BalkanMagazin :: Integracija Petrohemije sa NIS-om dobro poslovno rešenje\nčetvrtak, 27. jun 2019 06:52\n„NIS, odnosno Gaspromnjeft, pokazuju snažno interesovanje kada je Petrohemija u pitanju“, rekao je srpski minister energetike, Aleksandar Antić na ekonomskom forumu SPIEF ističući da će se sa predstavnicima Gaspromnjefta – većinskog vlasnika Naftne industrije Srbije nastaviti „razgovori o mogućnostima da se taj proces definiše kroz strateško partnerstvo. Važno je da Srbija za Petrohemiju nađe partnera koji će obezbediti snažne investicije i učiniti Petrohemiju uspešnom i održivom, bez obzira na moguće turbulencije kada je cena sirove nafte u pitanju.“\nKomentarišući za Balkanmagazin hoće li NIS na kraju da bude partner Petrohemije Velimir Unković, generalni direktor HIP Petrohemije kaže: „Potrebno je podići nivo funkcionalne integracije rafinerijske i petrohemijske prerade, tj na optimalan način u skladu sa tržišnim zahtevima povećati proizvodnju petrohemijskih proizvoda iz sirove nafte. Bez obzira na strukturu vlasništva, Petrohemiji će NIS-Rafinerija nafte Pančevo uvek da bude ključni dobavljač sirovina.”\nTu dolazimo do toga da kada je prodavana Naftna industrija Srbije Gaspromnjeftu nije prodata i HIP Petrohemija. U vreme kada je početkom 90-ih godina prošlog veka formiran NIS bilo je najava da će u njegov sastav ući/integrisati se se i Petrohemija, koja je tada bila među 10 najuspešnijih petrohemijskih kompanija u Evropi. Ali, tada to nije učinjeno, uz argumente da bi to bilo loše za Petrohemiju. Gde je Petrohemija danas u odnosu na taj period?\nDo početka 90-tih godina pančevačka Petrohemija bila je ravnopravan konkurent sličnim sistemima u Zapadnoj Evropi. U međuvremenu, drugi su napredovali, ulagali u razvoj i širenje kapaciteta, dok smo mi prošli kroz period ekonomkih sankcija, kada Petrohemija kao pretežno izvozna firma nije radila, i bombardovanje, kada je uništena hlorna linija i trajno zaustavljen proces na oko 38% od ukupnih proizvodnih kapaciteta. Tehnički oslabljena Petrohemija je dočekala privatizaciju NIS-a – glavnog snabdevača osnovnom sirovinom, zapravo u epicentru svetske ekonomske krize kada su tržišni uslovi za petrohemijske proizvođače bili nepovoljni, indukujući značajne poslovne gubitke do 2014. godine.\nNakon toga, od 2015. godine, Petrohemija dobro posluje zahvaljujući izvršenim aktivnostima u delu operativne i energetske efikasnosti, kao i povoljnijim tržišnim uslovima. Oktobra 2017. godine realizovan je UPPR čime je Petrohemija uz podršku Vlade R. Srbije oslobođena nagomilanih dugova iz perioda do 2014. godine. Dobri poslovni rezultati koje Petrohemija ostvaruje od 2015. godine omogućili su i realizaciju investicionih ulaganja u pouzdanost i unapređenje efikasnosti postojećih proizvodnih procesa.\nUpoređujući nivo razvijenosti proizvodnih procesa, stepen iskorišćenosti raspoloživih petrohemijskih sirovina, veličinu instalisanih kapaciteta i još neke tehnoekonpmske parametre, ipak se mora priznati da je konkurentska pozicija Petrohemije danas značajno slabija nego 1990. godine. Poslovanje Petrohemije osetljivo je promene odnosa cena sirovine i petrohemijskih proizvoda. Za dalju dugoročnu održivost dobrog poslovanja neophodan je razvoj zasnovan na zaokruženom (integrisanom) tehnološkom sistemu Petrohemije i Rafinerije nafte Pančevo. Naime, to podrazumeva da se ulaganjem u razvoj omogući viši stepen dorade i tako ostvari bolja komercijalna valorizacija baznih petrohemijskih proizvoda raspoloživih iz rafinerijsko-petrohemijske prerade u Pančevu.\nHIP Petrohemije - farika PEVG\nImajući u vidu da potrošnja motornih goriva u Evropi stagnira i opada u dužem vremenskom periodu, a da su rafinerijske margine niske (premda stabilne), dok petrohemijsko polimerno tržište uglavnom ostvaruje solidne stope raste, pri čemu su u prosperitetnim fazama petrohemijskog biznisa (koji karakteriše amplitudalni razvoj) margine izuzetno visoke, evropske rafinerije usmeravaju preradu ka većoj integraciji sa petrohemijama, tj na optimalan način u skladu sa tržišnim trendovima povećava se produkcija petrohemikalija na teret motornih goriva u Evropi.\nU slučaju rafinerijsko-petrohemijske prerade u Pančevu prvi i najznačajniji korak bi trebalo da bude konfigurisanje režima rada rafinerijskog postrojenja za katalitički kreking (FCC), pri čemu bi se na ekonomski opravdan način povećao iscrpak propilena na teret krekovanog benzina u skladu sa tržišnim potrebama. Tako bi se raspoloživost propilena iz pančevačkih Petrohemije i Rafinerije povećala na oko 200.000 tona godišnje i time omogućila izgradnja fabrike polipropilena dovoljnog kapaciteta.\nZnači li to da je budućnost rafinerija nafte, njihovo uspešno poslovanje uslovljeno da svoje proizvode prodaju petrohemijskim kompanijama?