 hiljada ljudi. Revakcinisano je više od 56,5 odsto, te ćemo brzo doći do 800 hiljada revakcinisanih. Prešli smo i dve stotine hiljada ljudi koji su dobili treću dozu, odnosno 15 odsto. Ako se uporedimo s drugim regionima, zadovoljni smo tempom vakcinacije, ali je potrebno da vakcinišemo oko milion ljudi kako bismo postigli nivo kolektivnog imuniteta i kako bi sve mere mogle da se ukinu – naveo je Vesić.\nVesić je na kraju podsetio na upozorenje lekara na opasnost „spajanja” virusa gripa i korone, tako da bi građani trebalo da prime vakcinu i na taj način zaštite i sebe i druge.\n– U svim domovima zdravlja i ambulantama ima ukupno 25 punktova, a pored toga punkt na Beogradskom sajmu radi od 8 do 16 časova svakog dana, i sada imamo još jedan u TC „Galerija”. Strategija nam je da svakom građaninu budemo dostupni i da mu omogućimo da se vakciniše u mestu gde živi, radi ili gde mu je blizu – navela je ona.\nPredstavnik TC „Galerija” Vanesa Jovanović ukazala je da oni u svemu podržavaju društveno odgovorne inicijative, zbog čega je i opremljen jedan prostor kako bi podržali Grad i imunizaciju. Sve službe su angažovane punim kapacitetima, sinhronizovane su i poštuju se sve mere za suzbijanje kovida.\nDirektor Doma zdravlja „Savski venac” dr Zoran Bekić ukazao je da se čini sve da bi se ubrzala imunizacija, zbog čega se vakcinacija organizuje na mestima masovnog okupljanja.


EK - Partizan pred zidom plača (18.30) - Sportske.net\nEK - Partizan pred zidom plača (18.30)\nBez pomoći povređenog Milana Mačvana i sa željom da upiše prvu pobedu u Evropi u sezoni 2014/2015, košarkaši Partizana večeras izlaze na megdan Hapoelu u Jerusalimu.\nNegativna serija od pet vezanih poraza koju su košarkaši Partizana napravili na startu nove sezone prekinuta je trijumfom nad Metalcem u okviru 5. kola ABA lige.\nU Evropi je do sada pretrpljen neuspeh u duelima sa Lijetuvos Ritasom i Banvitom ali u datoj konstelaciji stvari trener Duško Vujošević te poraze doživljava kao realno očekivane.\nSlično ubeđenje Vujošević ima uoči večerašnjeg duela sa Hapoelom iz Jerusalima, ekipom koja takođe ima dva poraz na startu takmičenja u Evrokupu a koja je evropsku sezonu počela u kvalifikacijama za Evroligu.\nRadi se o timu koji ne raspolaže visokim igračima, najviši u rosteru ima 207 cm a ekipa se pretežno oslanja na napadačku igru. Sastavljena od bivših i sadašnjih izraelskih reprezentativaca uz petoricu Amerikanaca Hapoel deluje kao favorit u duelu sa oslabljenim Partizanom.\nCrno-beli moraju da se oslone na ono sa čime trenutno raspolažu a roster je sužen pošto Milan Mačvan neće biti u stanju da pomogne ekipi zbog povrede mišića koja iziskuje desetak dana pauze.\nGledajući sve parametre Partizanove šanse u Jerusalimu su male pa je, kako i sam Vujošević kaže, realno da se crno-beli "sa zida plača" vrate sa skorom 0-3 čime bi plasman u dalji tok Evrokupa postao nerealna opcija.\nUtakmica se igra u novoizgrađenoj hali "Jerusalim Arena" a početak je zakazan za 18 časova i 30 minuta.


Radna terapija mural u Vršcu | Lokalni internet portal grada Vršca\nU Specijalnoj bolnici za psihijatrijske bolesti ”dr Slavoljub Bakalović” u Vršcu u toku je projekat oslikavanja murala u krugu ustanove i u prostorijama Centra za mentalno zdravlje u Sterijinom sokačetu u Vršcu.\nMural je potpuna slika na zidu koja ima svoju estetsku vrednost – oni predstavljaju vid konceptualne umetnosti i cilj im je da kod ljudi probude emociju i maštu, stvore neku vrstu međusobnog delovanja između samog umetničkog dela i posmatrača. Brojni murali postali su deo istorije, te su isti od izuzetne umetničke vrednosti.\nMurali koji su svoje mesto dobili u krugovima bolnice svakako da imaju svoju vrednost, jer su u samom stvaranju učestvovali korisnici usluga bolnice. To su korisnici koji se i na samom odeljenju Radne terapije već bave takozvanim ”Art brut” stvaranjem umetničkih dela gde smo, kao ustanova mnogo puta bili svedoci nastanka čistih remek – dela likovnosti. Murali oslikani na zidovima bolnice nisu kompleksni, jer su svakako teme prilagođene samim sposobnostima korisnika, ali imaju svoju poentu i dubinu, koja dolazi iz nagona za prilagođavanjem koji ima suštinsku osnovu u pronalaženju ravnoteže između unutrašnjeg otpora i spoljašnjeg pritiska.\nPočetkom devedesetih godina je na odeljenju Radne terapije bio osmišljen projekat oslikavanja zidova bolnice i o tome postoje nacrti, ali nikada nije realizovan. Danas, pod inicijativom dr Tatjane Voskresenski, direktora bolnice, pacijenti imaju priliku da se oprobaju u ovoj, za njih, novoj vrsti umetnosti.\nUz angažovanje stručnog lica u toj oblasti, akademskog slikara Aleksandra Stanojeva koji nas je uputio u sam pristup i realizaciju zidnog slikarstva i u saradnji sa odeljenjem Radne terapije, postignuti su ciljevi kojima smo težili, a to su pomeranje granica mogućnosti samih korisnika usluga, pospešivanje njihove motivacije, sigurnosti u sebe, kao i unapređivanje i osavremenjavanje rada u samoj ustanovi.\nDo sada su urađeni murali na zidu odeljenja radne terapije i u prostorijama Centra za mentalno zdravlje, a u planu je izrada još jednog murala na jednom od odeljenja u okviru bolnice. Naravno, mi tu nećemo stati, već ćemo se i u danima koji dolaze truditi da pratimo trendove današnjice i u sistem edukacije pacijenata svakodnevno uvoditi novine koje će probijati sve barijere i predrasude i širiti unapređivanje svesti o mentalnom zdravlju.\nPrethodna: Kiša odložila žetvu pšenice u Banatu\nSledeća: Jedan Vrščanin igrao je finale Svetskog prvenstva u fudbalu