\nČinjenica da se potrošnja sirove nafte i derivata u Evropi smanjuje. To je pre svega rezultat veće dubine prerade, kao i tehnološkog napretka, veće energetske efikasnosti i afirmacije obnovljivih energetskih izvora u skladu sa tim.\nOpšte je prihvaćen pojam stepena rafinerijske integracije sa petrohemijskom proizvodnjom kao deo rafinerijskih proizvoda koji se koriste kao sirovine u petrohemijskoj proizvodnji u odnosu na ukupno prerađenu sirovu naftu.\nRafinerijsko poslovanje determiniše veliki broj faktora od kojih nijedan, pojedinačno analiziran, ne mora da bude opredeljujući. Međutim, optimalan pravac razvoja rafinerijske prerade u skladu sa tržišnim potrebama danas je prema petrohemijskoj industriji, naročito ako se radi o rafineriji koja posluje na ograničenom tržištu i bez direktnog izlaza na morsku luku.\nZnači li to da bi Rafinerija bila najbolji strateški partner HIP Petrohemije?\nRafinerija i Petrohemija su uvek međusobno najznačajniji partneri. Po osnovu sinergetskih efekata tehnoekonomskog integrisanja korist bi imala oba partnera.\nPetrohemija je, iako se o njenoj privatizaciji priča od 2000. godine pokazala da ne moraš biti privatizovana firma da bi se dobro poslovalo. Jedan je od najvećih izvoznika iz Srbije.\nPetrohemija je izvozno orijentisana firma o osnivanja. Danas izvozimo oko dve trećine proizvoda na evropsko tržište. U 2018. godini izvezli smo na evropsko tržište robe za 209 miliona evra, od ukupnog prometa koji je iznosio 328 miliona evra. Najveći deo izvoza ostvaruje se u regionu, mada su pojedinačno po zemljama najveći uvoznici naše robe su firme iz Nemačke i Italije.\nDa li je to zbog toga što su ove razvijene zemlje prestale da proizvode tu vrstu robe? Nekada se pričalo da će zapadnoevropske zemlje takozvane prljave tehnologije izmestiti u nerazvijene zemlje i da je to, između ostalog, šansa i za Srbiju. Da li je reć o tome?\nNije. Potrošnja polimernih granulata i u Evropi još uvek raste. Moglo bi reći da što je zemlja razvijenija ona više i proizvodi i troši. Naravno prisutni su pojedinačno analizirano disbalansi u proizvodnji i potrošnji, pa su neke evropske zemlje neto uvoznici a druge neto izvoznici petrohemikalija.\nNa primer kada je reč najzastupljenijem petrohemijskom proizvodu, polietilenu, evropsko tržište u celini je praktično izbalansirano. Globalno analizirano on se tipično izvozi iz regiona koji imaju ‘’lakši’’ pristup sirovini, severna amerika i bliski istok, a uvozi u regione sa nadprosečno visokim stopama privrednog rasta, u najviše u azijsko-pacifički region, najviše.\nDa kratko odgovorim na vase pitanje: SAD su najrazvijenija ekonomija i najveći proizvođač petrohemikalija na svetu.\nDa li vama sada odgovara ova cena sirove nafte?\nPetrohemija je prolazila kroz različite periode, uspešne i manje uspešne.\nPoslovni rezultat Petrohemije ključno određuju tri faktora berzanskog karaktera: cena osnovne sirovine; valutni odnos između američkog dolara i evra; cene petrohemiskih proizvoda. Osnovna sirovina (sirovi benzin) učestvuje u troškovima 60% - 75% u zavisnosti od kotacije i prozvodnog kapaciteta. Pošto se sirovi benzin na berzi kotira u američkim dolarima, a petrohemijski proizvodi u Evropi prodaju u evrima jasan je značaj valutnog odnosa. Treći značajan faktor su same cene petrohemijskih proizvoda, koji se, takođe, kotiraju na berzi.\nPetrohemijsko tržište karakteriše cikličnost, sa periodom od četiri do pet godina, kako se to istorijski pokazalo. Ono prolazi se kroz tkz prosperitetne cikluse, kada su petrohemijske margine visoke, i cikluse depresije kada su niske. Smatra se da su petrohemijski ciklusi vođeni odnosom ponude i tražnje, kao i investicijama.\nTokom prosperitetnog ciklusa tražnja premašuje ponudu, petrohemijske firme ostvaruju visoke profite i više investiraju u izgradnju dodatnih proizvodnih kapaciteta. Onog trenutka kada instalisani kapaciteti premaše tražnju, ponuda postaje veća od potrošnje, cene petrohemiskih proizvoda padaju, petrohemijske margine se smanjuju. Posledično zaustavljaju se investicije, dok tražnja za polimernim proizvodima neprestano raste u skladu sa stopom privrednog rasta. Kada potražnja premaši nivo raspoloživih proizvodnih kapaciteta petrohemijska industrija ponovo ulazi u prosperitetni ciklus.\nRafinerijsku preradu karakterišu stabilne, ali značajno niže margine od petrohemijskih kada je u prosperitetnom ciklusu. Tako da je fleksibilnost proizvodnje očigledna prednost integrisanog rafinerijsko-petrohemijskog kompleksa.\nTakođe, integrisani rafinerijsko-petrohemijski kompleks će uspešnije održati poslovanje u tržišnoj utakmici sa modernim rafinerijsko-petrohemisjkim kapacitetima lociranim u regionima koji su bogati naftom i gasom i koji imaju favorizovan pristup osnovnoj sirovini i energetima u odnosu na evropske proizvođače.