POZIV ADVOKATIMA: Javiti se za besplatnu pravnu pomoć! | Happy BSC portal\nU susret početku primene Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći, 1. oktobra, Ministarstvo pravde uputilo je danas poziv zainteresovanim advokatima da se upišu na listu Advokatske komore Srbije (AKS), koja će činiti integralni deo Registra pružalaca besplatne pravne pomoći i besplatne pravne podrške.\nAdvokati prijave za listu pružalaca besplatne pomoći mogu da podnesu AKS do 26. septembra, mada će i nakon tog datuma postojati mogućnost prijave advokata na listu i njenog ažuriranja.\nRegistar pružalaca besplatne pravne pomoći i besplatne pravne podrške vodiće Ministarstvo pravde.\nMinistarstvo pravde je takođe pozvalo udruženja, pravne fakultete, posrednike u rešavanju sporova i javne beležnike da se upišu u Registar pružalaca besplatne pravne pomoći i besplatne pravne podrške.\nZakonom je propisano da besplatnu pravnu pomoć može da pruža samo pružalac koji je upisan u ovaj Registar, podseća Ministarstvo pravde u pozivu objavljenom na njegovom sajtu.\nTo su, pre svega, advokati - u svim postupcima, kao i službe pravne pomoći u jedinicama lokalne samouprave - u skladu sa ovlašćenjima lica koje radi u službi besplatne pravne pomoći prema procesnim zakonima, navodi Ministarstvo pravde.\nKada su u pitanju udruženja, ona neposredno pružaju besplatnu pravnu pomoć u postupcima ostvarivanja prava na azil i zaštite od diskriminacije.\nTakođe, udruženja mogu pružati besplatnu pravnu pomoć u okviru ciljeva zbog kojih su osnovana, tako što će po svom izboru angažovati advokate da u ime tih organizacija pružaju besplatnu pravnu pomoć.\nMinistarstvo pravde je ulazalo da, ako se zakonima koji uređuju odgovarajući postupak ne zahteva da zastupnik mora biti advokat, besplatnu pravnu pomoć u udruženju pruža diplomirani pravnik.\nKada je u pitanju besplatna pravna podrška, nju pružaju javni beležnici, posrednici i pravni fakulteti, navodi Ministarstvo pravde i ističe da "pružaoci besplatne pravne podrške ne smeju da pružaju besplatnu pravnu pomoć".\nAdvokatska komora Beograda pozvala je beogradske advokate da se prijave na listu AKS i podseća da je pravna pomoć besplatna za građane, koji to pravo ostvaruju u skladu sa zakonom, ali nije besplatna za državu.\nDržava je naime u obavezi da obezbedi budžetska sredstva i plati advokate angažovane u zaštiti prava i interesa građana, navodi se na sajtu AKB.\nOva komora očekuje da se advokati koji nemaju nikakve veze sa udruženjima, neće prijavljivati kao advokati koji pružaju besplatnu pravnu pomoć “pro bono” i ne finansiraju se iz budžeta.\nTo će, kako smatra AKB, omogućiti da se zahtevi za besplatnu pravnu pomoć raspodeljuju između advokata koji su se prijavili da pružaju besplatnu pravnu pomoć uz naknadu koja se finansira iz budžeta, i to pravično i transparentno, uz striktno poštovanje redosleda advokata koji se nalaze na listi.\nPravo na besplatnu pravnu pomoć od 1. oktobra imaće oko 600.000 građana.\nKada su u pitanju korisnici besplatne pravne pomoći, pomoćnik ministra pravde Čedomir Backović pre nekoliko dana je ukazao da će pravo da je traže imati tri kategorije građana.\nTo su oni koji primaju socijalnu pomoć ili dečji dodatak, a takođe i građani koji su plaćanjem troškova advokata upali u tu grupu.\nTreću kategoriju čine ranjive grupe, bez obzira na finansisjki položaj - maloletnici, tražioci azila, žrtve trgovine ljudima.


Coca-Cola i Pepsi sponzorišu zdravstvene organizacije, ali se i bore protiv njih – Bankar.me\nOctober 14, 2016 SVE VIJESTI, TURIZAM Leave a comment\nKompanije Coca-Cola i PepsiCo su od 2011. do 2015. godine sponzorirale 96 nacionalnih zdravstvenih organizacija koje se bore s javno-zdravstvenim problemima, kao što su gojaznost , dijabetes i srčane bolesti, navodi se u istraživanju objavljenom u časopisu American Journal of Preventive Medicine.\nU istom razdoblju, dvije kompanije lobiraju protiv 29 javno-zdravstvenih zakona kojima se želi smanjiti potrošnja gaziranih sokova ili poboljšati prehrana.\n“Ove kompanije lobiraju protiv javno-zdravstvenih intervencija u 97 posto slučajeva, dovodeći u pitanje iskrenu predanost poboljšanju zdravlja javnosti. Prihvatanjem sredstva od tih kompanija, zdravstvene organizacije učestvuju u njihovim marketinškim planovima“, kazali su autori studije Daniel Aron i Michael Siegel sa Univerziteta Boston.\nCoca-Cola je nedavno otkrila da je potrošila preko 120 miliona dolara od 2010. na finansiranje znanstvenih istraživanja, partnerstvo s grupama koje se bore protiv gojaznosti i lobističkim grupama.\nPrema navodima Centra za odgovornu politiku, samostalne i neprofitne organizacije, PepsiCo je od 2011. u prosjeku trošio 3 miliona američkih dolara godišnje na lobiranje.\nPodržavajući zdravstvene organizacije, kompanije pokušavaju da poboljšaju sliku o sebi u javnosti i odvratei ih od njihovih lobiranja.\n“Time što mogu reći da su partneri s tolikim brojem zdravstvenih organizacija, one su u stanju da stvore sliku o sebi da zapravo doprinose javnom zdravlju“, rekao je Siegel.\nTo odvraća pažnju od činjenice da “njihovi proizvodi doprinose strašnoj epidemiji gojaznosti”, dodao je.\nOko 35 posto odraslih Amerikanaca je gojazno, a 69 posto ima prekomjernu težinu, pokazuju službeni podaci iz 2012. Potrošnja na tretmane povezane s gojaznošću čini petinu potrošnje za zdravstvenu zaštitu u zemlji.\nPOJMOVICoca Cola Nezdrava ishrana PepsiCo\nPrevious Od danas Iphone 7 i Iphone7 plus u ponudi m:tel-a\nSljedeći Srbija: Zaduženi u “švajcarcima” odustaju od konverzije, traže raskid ugovora