\nPored Rusa kao potencijalni strateški partneri HIP Petrohemije pominju se i Rumuni, Poljaci, Kinezi...\nTačno je da postoji interesovanje, ali za sada nema ničeg konkretnog. Međutim, činjenica je da kakva god da bude privatizacija, i ko god da postane većinski vlasnik, Rafinerija nafte Pančevo će po mom mišljenju uvek biti ključni isporučilac sirovina Petrohemiji.\nTakođe, svaki ozbiljan potencijalni partner bi prethodno trebalo da ima rešenje u vezi sa snabdevanjem Petrohemije osnovnom sirovinom.\nZnači kada je reč o privatizaciji Petrohemije, NIS će se pojaviti ili kao budući vlasnik ili kao ključni dobavljač sirovina.\nTo je ključno jer je NIS i sada suvlasnik u Petrohemiji.\nZahvaljujući dobrim rezultatima poslovanja i uz veliko zalaganje i podršku Vlade R Srbije okončanjem UPPRa oktobra 2017. godine završena je finansijska konsolidacija kojom je Petrohemija oslobođena svih dugova i formirana nova vlasnička struktura u okviru koje NIS ima oko 21% akcija Petrohemije.\nPetrohemija već petu godinu zaredom dobro posluje, a u periodu 2015- 2017. godine poslovni rezultat je bio najbolji u njenoj istoriji.\nŠta je sa zainteresovanim investitorima iz Poljske?\nPosetli su Petrohemiju ali nemamo jasnu procenu njihovih namera.\nKinezi se, takođe pominju. Još tokom 90-ih godina prošlog veka pominjano je da će Kinezi da prave fabriku čađi.\nNama je posebno značajna investicija kineskog Ling Longa u Zrenjaninu u fabriku za proizvodnju guma za vozila. U Elemiru kod Zrenjanina nalazi se naša fabrika za proizvodnju veštačkog kaučuka, sirovine za proizvonju guma. Stupili smo sa njima u kontakt, uskoro bi njihovi predstavnici trebalo da posete Petrohemiju. Ova kineska investicija bi mogla da omogući investicije u dodatne proizvodne kapacitete u Elemiru. Pritom, veliki deo opreme za fabriku čađi, što je takođe sirovina za proizvodnju gume, i dalje postoji u Petrohemiji.\nIma li Petrohemija problema zbog zabrane zapošljavanja?\nPetrohemija trenutno zapošljava oko 1.390 radnika, međutim prosečna starost zaposlenih je visoka, oko 50 godina. Petrohemija se sve više suočava sa odlaskom visoko-kvalifikovanog i usko-specijalizovanog kadra nezadovoljnog relativno niskim ostvarenim zaradama u odnosu na industrijsku granu kojoj HIP-Petrohemija pripada. Prijem i obnova kadra zbog popunjavanja pre svega upražnjenih smenskih pozicija i stvaranja kadrovskih rezervi u Petrohemiji su od ključnog značaja za održivi razvoj Društva. Kadrovske rezerve podrazumevaju angažovanje nove radne snage koja treba da bude obučena za samostalan rad i osposobljena da zameni odlazeće zaposlene, pri čemu je period za dostizanje potrebnih tehničkih kompetencija za rad u fabrici od dve do tri godine. Zapošljavanje ide usporeno zbog zakonskih ograničenja kako u vezi sa prijemom zaposlenih u radni odnos, tako i u vezi sa zaradama. Ova industrija nosi rizike koji su specifični, jer materije sa kojima radimo su zapaljice i eksplozivne - u slučaju nekontrolisanih ispuštanja, bilo u vodu, zemlju ili vazduh proizveli bi se ozbiljni negativni efekti. Zbog toga su adekvatan kvalitet ljudi, kao i njihov nivo obučenosti i znanja od posebnog značaja.\nMoram, da naglasim da smo uz saglasnost Vlade RS u periodu 2017-2018 zaposlili 120 radnika, a očekujemo saglasnost za zapošljavanje još 80 radnika.\nPetrohemija je jedna od retkih firmi koja bez kredita ulaže u razvoj.\nObzirom na dobre poslovne rezultate Petrohemija ulaže sopstvena poslovna sredstva u održavanje opreme i unapređenje pouzdanosti i efikasnosti procesa. Cilj nedavno obavljenog remonta je bezbedan i stabilan rad proizvodnih fabrika u kontinuitetu u narednom periodu, a realizovanih investicija povećanje profitabilnosti poslovanja i bolja konkurentnost na tržištu.\nPored standardnih remontnih aktivnosti, poput provera i sanacija opreme, čišćenja i pranja opreme od tehnoloških zaprljanja, kao i ispitivanja, sanacije i baždarenja sigurnosnih ventila, posuda pod pritiskom i cevovoda u skladu sa zakonom, izvršene su i značajne investicione aktivnosti.\nTako je u modernizaciju sistema upravljanja fabrikom Etilenom investirano oko 5,2 miliona evra. Ugrađena je nova upravljačka oprema svetski poznatih firmi, Yokogawa i Schnieder. Zatim izvrešno je unapređenje načina pakovanja sa povećanjem kapaciteta u fabrikama za proizvodnju polietilena visoke i niske gustine (PEVG i PENG) i uloženo oko 1,5 miliona evra. U fabrici PEVG zamenjena je oprema za aktivaciju katalizatora u vrednosti od 1,1 milion evra. Isporučilac je bio kanadska firma Bigelow-Liptac. Revitalizovan je hiper-kopresor u fabrici PENG pri čemu je investirno oko 2 miliona evra. Radove je vodio Siemens sa amričkom firmom Dresser-Rand. U toku su aktivnosti na povećanju kapaciteta fabrike PEVG za oko 20 000 tona godišnje. Građevinki radovi su pri kraju, o oprema renomiranog nemačkog proizvođača Coperion je isporučena. Prema planu fabrika bi trebalo da radi na višem proizvodnom kapacitetu od oktobra ove godine. Vrednost radova i opreme iznosi oko 8,5 miliona evra.\nBez obzira na obimnost i relativno kratke rokove za realizaciju poslova zahvaljujući dobroj organizaciji i velikom angažovanju zaposlenih i izvođača radova sve investicione i remontne aktivnosti u Petrohemiji uspešno su obavljene. Svi poslovi, koji su realizovani tokom remonta 2019. pozitivno utiču na bezbednost rada, ljudi i opreme, a nova ugrađena oprema doprinosi efikasnijem trošenju energije, što osim ekonomskog benefita, za rezultat ima i čistiju životnu sredinu. Neke od investicija, kao što je novi aktivator katalizatora, direktno utiču na kvalitet zaštite životne sredine.\nMoram da naglasim da u toku remonta nije bilo nijedne povrede na radu, požara, ekoloških akcidenata i drugih vanrednih situacija. Odlična organizacija posla i timski rad zaposlenih u HSE-u sa zaposlenima iz ostalih organizacionih celina i izvođačima radova doprineli su da svi remontni zadaci budu obavljeni bezbedno uz primenu visokih HSE standarda.\nUkupna vrednost investicionih radova obavljenih tokom planskog zastoja iznosi oko 18 miliona evra, a remontih poslova oko 2 miliona evra. Ovo je najveća investirana suma ikada u Petrohemiju, a svi projekti su finansirani iz sopstvenih sredstava kompanije.\nU prethodnih pet godina, od 2014. do kraja 2018. investirali smo oko 57 miliona evra. Tokom ove godine planiramo ulaganja od oko 24 miliona evra.\nŠta je Petrohemiji potrebno da bude još uspešnija? Da li je ključna privatizacija?\nInvesticije u razvoj čime bi se omogućilo prevođenje raspoloživih baznih petrohemijskih u profitabilnije proizvode više faze dorade, kao i nastavak ulaganja u unapređenje pouzdanosti i efikasnosti postojećih procesa.\nCeo svet sada priča o štetnosti plastike. Da je okean pun plastičnih ostrva,... Može li to da ugrozi petrohemijsku industriju?\nNe. Naravno da svaka procesna industrija donosi sa sobom negativne eksterne efekte. Međutim u slučaju plastičnih kesa, ukoliko je o tome reč, trebalo bi analizirati negativne efekta raspoloživih alternativa – papirnih ili kesa od tkanine. Tada dolazimo do načina proizvodnje papirne ambalaže, posledičnim negativnim eksternalijama, ili ukoliko se radi o cegerima od tkanine za višekratnu upotrebu, pranja deterdžentom, otpadnim vodama i sl.\nOvakve analize bi mogle neprestano da se rade dok bi zaključak najčešće zavisio od ciljeva onog koji je analizu naručio.


► U Dragašu priveden pa pušten koordinator Crvenog Krsta Srbije Zećir Zurapi\n13.09.2017 Kosovska Mitrovica\nKosovska policija danas je uhapsila pa pustila koordinatora Crvenog krsta Srbije Zećira Zurapija iz Rapče.\nKosovska policija privela je Zurupija u policijsku stanicu u Dragašu.\nPripadnici specijalne jedinice iz Prizrena sa fantomkama na glavama su potom izvršili pretres i premetačinu u kući Zećira Zurapi, gde nije pronađeno ništa sem pečata Crvenog krsta i dokumenata koji se odnose na njegov humanitarni rad, objavila je televizija Most iz Zvečana.\nPosle pretresa, Zurapija, koji je i profesor u srednjoj školi, su ponovo odveli u stanicu policije i proveravali dokumenta koja su pronašli u kući, javio je Most.\n"Svake godine delim humanitarnu pomoć za ugrožene stanovnike Gore. Dobijam 240 humanitarnih paketa što je premalo za veliki broj siromašnih ljudi", izjavio je večeras Zupari.\nPrivođeni novinar Mladenović podneo pritužbu protiv nadležnog sudije\nNovinar Filip Mladenović podneo je pritužbu protiv sudije Drugog osnovnog suda u Beogradu Dragane Branković jer je protiv njega raspisala poternicu koristeći netačne podatke na osnovu koje je...


Ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović rekla je da će novi zakon o obnovljivim izvorima energije zabraniti izgradnju svih hidroelektrana u zaštićenim područjima.\n“Mini-hidroelektrane su tema o kojoj se mnogo govorilo, koja je možda trebalo da bude rešena kroz jedan drugi zakon, u nadležnosti jednog drugog ministarstva, ali budući da je to i pitanje obnovljivih izvora energije, rešili smo da to uredimo kroz novi zakon o obnovljivim izvorima energije.”\nU zonama zaštite, bilo da je prva, druga ili treća, neće biti moguća izgradnja hidroelektrane bilo kog tipa ili snage, bilo da su male, male derivacione, velike, rekla je Mihajlovićeva posle obilaska vetroparka u Kovačici.\nZaista je bilo mnogo problema sa mini-hidroelektranama, pogotovo derivacionim, naglasila je ministarka i dodala da “nema vremena da se razmišlja o prošlosti”.\nOna je dodala da je nacrtom zakonoma predviđeno da samo na osnovu odluke vlade može da se razmatra izgradnja hidroelektrane u ovim zonama, ako to predstavlja nacionalni interes.