Smanjenje izduvnih gasova izazov za Evropu | EurActiv Srbija\nSmanjenje izduvnih gasova izazov za Evropu\nObjavljeno : 30.11.2012.\t Tweet\nJedan od najvećih izazova 21. veka biće ublažavanje posledica transporta u vidu gasova koji izazivaju efekte staklene bašte, zagađenja vazduha i buke, a da se pri tome očuvaju svi pozitivni efekti pokretljivosti, ocenjuju u Evropskoj agenciji za životnu sredinu. Prevoz u Evropi je, prema nalazima iz novog izveštaja Agencije, odgovoran za štetan po zdravlje nivo zagađivača u vazduhu, kao i za četvrtinu emisije gasova koji izazivaju efekte staklene bašte u Evropskoj uniji. Poslednjih godina ipak se beleži neko poboljšanje koje je delom rezultat smanjenja privrednih aktivnosti zbog recesije.\nU godišnjem izveštaju Agencije, sačinjenom u sklopu Mehanizma za izveštavanje o transportu i životnoj sredini, ocenjeni su uticaji prevoza na životnu sredinu širom Evrope uz konstataciju da sa poboljšanjem ekonomskih prilika treba pojačati napore za dalje smanjenje štete koju prevozna sredstva nanose ljudima i prirodi.\nZagađenje vazduha opada u poslednjih 20 godina ali i dalje predstavlja veliki problem u brojnim delovima EU. Evropski standardi za emisiju štenih gasova vozila, kako se pokazalo, nisu dali rezultate u smanjenju emisije azot dioksida do propisanog nivoa, mada je kvalitet vazduha generalno poboljšan.\nLošem kvalitetu vazduha doprinelo je i povećanje obima prevoza robe koji je jedan od vodećih krivaca za visok sadržaj azot dioksida u vazduhu.\nTokom poslednjih 20 godina porastao je i obim brodskog prevoza pa je emisija sumpor oksida, izazivača kiselih kiša, smanjena od 1990. godine za samo 14%, uprkos unapređenjima efikasnosti te vrste prevoza.\n"Jedan od najvećih izazova veka biće ublažavanje posledica transporta (na prirodnu sredinu). Evropa tu treba da predvodi intenziviranjem inovacija na polju električnih vozila. Takve promene mogle bi da transformišu život u gradovima", istakla je direktorka Evropske agencije za životnu sredinu Džeklin Makglejd (Jacqueline McGlade).\nIstraživanja su pokazala da su ljudi koji žive u blizini puteva na kojima je gust saobraćaj i dalje posebno izloženi prekomernom zagađenju vazduha. Štetan po zdravlje nivo azot dioksida registrovan je u 44% područja u blizini autoputeva u kojima su 2010. godine obavljena merenja dok je dozvoljeni nivo čestica PM10 premašen na 33% kontrolisanih mesta. Ti zagađivači mogu da štete kardiovaskularnom sistemu, plućima, jetri, slezini i krvi.\nIz Agencije upozoravaju da Evropa mora još da smanji potrošnju energije za prevoz koja je u prošloj godini bila za samo 4,3% manja nego u rekordnoj 2007. godini.\nNa korišćenje energije u nekim vrstama prevoza poslednjih godina znatno su uticale ekonomske prilike a posebno osetljiva bila je tražnja u teretnom saobraćaju koja je, prema izveštaju, nakon znatnog pada u periodu između 2008. i 2009. u 2010. godini porasla za 5,4%.\nTražnja u putničkim saobraćaju je između 2009 i 2010. pak smanjena za gotovo procenat, što je u suprotnosti sa dugoročnim trendom stabilnog rasta beležnog širom EU od sredine devedesetih godina prošlog veka.\nKorišćenje privatnih automobila bilo je u istom periodu manje-više stabilno, uprkos ekonomskoj krizi i velikim fluktuacijama cena goriva u poslednjih deset godina.\nU Agenciji kažu da su možda i cene pojedinih vrsta prevoza uticale na ljude da donose pogrešne odluke, odnosno da izaberu prevozno sredstvo koje proizvodi više štete u čovekovoj okolini. Naime, od sredine devedesetih putnički automobili pojevtinju dok je prevoz u železničkom i vodnom saobraćaju osetno poskupeo.\nMeđutim, novi automobili sve manje troše i podaci pokazuju da su prosečna kola prodata u 2011. godini trošila za 3,3% manje goriva nego ona prodata godinu dana ranije.\nPrema projekcijama, sektor prevoza u EU između 2010. godine i sredine veka treba da smanji emisiju ugljen dioksida za 68%. Ali, emisija gasova koji izazivaju efekte staklene bašte iz prevoznih sredstava smanjena je između 2009. i 2010. godine za 0,4% i prve procene ukazuju na isto smanjenje u periodu između 2010. i 2011.\nIz Agencije upozoravaju i na buku kao još jednu posledicu transporta koja može da dovede do ozbiljnih zdravstvenih problema. Izveštaj je pokazao da je u najvećim evropskim gradovima troje od petoro ljudi izloženo štetnom nivou saobraćajne buke. Čak je i u unutrašnjosti zemalja EU 24 miliona Evropljana tokom noći izloženo nivou buke koji može da izazove fizičke i psihičke probleme.\n: EU zamrzava taksu na CO2 za aviokompanije\n: Proizvodnja biogoriva zagađuje više nego fosilna\n: Australija i EU povezuju sisteme trgovine CO2\n: Italijanska čeličana pred zatvaranjem zbog zagađenja\n: Prvi interkontinentalni let aviona na solarni pogon


Radionica “Zaštitite decu na internetu” u KC Čukarica -\nRadionica “Zaštitite decu na internetu” u KC Čukarica\nRadionica “Zaštitite decu na internetu”- Utorak, 06. april u 18 časova u KC Čukarica.\nTurgenjevljeva 5, Beograd, Srbija\nZaštitite decu na internetu\nU saradnji sa studentima Fakulteta organizacionih nauka, Kulturni centar „Čukarica“ u aprilu mesecu organizuje seriju radionica na temu „Zaštita dece na internetu“.\nRazvoj informaciono-komunikacionih tehnologija, kao i sve veća dostupnost interneta mladima, omogućili su nove vidove učenja, zabave, komuniciranja, ali i nove vrste rizika i nasilja. Kako bi roditeljima ukazali na opasnosti koje vrebaju u virtuelnom svetu, studenti Vanja Nikolić, Kristina Petrović, Violeta Proševski i Jovan Popović, pokušaće kroz ova radionice, da edukuju roditelje kako da prate i kontrolišu svoju decu na toliko popularnim društvenim mrežama.\nNa prvoj radionici, koja će biti održana 6. aprila sa početkom u 18 časova, roditelji će imati priliku da se upoznaju sa tim koje sve društvene mreže postoje, kako funkcionišu i koji su to podaci koji se dele u aplikacijama. Objasnićemo šta je to što „prihvatamo“ kada čekiramo I AGREE, odnosno šta su to TERMS OF SERVICE i šta znači kada neka aplikacija pristupa našoj kameri, mikrofonu, porukama,… Takođe, razjasnićemo koja je razlika kada je naš profil na društevnim mrežama privatan, odnosno javan, kojim sve informacijama mogu da pristupe naši prijatelji i pratioci i da li uopšte možemo da odlučujemo šta će se desiti sa sadržajem koji jednom pustimo na internet.\nSvaka radionica će biti interaktivna i posetioci će imati priliku da postavljaju pitanja, podele svoja iskustva i mišljenja, kao i da predlože teme koje ih zanimaju.\nWhat's wrong with Radionica “Zaštitite decu na internetu” u KC Čukarica ?