Kadeti Borca započeli pripreme, Miloš Pejanović poručuje: Bićemo spremni! - Košarkaški klub Borac - Čačak\nNakon prvog tima i juniorskog sastava, i kadetski tabor Borca startovao je sa pripremama. Ekipu je ovog leta preuzeo Miloš Pejanović, trener koji je prošle sezone predvodio pionirski crveno-beli sastav, sa kojim je beležio zapažene rezultate u ligi. Upravo iz razloga što odlično poznaje košarkaše 2004. i 2005. godište, koje je vodio prethodne dve godine, Pejanoviću je i povereno rukovođenje ekipom kadeta.\n,,U razgovoru i dogovoru sa kordinatorom mlađih selekcija Raškom Bojićem i trenerom prvog tima Markom Marinovićem odlučeno je da preuzmem vođenje kadetske ekipe. Razlog te odluke jeste činjenica da sam mnoge igrače vodio dok su bili pioniri, tako da će faktički ovo biti treća godina kako sam im trener”, istakao je Pejanović.\nUprkos činjenici da do početka sezone ima gotovo dva meseca, trener Pejanović je okupio raspoložive igrače kako bi ih na što bolji način pripremio za izazove koji ih očekuju. Godinama unazad mlađe selekcije Borca beleže zapažene rezultate u svojim ligama, pa ne treba sumnjati da će to biti slučaj i ove sezone.\n,,Pripreme smo započeli u ponedeljak, a zbog specifične situacije krenuli smo nešto kasnije od planiranog. Za sada treniramo u sali Specijalne škole, a nadam se da ćemo od septembra moći da se vratimo u halu”, rekao je Miloš Pejanović, još dodavši:\n,,Cela kadetska grupa je polako krenula sa treninzima, a nadam se da će se situacija polako stabilizovati, pa da ćemo moći da obavimo pripreme na pravi način, kako to inače radimo”, kazao je trener kadeta Borca.\nKao i svake godine, mladi tim Borca poseduje kvalitetan igrački sastav.\n,,Kadetsku selekciju čine deca 2004. i 2005. godište. Neki od tih košarkaša su već pod stipendijskim ugovorima u klubu, što jasno govori da je reč o talentovanim igračima, kao što su oba Đorđa Ćurčića. Pored njih, tu je jedan igrač koji je nama veoma interesantan, Luka Andrić, rodom iz Vrnjačke Banje, a prethodne dve godine je proveo u Crvenoj zvezdi. Nadamo se da će on doći u Borac i tako pojačati tim. Takođe, doveo sam i Marka Stojanovića, momka koji igra na poziciji centra, tako da će biti dragoceno pojačanje. Sve u svemu, u timu ima 16, 17 igrača”, reči su Miloša Pejanovića.\nPrva prepreka kadetskom timu biće kvalifikacije za Triglav kadetsku ligu Srbije.\n,,Do sada je važilo pravilo da se kvalifikacije za ligu organizuju krajem septembra. Međutim, zbog situacije koja trenutno vlada, niko sa sigurnošću ne može da kaže kada će turnir biti održan. Naravno, mi ćemo se pripremati kao da će biti sve u redu, a ostaje da se vidi šta će i kako biti”, napomenuo je trener kadeta Borca.\nKao svake godine, od ekipe iz Čačka se očekuje da bude jedan od najznačajnijih faktora u ligi.\n,,Nije zahvalno u ovom momentu govoriti o ambicijama, jer nije nam poznato kada i kako će se realizovati takmičenje. Ali uzimajući u obzir da su ovi momci u pionirskoj selekciji beležili zapažene rezultate, smatram da postoji obaveza da se tako nastavi i u kadetskoj ligi. Važno je da budemo što ravnopravniji sa najboljim ekipama iz Beograda. Mislim da imamo dovoljno vremena da se spremimo, a verujem da ćemo imati snage da pomrsimo račune liderima”, zaustavio se Pejanović, kako bi posebno naglasio:\n,,Najbitnije je istaći da je u klubu vrlo važno stvaranje i osposobljavanje igrača koji će biti kadri da igraju seniorsku košarku na nivou koji to Borac zahteva, odnosno da budu u stanju da nastupaju u ABA ligi. To je najvažnije. A to da li ćemo biti prvi, treći ili peti na kraju krajeva nije toliko bitno”, zaključio je trener kadeta Borca Miloš Pejanović.


Stiže pomoć Kompaniju\nDefanzivac "Građana", Vinsent Kompani, pokušaće na sve načine da spasi sezonu i što pre se opravi od povrede lista.\nKlop: "I dalje ima nade"\nTrener Borusije Dortmund, Jirgen Klop veruje da, uprkos velikoj razlici na tabeli između njegovog tima i Bajerna, "Milioneri" mogu da pomrse račune Bavarcima.\nKad ovako pogađa na treningu...\nKošarkaš Denver Nagetsa Danilo Galinari postigao je neverovatan koš na treningu svog tima. Iz tri pokušaja je uspeo da postigne pogodak tako što se lopta najpre odbije od table na suprotnoj strani terena. Posle svega, Galinari je izjavio da ovako nešto ni\nNa brazilski način...\nSjajan pogodak stiže iz Brazia, a u glavnoj ulozi je fudbaler Botafoga Vitor, koji je odlično lobovao istrčalog golmana Atletiko Mineira.\nBenitez: "Nisam u svađi sa Abramovičem"\nŠpanski fudbalski strateg, Rafael Benitez, demantovao je navode pojedinih medija da je u lošim odnosima sa vlasnikom Čelsija, ruskim milijarderom Romanom Abramovičem.\nEL - Barsa i Real ''na mišiće'', Rašić blistao u Sijeni!\nU Evroligi je na programu deveto kolo Top 16 faze, a osim novih pobeda Reala i Barselone, našu pažnju privukla je odlična partija Aleksandra Rašića u ubedljivom trijumfu Sijene nad Fenerbahčeom.\nKaka se seli u SAD?\nDo skoro zaboravljeni igrač Reala, Brazilac Kaka, prema rečima njegovog brata Digao, na leto bi mogao da se nađe u redovima nekog od timova MLS lige.\nKolašinac ne bi da silazi sa prvog mesta\nAsmir Kolašinac spremno ulazi u finale, u kome ima realne šanse da se domogne neke od medalja.\nObradović bi u NBA?