Iskandarija: U samoubilačkom bombaškom napadu najmanje 40 ljudi poginulo a 45 ranjeno\nNajmanje 40 ljudi, uključujući žene i decu, poginulo je danas u napadu bombaša samoubice južno od Bagdada na grupu vernika koji su išli na obeležavanje velikog šiitskog praznika, saopštila je policija novi bilans žrtava.\nHiljade vernika krenulo je danas na festival Arbain u svetom šiitskom gradu Kerbali, a eksplozija se dogodila u gradu Iskandarija, kada je još i oko 45 ljudi ranjeno. Očekuje se da će ove nedelje milioni šiitskih vernika doći u Kerbalu na festival kojim se oblezava kraj perioda od 40 dana žalosti, posle Ašure, verskog rituala obeležavanja smrti unuka proroka Muhameda iz 680. godine.\nMnogi hodočasnici prema tradiciji idu peške do Kerbale, oko 110 kilometara južno od Bagdada, jer veruju da će im trud doneti veću duhovnu nagradu. Zbog mogućnosti napada, bezbednost u gradu je ove godine pojačana, najavila je policija.\nNa ulicama je rasporedjeno dodatnih 40.000 policajaca i vojnika, neka mesta obezbedjuju i tenkovi, a javni prevoz, uključujući bicikle, zabranjen je čak i u okolini grada, dok je 600 pripadnica snaga bezbednosti angažovano za pretres žena.


Konkursi regiona ponovo preko 30.000 poseta mesečno! - Konkursi regiona\nKonkursi regiona ponovo preko 30.000 poseta mesečno!\nregion Srbija statistika vesti\nby KR 06/12/2013 06/12/2013 055\nS ponosom obaveštavamo sve prijatelje i posetioce da su Konkursi regiona ponovo u zoni 30.000. U proteklom periodu imali smo konstantan rast posete, zahvaljujući ažurnosti pri objavljivanju vesti i velikom broju kvalitetnih članaka. Hvala svim urednicima, saradnicima, dopisnicima i posetiocima!


IFA 2012: Samsung predstavio Galaxy kameru – savršen spoj telefona i fotoaparata - Baguje.COM\nNa juče održanoj IFA 2012 konferenciji u Berlinu Samsung je, pored Galaxy Note 2 uređaja i mnogih drugih predstavio nešto sasvim novo. U pitanju je spoj digitalnog fotoaparata i pametnog mobilnog telefona koji su jednostavno nazvali Galaxy Kamera.\nU toku zvaničnog predstavljanja su rekli da je ovo savršena kombinacija harvera i softvera koja omogućava korisnicima veoma lako deljenje fotografija. Ideja je da korisnici uslikaju prelepu fotografiju, odmah je izmene ukoliko ima potrebe i podele sa prijateljima i porodicom. Sve ovo se radi veoma lako i brzo zbog softverskog dela ovog uređaja. Uređaj inače takođe dolazi uz najnoviji Android 4.1 JellyBean.\nŠto se tiče hardverskog dela, tu nam je 16MP BSI CMOS kamera sa čak 21x optičkim zumom, 1080p FullHD video snimanje, 8GB skladištenog prostora, 4,8 inčni Super Clear LCD ekran i 1,4 GHz procesor sa 4 jezgra. Naravno, ova kamera ne može zameniti neku skupoceni DSLR aparat, ali lako može da posluži kao zamena za većinu sadašnjih digitalnih fotoaparata.\nŠto se tiče povezivanja, ova kamera ima 3G, 4G i WiFi mogućnost povezivanja što vam daje mogućnost da se bukvalno bilo gde “nakačite” na Internet i podelite svoje prelepe fotografije sa prijateljima i porodicom.\nIako je zvanično predstavljen juče, za ovaj uređaj još uvek nisu poznati datum prodaje kao ni cena.\nOznake: aparatfotoparatagalaxy cameraIFA 2012kamera\nSledeći članak Pogledajte ceo Samsungov događaj na IFA 2012. u Berlinu\nPrethodni članak IFA 2012: Samsung predstavio Galaxy Note II


Pola miliona Alžiraca ostalo bez posla | Alžir | Al Jazeera Balkans\nLjudi su otpušteni zbog zatvaranja privatnih firmi koje su dovedene u vezu s korupcijom.\nGrađani Alžira nastavili su s masovnim demonstracijama u nekoliko gradovaEPA-EFE\nPribližno pola miliona ljudi u Alžiru ostalo je bez posla zbog zatvaranja privatnih firmi koje su dovedene u vezu s korupcijom.\nPredsjednik Foruma alžirskih privrednika Sami Akili potvrdio je kako su ljudi otpušteni jer su nakon istrage o korupciji zatvorene neke privatne firme, prenosi Anadolija.\nKako je kazao, najviše je pogođen sektor za navodnjavanje i građevina.\nAkili je rekao kako se zatvara 70 posto firmi u ovim sektorima i kako "Vlada ne nudi nikakvo rješenje za to".\n"Naprotiv, imovina kompanija s finansijskim teškoćama je zamrznuta", dodao je on.\nNekoliko mjeseci ove godine trajali su protesti protiv predsjednikovog plana da se kandidira za peti mandat, pa je 82-godišnji Abdelaziz Bouteflika odgodio izbore zakazane za 18. april i povukao kandidaturu.\nBouteflika htio peti predsjednički mandat\nGrađani Alžira nastavili su s masovnim demonstracijama u nekoliko gradova, optuživši Boutefliku za neustavno produženje svog četvrtog mandata na poziciji predsjednika, koji bi trebao isteći narednog mjeseca.\nU februaru je alžirski Nacionalni liberalni front kandidirao Boutefliku za peti predsjednički mandat.\nOn je predsjednik Alžira od 1999. godine.\nNeki Alžirci podržavaju istragu protiv korupcije, dok se drugi protiv, jer smatraju kako istraga nema veze s korupcijom, nego s Bouteflikom.\nPokrenuta je istraga i protiv brata bivšeg premijera Saida Bouteflike, bivših premijera, biznismena, visokih zvaničnika, šefova obavještajnih službi.\nIzdati su nalozi za njihovo hapšenje.\nAlžir: Bouteflikin brat osuđen na 15 godina zatvora\nSlužbena izraelska delegacija tajno posjetila Ujedinjene Arapske Emirate i sastala se s visokim zvaničnicima te zemlje.


Faktor | Puno buke, malo realizacije: Šta se desilo sa zaključcima niza Dodikovih posebnih sjednica\nOd 2015. godine Narodna skupština Republike Srpske održala je desetak posebnih sjednica koje su se ticale institucija Bosne i Hercegovine, zadiranja u nadležnosti naše države, visokog predstavnika, a i blokada. Usvojeno je niz zaključaka na inicijativu SNSD-a, kojeg je podržala i opozicija. No bilo je puno buke, a malo realizacije.\nZaključci nisu realizirani ili su jednostavno "propali", što govori o prirodi i namjeni cjelodnevnih, pa i cjelonoćnih, rasprava koje je incirao SNSD.\nNe čudi što Milorad Dodik, predsjednik SNSD-a i sadašnji član Predsjedništva Bosne i Hercegovine, za svoje odluke i pred-predizborne kampanje traži zaleđe i krije se iza odluka NSRS-a kako ne bi sam snosio odgovornost. To nije novost. Iznenađuje da opozicija ide na ruku Dodiku, glasa "za", a od svega ne bude ništa.\nNa posebnoj sjednici NSRS-a održanoj 2015. godine donesena je Odluka o raspisivanju referenduma o radu Suda i Tužilaštva BiH. Ista ta odluka, također na posebnoj sjednici održanoj 2017. godine, povučena je. Referendum je proveden 25. septembra 2016. godine. Tri mjeseca kasnije, Ustavni sud BiH je poništio rezultate jer je referendum proveden na osnovu odluke za koju je Ustavni sud BiH utvrdio da nije u saglasnosti sa Ustavom BiH.\nVEZANI TEKST - Sve SNSD-ove blokade: Ne bi bio prvi put da novac i interes prekine njihov bojkot\nU julu 2016. godine, NSRS je donio odluku o održavanju referenduma na pitanje "Da li podržavate da se 9. januar obilježava i slavi kao Dan Republike Srpske?". Ustavni Sud BiH rezultate ovog referenduma također je proglasio neustavnim i oni nikada nisu objavljeni u Službenom listu RS-a.\n11. novembra 2019. na posebnoj sjednici NSRS-a se raspravljalo o više od 100 institucija uspostavljenih na nivou BiH, između ostalog Upravi za indirektno oporezivanje, Ministarstvu finansija i trezora, Oružanim snagama i Ministarstvu odbrane, SIPA-i i Ministarstvu sigurnosti. Navedeno je "da su sve ove institucije većinom posljedica nametnutih odluka visokog predstavnika".\nJednoglasno je usvojeno 20 zaključaka, između ostalog da će u slučaju izostanka reakcije strana potpisnica, svjedoka Dejtonskog sporazuma i predstavnika međunarodne zajednice, NSRS pristupiti donošenju novog Ustava RS-a, o kojem će se izjasniti i građani na referendumu. Novi Ustav nije donesen. Naveli su da će pokrenuti inicijativu za ukidanje Ureda visokog predstavnika. OHR i dalje postoji.\nU decembru 2019. NSRS je usvojio zaključke kojim se potvrđuje da Program reformi koji je na sjednici Predsjedništva BiH podržao i Dodik, nije Godišnji nacionalni plan (ANP) i ne određuje članstvo BiH u NATO-u, čemu se RS protivi. No vojno-politički analitičari su rekli da je Program reformi zapravo ANP, a i u aprilu ove godine je Željko Komšić potvrdio da je BiH slanjem Programa reformi zapravo poslala ANP i da se naša država nalazi u Akcionom planu za članstvo u NATO-u.\nU februaru 2020. godine pozicija i opozicija u RS-u je usaglasila zaključke, koje je NSRS usvojio, o stranim sudijama Ustavnog suda BiH. Parlamentarcima iz RS-a je naloženo da u proceduru upute Zakon o prestanku mandata stranih sudija i izboru domaćih sudija u Ustavnom sudu BiH. Prijedlog zakona jeste upućen, uz podršku HDZ-a BiH, ali se ovo pitanje vuklo kroz nekoliko sjednica Zastupničkog doma i na kraju je zakon odbijen.\nNa ovoj februarskoj sjednici NSRS-a su predstavnici RS-a u institucijama BiH obavezani da ne donose nikakve odluke do usvajanja Zakona o prestanku mandata stranih sudija. No redovno su održavane sjednice Vijeća ministara BiH i Parlamenta BiH.\nKrajem februara 2020. godine održana je još jedna posebna sjednica NSRS-a. Na njoj je Dodik kao član Predsjedništva BiH zadužen da pokrene inicijativu i pregovore za zaključivanje Sporazuma o statusu između BiH i EU-a o djelovanjima koje izvršava Agencija za evropsku graničnu i obalsku stražu u BiH uz obavezno poštovanje mišljenja i stavova nadležnih organa RS-a. Ne postoje medijski izvještaji da je ovo učinjeno.\nPrvog dana juna 2020. godine NSRS je dobacio Rezoluciju o poštovanju žrtava fašističkih režima i pokreta koja je usvojena u Parlamentu BiH. Vlada RS-a je zadužena da u roku od 60 dana uputi u NSRS Nacrt zakona o Danu sjećanja na žrtve genocida NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svjetskog rata. Ipak, ovog zakona nema ni među usvojenim ni među zakonima u proceduri.\nOve godine, 17. februara, ovaj put na redovnoj sjednici, NSRS je usvojio informaciju kojom se od visokog predstavnika u BiH traži podnošenje izvještaja "o provođenju civilne implementacije mirovnog sporazuma u BiH za period 1995-2020. godina". OHR je na upit novinara odgovorio da su svi izvještaji visokog predstavnika objavljeni na web stranicama UN-a i OHR-a.\nU martu ove godine, opet na zahtjev Dodika, NSRS je na posebnoj sjednici razmatrao dolazak novog visokog predstavnika. Na prijedlog Dodika, usvojeni su zaključci kojim se (ponovo) poziva na ukidanje visokog predstavnika i preispitivanje odluka svih ranijih visokih predstavnika u BiH. Iz OHR-a je potom kratko i jasno rečeno da ovlaštenja visokog predstavnika ne podliježu preispitivanju od strane bh. organa vlasti.\nPosljednja u nizu posebna sjednica Narodne skupštine RS-a održana je 30. jula, koja je bila zatvorena za javnost. Tada je NSRS potvrdio odluku stranaka iz ovog bh. entiteta da blokiraju rad institucija Bosne i Hercegovine i ne učestvuju u donošenju odluka jer je tadašnji visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko na kraju svog mandata nametnuo dopune Krivičnog zakona BiH kojim se zabranjuje i kažnjava negiranje genocida i ratnih zločina.\nOnda je iz kabineta predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Željka Komšića rečeno da je Dodik 9. augusta ipak učestvovao u radu Predsjedništva kada je odbio dati saglasnost za imenovanje Upravnog odbora Centralne banke BiH. Iz Dodikovog kabineta su ovo negirali, a iz Komšićevog potom poslali dokaze. Dodik je bio i na sastanku sa predsjednikom Turske Recepom Tayyipom Erdoganom.\nImajući u vidu da se zapravo ništa nije desilo nakon održanih posebnih sjednica NSRS-a, možda bi se moglo očekivati da opozicija sada radi sebe i svog digniteta zatraži posebnu sjednicu o realiziranim zaključcima NSRS-a kako bi ublažila sliku da su bili samo dizači ruku.\nNSRSMilorad DodikSNSDposebna sjednicaOHRblokadainstitucije BiH\nBivši član Predsjedništva BiH: Preminuo Živko Radišić