\nProslavljeni srpski stručnjak ove sezone pauzira posle odlaska iz Panatinaikosa, ali već počinje da konkretnije razmišlja o tome gde će nastaviti karijeru.\nFerari spreman za premijeru\nPiloti Ferarija, Felipe Masa i Fernando Alonso su potvrdili da će naredne nedelje na stazi "Katalunja" isprobati nove komponente na bolidu F138 koje bi trebalo da poboljšaju njegove sadašnje karakteristike.\nLŠ - Zvezda u Mađarskoj, Partizan na Brešu!\nVaterpolisti Crvene zvezde i Partizana saznali su u četvrtak imena rivala u osmini finala Lige šampiona.\nValdes na leto "Tobdžija"?\nNakon što je izjavio da na leto želi da napsuti redove katalonskog tima, Viktor Valdes bi u narednom prelaznom roku mogao da se nađe u dresu Arsenala.\nKasper ''kao mačka''!\nPomalo zaboravljeni Kasper Šmajhel potvrdio je sjajne kvalitete retko viđenom paradom u duelu sa Blekburnom, sprečivši tako naizgled siguran gol. Refleks za ''desetku''!\nĆabi Alonso spreman za sudar sa "Đavolima"\nIgrač Reala, Ćabi Alonso je označio predstojeći revanš osmine finala Lige šampiona sa Mančester Junajtedom na "Old Trafordu", kao utakmicu "posebnog i čistog" fudbala.\nEL - Olimpijakos lako i ubedljivo...\nKošarkaši Olimpijakosa pobedili su u četvrtak u Istanbulu Bešiktaš sa 79:60 u prvoj utakmici devetog kola Grupe F TOP 16 faze Evrolige.\nLazović postao Zvezdina velika briga\nSportski direktor Crvene zvezde Zoran Stojadinović u četvrtak priznao da ga zabrinjava ono što je Darko Lazović prikazao u duelu sa Javorom.\nZvezdine ''guščije paštete'', policijske akcije, uspesi Novaka i Asmira...\nDan nakon što je Crvena zvezda zabeležila prvi trijumf u prolećnom delu sezone tema dana nisu fudbalske stvari već prepucavanja ko je koliko trošio na "Marakani" i ko je kome pokazivao srednji prst... Od ostalih događaja, izdvajamo novi trijumf Novaka Đok\nEP - Kolašinac sjajan, sledi borba za medalju!\nOdličnim nastupom u kvalifikacijama, Asmir Kolašinac potvrdio najviše ambicije na Evropskom prvenstvu u Geteborgu, gde će se u finalu boriti za medalju u bacanju kugle.


Lufthansa prikupila 1,6 mlrd evra da otplati državnu pomoć\nTanjug 4. februara 2021. 19:56\nLONDON – Nemačka avio-kompanija Lufthanza saopštila je danas da je izdala obveznice u vrednosti 1,6 milijardi evra (1,92 milijarde dolara), a novac će upotrebiti za otplatu dela pomoći koju je dobila prošle godine od državne razvojne banke KfW kako bi se izborila sa negativnim efektima kovid krize.\n„Veoma smo zahvalni na podršci koju dobijamo na našim matičnim tržištima. Današnje uspešno plasiranje obveznica omogućava nam da otplatimo KfW-u ceo kredit“, naveo je u saopštenju finansijski direktor Lufthanze Remko Stenbergen, prenosi Rojters.\nAvio-kompanija je danas prodala četvorogodišnju obveznicu od 750 miliona evra uz prinos od 3,0 posto, i sedmogodišnju u vrednosti 850 miliona evra po stopi prinosa od 3,875 odsto, dodao je on.\nUsled velike zabrinutosti investitora pre godnu dana u pogledu uticaja korona krize na avio-kompanije, Lufthanzine obveznice s rokom dospeća u septembru 2024. nosile su prinos od čak 6,52 procenta, tako da je stopa postignuta danas dobra za avio-kompaniju, rekao je Rojtersu izvor upućen u ovaj posao.\nKragujevac: Fabrika FCA ne radi, u Fijat plastiku nastavljen…


Nikola Janković sanja Saletov poziv – Sport ONLINE\n„Pružam odlične partije u Olimpiji, spadam među bolje krilne centre u ABA ligi i iskreno se nadam pozivu selektora Đorđevića„, poručio je Nikola Janković u intervjuu za „Vranjske novine“.\nIako Olimpija ne blista u ABA ligi ove sezone, to se ne može reći i za Nikolu Jankovića.\nTalentovani krilni centar je u osam utakmica ove sezone ostavio odličan utisak i trenutno ima vrlo lepu statistiku od 17.4 poena (68.7% za dva poena) i 6.6 skokova po meču, a najbolju partiju pružio je protiv FMP-a kada je ubacio 26 poena.\nTakve partije Nikola Janković (22) nagoveštavao je i prošle sezone kada je nosio dres Mega Leksa, a zanimljivo je to da je profesionalnu karijeru počeo u Belgiji gde je igrao za Šarlroa i Pepinster.\nMomak iz Vranja je u intervjuu za „Vranjske“ otkrio kako se snašao u Sloveniji…\n„Slovenci, kao i mi, prosto su ludi za košarkom. Njihova kultura i njihov odnos prema svakome od nas omogućava mi da provodim vrlo lepe trenutke u Ljubljani. Mi smo izgubili četiri prethodna meča i to s razlikom od jednog poena. Realna snaga našeg tima je mnogo veća i očekujem da ćemo ući u jedan duži ritam pobeda i da će klub čije boje branim biti na poziciji koja omogućava mirnu sudbinu u ABA ligi„, kazao je on u intervjuu za „Vranjske“.\nIspričao je da je ponikao u Ekonomcu iz Vranja, a onda se još kao 13-godišnjak preselio u Železnik gde je igrao za FMP. Međutim, menadžeri su ga zapazili u mlađim kategorijama reprezentacije i odveli u Belgiju, a nakon tri godine vratio se u Srbiju gde je odlično odigrao u Megi.\nNada se da će dobre partije u Olimpiji doći i do selektora reprezentacije Aleksandra Đorđevića.\n„Dugo sanjam nacionalni dres. Imam ogromno iskustvo iza sebe. Za mlađe selekcije Srbije odigrao sam mnogo susreta. I sada je ostalo da obučem i dres seniorske reprezentacije naše zemlje. Pružam odlične partije u Olimpiji, spadam među bolje krilne centre u ABA ligi i iskreno se nadam pozivu selektora Đorđevića„, ispričao je Janković.