Za fiskulturnu salu 1,185 miliona KM\nNaslovna/Politika/Za fiskulturnu salu 1,185 miliona KM\nDane Malešević, ministar prosvjete i kulture\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Dane Malešević potpisao je danas sa predstavnicima Republičke direkcije za obnovu i izgradnju i preduzeća “EHTA-R” ugovor o izgradnji fiskulturne sale i prostora uz salu Osnovne škole “Petar Petrović Njegoš” u Istočnoj Ilidži, u vrijednosti od 1,185 miliona KM.\nMalešević je rekao novinarima nakon potpisivanja ugovora da ovu školu pohađa oko 750 učenika sa tendencijom daljeg porasta njihovog broja, uz značajan broj učenika iz federalnog Sarajeva, te da radovi osim izgradnje fiskulturne sale obuhvataju i izgradnju dopunskih prostora uz salu, kao i četiri učionice.\nPrema njegovim rječima, radovi bi trebalo da počnu čim to dozvole potrebne zakonske procedure.\nMalešević je potsjetio da je Ministarstvo prosvjete i kulture Srpske ranije sprovelo proceduru javnih nabavki za izvođenje tih radova, na koju su se javila četiri ponuđača, a komisija je jednoglasno predložila derventsko preduzeće “EHTA-R”.\nDirektor preduzeća “EHTA-R” Dragoljub Ćustić rekao je da ovo preduzeće od ponedjeljka, 13. avgusta, kreće u pripremne radove, te izrazio nadu da bi “kostur” fikulturne sale mogao biti postavljen već narednog mjeseca.\nDirektor Republičke direkcije za obnovu i izgradnju Slavko Vukalović rekao je da će ova direkcija pružiti svu stručnu i tehničku pomoć, posebno u oblasti nadzora.\nOsnovna škola “Petar Petrović Njegoš” napravljena je 2009. godine sredstvima iz Razvojnog programa Republike Srpske u iznosu od 2,65 miliona KM.\nDane Malešević izgradnja Ministarstvo prosvjete i kulture RS škola Vlada RS\nLukašenko: Dodikova posjeta značajna za razvoj odnosa\nCvijanović: Ćurićeva pobjeda neophodna zbog daljeg razvoja i saradnje\nPonedjeljak, 11. Februara, 2019.\nTrninić: Nema osnova za ocjenu ustavnosti Zakona o prevozu u drumskom saobraćaju\nKrivična prijava protiv Zore Vidović, direktorice Poreske uprave RS\nBanjaluka dobija dva nova mosta u naseljima Dolac i Srpske Toplice.\nZakon o ćirilici u Republici Srspkoj neće uskoro biti usvojen\nU Domu omladine izvedena edukativna predstava za školarce\nSergej Aleksandrovič Jesenjin: Čovjek kojeg je priroda stvorila za poeziju, da izrazi ljubav prema svemu što živi posted on Wednesday, 3. October, 2018.


Nagrada za najbolji roman godine po izboru magazina NIN razbuktala strasti u Srbiji - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Nagrada za najbolji roman godine po izboru magazina NIN razbuktala strasti u Srbiji\n2Piše: BBC News na srpskom 15. januara 2019. 17.59\nVladimir Tabašević je dobio NIN-ovu nagradu za roman „Zabluda Svetog Sebastijana“.\n„Usluga je učinjena meni, jer da sam pogodino NIN-a, otišao bih u kriminal, jer jedino tamo bih mogao iznova da se nađem“, napisao je Tabašević.\n„Nedobijanje nagrade znači i definitivno razbijanje fantazije da „sistem prepoznaje“ napor i trud. Ne. Sistem prepoznaje igrače koji igraju po pravilima, i to je sve“, izjavio je tada Tabašević.\nKako prenosi list Danas, u saopštenju žirija se navodi da se Tabašević „svojim trećim romanom vraća samosvojnom izrazu koji je ponudio u knjizi Tiho teče Misisipi, pa čak i njenim temama – ratnoj traumi, odnosu sa majkom, samoćama, ali sada kao sazreli pisac koji vlada jezikom i pričom bez priče, atmosferom i složenim motivima, potpuno se predaje kontrolisanom jezičkom delirijumu“.\nGoran Lazičić, doktorand na Institutu za slavistiku Univerziteta u Gracu, koji je književnu kritiku objavljivao u listovima Danas, Blic i Politika, ističe da je u Tabaševićevom romanu „iz autentične perspektive autsajedera prikazano licemerje zvanične državne politike, međunarodnih organizacija, ali i moralno problematičnih kultura i umetnička eksploatacija izbegličkih sudbina“.\nMeđutim, u istom tekstu objavljenom na sajtu Komunalinks, Lazičić dodaje da „koliko je u klasnom smislu osvešćen i subverzivan, toliko je Tabašević u rodnom smislu konvencionalan i ostaje u granicama patrijarhalne kulture“.\n„Kao i u prethodnom romanu, ženski likovi ne samo da su negativno prikazani ili groteskno izobličeni, nego im je unapred ukinuta mogućnost da se ostvare kao aktivni subjekti, oni su svedeni da dvodimenzionalne, pre svega seksualne, objekte“, piše Lazičić.\nPožar u pogonu za reciklažu na Karaburmi lokalizovan\nGrenel: Ljudi na Kosovu i u Srbiji zaslužuju normalizaciju ekonomije\nRasprava povodom Crne Gore u „keč ol raju“\n15. januara 2019. u 20.12\nEh NIN ko NIN pa tako je i počeo kada nisu hteli da daju nagradu Ivi Andriću „Prokleta avlija“ nego Dobrici Ćosiću (čak Ćosićev roman još nije ni bio objavljen te godine….)…ovde je oduvek SVE POLITIKA tj. političarenje ne postoji ništa AUTONOMNO nezavisno od „vlasti“(i njene antigađanske i atizapadne ideologije)…zato i jesmo tu gde smo….\nPrvo mislim da nije bas tako.NIN je nrkada bio NIN Drugo,da li je Prokleta avlija roman. Trece, Dobrica je sjajan pisac,a Koreni medju najboljim romanima u nasoj knjizevnosti


Na protestima u Francuskoj 32.000 ljudi, prvi okršaji kod Trijumfalne kapije | Novinska agencija Beta\nSVET | 12.01.2019 16:40\nViše hiljada predstavnika pokreta "Žutih prsluka" krenulo je danas ispred ministarstva privrede i finansija na istoku Pariza i oko podne se okupilo na trgu Bastilje gde su se francuske zastave vijorile iznad okupljenih demonstranta.\nPrvi okršaji izmedju policije i demonstranata izbili su ispred spomenika. Policija je upotrebila suzavac i vodene topove da potisne neke demonstrante koji su ih gadjali kamenjem i drugim predmetima. Mnogi demonstranti došli su opremljeni kacigama i maskama.\nOko Šanzelizea je već od jutra bio rasporedjen veliki broj policajaca, kao i četiri oklopna vozila žandarmerije. Vlasti očekuju danas veći broj demonstranata i radikalnije proteste i rasporedile su 80.000 policajaca i žandarma širom Francuske i gotovo 5.000 u Parizu.\nNa drugim mestima u Francuskoj demonstranti su počeli danas da se okupljaju u centrima vodećih gradova. U Buržu, gradu od 66.000 stanovnika u centru zemlje oko podne bilo je okupljeno oko 1.200 ljudi.\nPokret je malo izgubio zamah tokom praznika ali izlgeda da ponovo dobija na snazi uprkos obećanjima predsednika Emanuela Makrona o poreskim olakšicama i najavljenoj nacionalnoj raspravi o pritužbama demonstranata. Demonstranti žele dublje promene u francuskoj privredi i politici koje smatraju da favorizuju bogate.\nMinistar unutrašnjih poslova Kristof Kastaner zapretio je jaku odmazdu protiv izgrednika i onih koji ih podržavaju, i upozorio da se sve više radikalizuju uglavnom mirni demonstranti.\nProšle subote vlasti su procenile da je oko 50.000 ljudi demonstriralo širom zemlje, uključujući 3.500 u Parizu. Podatke o broju demonstranata daje ministarstvo a redovno ih osporavaju učesnici pokreta.\nNove evakuacije na jugoistoku Španije zbog poplava (VIDEO)\nBelgijski kandidat za EU komesara Didije Rejnders osumnjičen za ...\nBeni Ganc, bivši komandant vojske, pokušava da pobedi Netanjahua ...


Dragoljub Mićunović, predsednik Centra za demokratiju:\nNajkraće samo da vas podsetim da smo pre tri godine počeli akciju o besplatnim udžbenicima, šta je bio motiv. Motiv je bio jednostavan da smo želeli da doprinesemo vladavini prava time što će poštovati Ustav. U našem Ustavu piše da je školovanje osmogodišnje obavezno i besplatno, međutim situacija je drukčija za svakog roditelja kada se po četkom školske godine suoči sa činjenicom koliko treba da odvoji za udžbenike svoje dece. Ne može jedna obaveza stajati sa sankcijama da svaki roditelj roditelj odgovara čak i krivično ako dete ne pošalje u školu, a da pri tom da država koja ga obavezuje na to smatra da nije dužna da to i obezbedi. To je bio prvi motiv, drugi je naravno jedna činjenica da smo mi siromašno društvo, da smo veoma raslojeno društvo i da postoji veliki broj roditelja koji treba da uzimaju valda kredit da bi mogli da školuju svoju decu. Mi nemamo odakle izuzev iz tog rezervoara naroda da angažujemo naše resurse koje se nalaze upravo u talentovanoj deci, a svako dete je talentovano ako uspemo da probudimo njegove potencije. Bilo je prigovora zašto to nije po nekojo socijalnoj karti iz dva razloga, prvo Ustav izjednačuje sve i takav jedan pokušaj bio bi već povreda Ustava, drugi to ostavlja loš utisak i na decu koja dobijaju beslpatne udžbenike za razliku od onih čini su tata i mama bogati pa ne moraju da kupuju udžbenike. Naravno udžbenik je besplatan i dobija ga svako dete koje se upiše u školu. Ovo je jedna velika akcija, odmah da kažem da smo naišli na izvanredno razumevanje Ministarstva prosvete i želim da pohvalim saradnju koju sam imao do sada na ovom poslu sa ministrom Obradovićem. Ovu akciju je pozdravio gradonačelnik Beograda Đilas, i ja ga ovde posebno pozdravljam jer on želi da doda još nešto ovoj akciji, to znači da ne idemo onom metodom da svake godine po jedan razred se uključuje u besplatno školovanje, mislim da grad ima ambicioznije planove. Isto tako razgovarali smo i sa predstavnicima Vojvodine, gospodinom Pajtićem da i oni ubrzaju ceo ovaj proces.\nIzvor: B92 info, specijalna emisija, 25.03.2011 i http://www.youtube.com/user/politickiforum\nTags: besplatni udžbenici, debata\n« Prvi beogradski forum o zdravoj trudnoći\nBesplatni udžbenici »


Farmaceutska kompanija povećava zalihe lekova uoči Bregzita\nN1info\t03.08.2018 11:16\nFarmaceutska kompanija Sanofi počela je da povećava zalihe lekova u Velikoj Britaniji\nFarmaceutska kompanija Sanofi počela je da povećava zalihe lekova u Velikoj Britaniji kao deo priprema za vanrednu situaciju u slučaju kašnjenja u isporukama pošto Velika Britanija izađe iz Evropske unije.\nDirektor u Sanofiju Hugo Fraj rekao je da je neizvesnost u pregovorima o Bregzitu dovela do planova u slučaju da ne bude dogovora Londona i Brisela.\nOn je rekao da je bezbednost pacijenata glavni prioritet kompanije i da se ona sprema za promene u "procesima oko carina i propisa".\nU Velikoj Britaniji raste zabrinutost da bi moglo doći do Bregzita bez dogovora, čime bi se naglo prekinulo 40 godina saveza i pokrenule carine i granične provere koje bi mogle odložiti isporuke robe od hrane i goriva, do odeće i automobila.\nPored toga postoji strah da bi Velika Britanija mogla izaći iz evropskih sporazuma koji pokrivaju oblasti kao što su avijacija ili lekovi.