Kako je kazao, u skladu s Ustavom Srbije i posle brojnih konsultacija s ministrom odbrane i čelnim ljudima vojske, doneo je više ukaza o postavljenju, imenovanju i razrešenju. “Prihvatio sam zahtev Ljubiše Dikovića za penzionisanjem, želim da mu zahvalim na časnom odnosu prema Srbiji, časno, junački i hrabro se suprotstavljao NATO agresiji. Zahvalan sam mu na poslu koji je obavljao, radio je ozbiljno i odgovorno. Doneo sam ukaz o odlikovanju Dikovića, najvišim ordenom koji je pripadnik vojske dobio, to je orden Karađorđeve zvezde prvog stepena”, rekao je Vučić.\nPodsetimo, Fond za humanitarno pravo (FHP) objavio je početkom 2012. dva dosijea kako bi ukazao da je Diković nedostojan vršenja funkcije načelnika Generalštaba VS, ističući da je njegova ratna prošlost “obeležena ratnim zločinimapočinjenim u zoni odgovornosti njegove brigade na Kosovu – u opštinama Srbica i Glogovac”. Diković je 2013. podneo tužbu protiv Fonda i njegove osnivačice Nataše Kandić zbog povrede ugleda i časti i dobio taj spor tri godine kasnije, ali Fond je uputio ustavnu žalbu na presudu Apelacionog suda. Istraživač FHP Nemanja Stjepanović izjavio je nedavno za Radio Slobodna Evropa da “ratni zločini ne zastarevaju i da u tom smislu ništa ne menja odlazak ili neodlazak generala Dikovića u penziju”. A Vojni sindikat Srbije (VSS) zatražio je početkom godine od predsednika Vučića da pokrene postupak protiv Dikovića zbog “drskog ponašanja prema potčinjenima i mlađima”. Mesec dana kasnije predsednik VSS Novica Antić optužio je Dikovića, ali i ministra odbrane Aleksandra Vulina da zloupotrebljavaju vojsku u političke svrhe. Navodeći da ministarstva iz sistema bezbednosti “učestalo krše Ustav i zakone”, Antić je rekao da pripadnici VS “masovno” napuštaju službu, da su jedinice nedovoljno popunjene, kao i da postoji “konstantan mobing nad celokupnim sastavom VS koji počinje od Dikovića, pa ide nadole”. U februaru Ambasada SAD odbila je da izda vizu Dikoviću za putovanje u tu zemlju. Diković nije želeo da komentariše odluku, ali je negirao da je počinio ili naredio bilo koji zločin za vreme rata na Kosovu i istakao da je, naprotiv, sve učinio da do njih ne dođe.\nA novi načelnik Generalštaba Milan Mojsilović (51) postavljen je u junu ove godine na mesto pomoćnika ministra odbrane za politiku odbrane. Pre toga, od 2013. do 2017. godine, obavljao je dužnost šefa Vojnog predstavništva u Misiji Srbije pri NATO-u u Briselu. Završio je Vojnu Akademiju, Komandno-štabnu školu i Školu nacionalne odbrane u Beogradu. Obavljao je dužnost načelnika operativnog odeljenja u Komandi operativnih snaga VS, zamenika komandanta Združene operativne komande u Generalštabu i komandanta Kopnene vojske. “Postavljanje Milana Mojsilovića na čelo Generalštaba VS deluje kao gest političke dobre volje ka zemljama članicama NATO-a, s obzirom na to da je Mojsilović ranije bio na čelu predsedništva misije Srbije pri NATO-u, a i kao pomoćnik ministra odbrane bio je uključen u međunarodnu vojnu saradnju i bio aktivan u kontaktima sa stranim partnerima, naročito iz zapadnih zemalja”, kazala je za Istinomer Katarina Đokić, iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP).\n“Crta”: “Hrabri glas” inicijativi “Ne damo niški aerodrom”Penzije na usluzi vlasti


Vučić: Oko 60 vojnika koji su postavljali prihvatne kampove zaraženo koronavirusom | Insajder\nVučić: Oko 60 vojnika koji su postavljali prihvatne kampove zaraženo koronavirusom\nOko 60 vojnika koji su radili na postavljanju prihvatnih centara u Moroviću i na Paliću je zarađeno koronavirusom, rekao je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom posete carinskom skladištu Milšpeda gde se nalazi veliki broj respiratora, oksigenatora, zaštitnih naočara, zaštitnih viziria, antivirusnih i hirurških maski i rukavica.\nAleksandar Vučić u magacinu medicinske opreme Foto: Predsedništvo\n“U jednom garnizonu gotovo 60 ljudi je inficirano, uprkos svim zaštitnim merama. To su momci koji su primili najteži udarac, a ja sam ih poslao tamo. Da ih nisam poslao tamo imali bismo ne 50, već ko zna koliko mrtvih”, rekao je danas predsednik zahvaljujući se 1. brigadi Kopnene vojske.\nVučić je rekao da će sve opšte bolnice u Srbiji dobiti kliničke i obične respiratore. Od početka krize u Srbiju je, kako je precizorao, dopremljeno 537 respiratora, a država je platila nabavku još 1.000 komada.\nVučić je izjavio da je protekla "teška noć" u borbi sa epidemijom korona virusa u Srbiji ali i upozorio da će biti "mnogo težih noći".\nOn nije želeo da govori o brojkama, navodeći da će to učiniti lekari u redovnom obraćanju javnosti u 15 časova, ali je ocenio da će naredne dve nedelje biti ključne u borbi sa virusom.\n"Među prvima smo razumeli o čemu se radi, angažovali smo i BIA i uputili naše agente u više zemalja. Borimo se za svaki respirator, svaku masku i to nam čini mi se, ide bolje nego drugima", rekao je Vučić.