Obeležen Dan roda inžinjerije - RTV Šabac\nUkrasne bundevice na Bazaru 25. okt 12:08\nKoalilcija "NADA" - problem zagađenja vazduha 25. okt 11:56\nOtvorene prostorije "Zdrave Srbije" u Šapcu 25. okt 13:50\nNedeljni izveštaj ZJZ - Kovid 19 25. okt 13:07\nRK Vitez pobednki I Rvačke lige Srbije 25. okt 11:53\nKlub "Panter" uspešan na Kupu Srbije 25. okt 11:55\nSunčani dani pred nama 25. okt 11:23\nDan oslobođenja u Drugom svetskom ratu 23. okt 16:29\nPoljoprivreda u velikim problemima 23. okt 18:02\nPomen žrtva komunističkog terora 23. okt 16:30\nVazduh u Šapcu zagađen 23. okt 18:04\nGodinu dana gradske vlasti 23. okt 16:32\nOd ponedeljka kazne 23. okt 16:26\nIzveštaj ZJZ - Kovid 19 23. okt 16:26\nSportski vikend 23. okt 16:23\nOblačno i suvo 23. okt 16:22\nGodinu dana gradske vlasti 22. okt 16:44\nOpstanak : Godina dana nelegalne vlasti 22. okt 18:17\nBazar starih i umetničkih zanata 22. okt 15:27\nSNS : 13. godina stranke 22. okt 16:53\nIzveštaj ZJZ - Kovid 19 22. okt 12:18\nMačva dočekuje IMT 22. okt 15:38\nMUP Saopštenje 22. okt 12:03\nVremenska prognoza 22. okt 12:17\nObeležen Dan roda inžinjerije\n5. novembar 2014. 14:30\nSvečanom smotrom pripadnika Prvog pontonirskog bataljona rečne flotile Vojske Srbije, na poligonu šabačke kasarne „Cerski junaci“, obeležen je Dan roda inžinjerije. Prema rečima pukovnika Andrije Andrića, iza vojnika je teška godina, u kojoj su na brojnim zadacima pokazali visok stepen obučenosti i pripravnosti. Posebno je istaknuta saradnja sa civilnim strukturama tokom majskih poplava.\nBogu hvala, živimo u mirnodopskim vremenima, te nema potrebe za angažovanjem jedinica Vojske Srbije na frontu, no godina na izmaku donela je zajedničku borbu civilnih i vojnih struktura sa prirodom, tokom velikih majskih poplava. Od prvog dana armija je bila angažovana na svim kriznim područjima.\n- Najpre smo angažovani na području Šapca i Koceljeve, a dan kasnije delovali smo i u blizini Loznice, a aktivno smo učestvovali u evakuaciji stanovništva i u Obrenovcu. Samo je potpuna saradnja vojske i civilnih struktura mogla doneti rezultate i ističem da je ona i bila takva – rekao je pukovnik Andrija Andrić.\nPosledice elementarne nepogodne nisu male, ali zahvaljujući saradnji Štaba za vanredne situacije, građana i Vojske, sprečena je katastrofa većih razmera. Maj 2014. godine ostaće još dugo u sećanju svih nas, ali je ipak samo segment izvanredne saradnje Štaba i pripadnika rečne flotile prvog pontonirskog bataljona tokom cele godine.\n- Verujte da su posledice minimalne u odnosu na one koje su mogle biti da nije bilo saradnje svih tokom tih dana. Zbog toga nam priznanje za uspešnu saradnju znači još više – izjavio je Aleksandar Stojković, načelnik okružnog Odeljenja Sektora za vanredne situacije.\nTokom tekuće godine, bataljon koji danas slavi rođendan, učestvovao je na više vojnih vežbi, zahtevnom rečnom desantu, a deo ljudstva bio je obavezama sprečen da prisustvuje obeležavanju dana roda kome pripadaju.\n- Trenutno smo angažovani u basenu rudnika Kolubara i na održavanju pontonskog mosta preko reke jadar, namenjenog kretanju civila – dodaje Andrić.\nNa današnji dan, 1864. godine, u Kneževini Srbiji, usvojen je Zakon o izmeni i dopuni Zakona o uređenju vojske kojim su pioniri i pontoniri izdvojeni iz artiljerije i formirali poseban rod inžinjerije.\nOdržan festival "Zimnice" u Koceljevi\nTradicionalni festival “Zimnice” održan je i ove godine u Koceljevi. Veliki broj izlagača ponudio je svoje proizvode na tezgama. Ovogodišnji festival...\nSutra počinje "Festival Zimnice" u Koceljevi\nJedanaestu godinu zaredom u Koceljevi biće održan tradicionalni festival ”Zimnice”. Sajam domaćih proizvoda, napravljenih po tradicionalnoj recepturi,...\nPočela "Letnja školica" Kancelarije za mlade\nKancelarija za mlade grada Šapca i ovog leta organizuje tradicionalne „Letnje školice“ namenjene deci i mladima uzrasta od 4 do 18 godina. U ponudi je...\nKoceljeva domaćin republičkih OSI\nRepubličke Olimpijske seoske igre Srbije održane su danas u Koceljevi. Najbolji sportisti sa seoskih igara koje su u prethodnom periodu organizovane u...\nUkrasne bundevice na Bazaru\nKoalilcija "NADA" - problem zagađenja vazduha\nOtvorene prostorije "Zdrave Srbije" u Šapcu\nNedeljni izveštaj ZJZ - Kovid 19\nRK Vitez pobednki I Rvačke lige Srbije\nKlub "Panter" uspešan na Kupu Srbije\nSunčani dani pred nama\nDan oslobođenja u Drugom svetskom ratu\nPoljoprivreda u velikim problemima\nPomen žrtva komunističkog terora\nVazduh u Šapcu zagađen\nGodinu dana gradske vlasti


Srbija prvi put u svojoj istoriji emitovala zelenu e-obveznicu - 16.09.2021, Sputnik Srbija\nRepublika Srbija je danas na međunarodnom finansijskom tržištu realizovala dve emisije evroobveznica u evrima (dual-tranše), saopštila je Narodna banka Srbije... 16.09.2021, Sputnik Srbija\nU saopštenju se ističe da je prvi put u svojoj istoriji Srbija emitovala „zelenu“ evroobveznicu u iznosu od jedne milijarde evra, ročnosti sedam godina (7G), čime pokazuje da je ekološki odgovorna zemlja.Istovremeno je emitovana i petnaestogodišnja (15G) konvencionalna evroobveznica u evrima u iznosu od 750 miliona evra, po kuponskoj stopi od 2,05% i stopi prinosa od 2,3%, što je evroobveznica najduže ročnosti koju je Republika Srbija do sada emitovala (za kojom je tražnja investitora premašila nivo od 2,5 milijarde evra).Današnjom emisijom zelene obveznice, Srbija je postala jedna od malobrojnih evropskih zemalja i jedina evropska država van EU koja je emitovala zeleni instrument.Ovako prikupljena sredstva biće iskorišćena isključivo za finansiranje ili refinansiranje novih i postojećih rashoda usmerenih na postizanje još održivijeg rasta srpske ekonomije, a kroz ulaganja u oblastima obnovljive energije, energetske efikasnosti, saobraćaja, održivog upravljanja vodama i sprečavanja i kontrole zagađenja, navodi se u saopštenju, preneo je Tanjug.\nmakroekonomija, srbija – ekonomija\nCC0 / / Ekonomija\nRepublika Srbija je danas na međunarodnom finansijskom tržištu realizovala dve emisije evroobveznica u evrima (dual-tranše), saopštila je Narodna banka Srbije (NBS).\nU saopštenju se ističe da je prvi put u svojoj istoriji Srbija emitovala „zelenu“ evroobveznicu u iznosu od jedne milijarde evra, ročnosti sedam godina (7G), čime pokazuje da je ekološki odgovorna zemlja.\n"Ova evroobveznica emitovana je po najnižoj kuponskoj stopi ikada od 1,00% i stopi prinosa od 1,26%, uz tražnju investitora koja je tokom aukcije premašila tri milijarde evra", navode iz NBS.\nOvako prikupljena sredstva biće iskorišćena isključivo za finansiranje ili refinansiranje novih i postojećih rashoda usmerenih na postizanje još održivijeg rasta srpske ekonomije, a kroz ulaganja u oblastima obnovljive energije, energetske efikasnosti, saobraćaja, održivog upravljanja vodama i sprečavanja i kontrole zagađenja, navodi se u saopštenju, preneo je Tanjug.