\nSrbija je, kako je rekao, dosad platila oko 370 miliona evra za svu opremu.\nOn je naveo da je u Srbiju stiglo više od 30 milona maski, a da bi još 50 miliona trebalo da stigne i da avion sa najvećom pomoći iz Kine stiže u utorak.\n“Zaštitnih rukavica imamo oko 12 miliona. Više od 12 milona hirurških maski dali smo apotekama u prodaju”, naveo je Vučić.\nOn je apelovao na sve građane da se zdravstvenim ustanovama javljaju na vreme – čim osete simptome.\nUpitan da li će biti uvedena 24-časovna zabrana kretanja u Srbiji, Vučić je rekao da čim struka predloži, njemu neće biti teško da uvede tu meru.\n"Disciplinovano je 90 posto ljudi a 10 odsto kao da želi da učini nešto protiv države. To nam ide teže i sve što smo radili juče po Fruškoj gori sa roštiljanjem i prošlog vikenda po parkovima videće se za dve do tri nedelje", dodao je predsednik.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Tramp vulgarno o nekim afričkim zemljama\nBIJELA KUĆA NE NEGIRA 12. 01. 2018. 08:52 >> 08:18 0\nBIJELA KUĆA NE NEGIRA\nAmerički predsjednik Donald Tramp je na sastanku sa parlamentarcima u Bijeloj kući iznio pogrdne kvalifikacije za više afričkih zemalja.\nBijela kuća nije negirala da je Tramp koristio vulgarne riječi na sastanku o imigraciji, nazivajući ih navodno, nekim "vukojebinama".\nPortparol Bijele kuće Radž Šah saopštio je sinoć da "dok se neki američki političari bore za strane zemlje, Tramp će se uvijek boriti za američki narod".\nTramp se navodno zapitao "zašto da ljudi porijeklom iz tih vukojebina dolaze u SAD", prenio je Vašington post, pozivajuću se na više neimenovanih izvora.Komentar se odnosio, kako se vjeruje, na ljude sa Haitija i iz nekih afričkih zemalja.\nSastanak u Bijeloj kući na kojem je Tramp iznio ove komentare održan je u nastojanju da se pronađe kompromis o imigraciji i rješenje o statusu nekoliko hiljada djece koja su ilegalno stigla u SAD. Tramp je i dalje nepopustljiv o gradnji zida na granici s Meksikom.\nDonald Tramp afričke zemlje vukojebina


Predsjednik Unije poslodavaca Crne Gore (UPCG) Predrag Mitrović ugostio je Igora Lisova, osnivača i predsjednika ukrajinske kompanije Liko Holding - investitora projekta izgradnje luksuznog hotela u Baru i prvog potpredsjednika Konfederacije graditelja Ukrajine.\nSusret je upriličen u okviru redovnih aktivnosti koje UPCG realizuje u oblasti stvaranja povoljnog biznis ambijenta za ulazak stranih investicija.\nTokom veoma otvorenog i konstruktivnog razgovora, predsjednik Mitrović je upoznao Lisova sa aktuelnim i planiranim aktivnostima UPCG, trenutnom ekonomskom situacijom, te privrednim potencijalima i uslovima poslovanja u našoj zemlji. Posebno je apostrofirano pitanje Programa ekonomskog državljanstva, kao značajnog instrumenta privlačenja direktnih stranih investicija, a koji ističe krajem ove godine. Učesnici su se složili da je isti potrebno zadržati, ali treba što hitnije reformisati i omogućiti njegov nastavak u formatu koji će počivati na jasnim i precizno definisanim okvirima i punoj transparentnosti svih procedura.\nIgor Lisov je osnivač i predsjednik ukrajinske kompanije Liko Holding koja skoro 30 godina sprovodi projekte vezane za izgradnju nekretnina, čime je stekla status lidera među građevinskim i razvojnim kompanijama u toj zemlji. Lisov je dobitnik najprestižnije građevinske nagrade Ukrajine „IBuild“, odlikovan je Ordenom za zasluge II i III stepena i nosi počasnu titulu „Zaslužni graditelj Ukrajine".


Osteoporoza - nema bolest, najčešća kod žena - JuGmedia\nStručnjaci procenjuju da će s rastom kvaliteta života, a time i njegovim produžetkom, osteoporoza biti sve zastupljenija.\nNajčešće metaboličko oboljenje kostiju je osteoporoza, koje kao fiziološki proces negde od pedesete godine života, naročito kod žena, predstavlja progresivni gubitak koštane mase od jedan posto na godišnjem nivou.\nOno što zabrinjava je da najozbiljniju komplikaciju kod ove bolesti, predstavljaju prelomi, pre svega kuka, ističu lekari leskovačke Opšte bolnice.\nOsteoporoza je nema bolest, kod koje se prvi simptomi, najčešće su to prelomi kostiju i bolna stanja, javljaju u poodmakloj fazi, kada se ona teže i leči.\nSmrtnost od ove bolesti, naročito kod starijih ljudi, odnosno žena, je od 21 do 36 posto.\n„Smatra se da osobe ženskog pola od 50 do 80 godine,gube u proseku 1 posto koštane mase. To pokazuje da je u pitanju fiziološki proces, kao i da se s dužim i kvalitetnijim životom povećava rizik od njenog nastanka.Problem nastaje ipak kod osoba koje imaju mnogo brži proces nestanka koštane mase, to su takozvane „riziko“ osobe.Te osobe treba pronaći na vreme“, kaže za Jugmediu Srdjan Matić, načelnik Službe fizikalne medicine i rehabilitacije.\nKod osoba kod kojih je procenat gubitka koštane mase izraženiji, veoma lako dolazi do preloma kostiju. Za to je potreban mali pad ili trauma i takvim osobama s vremenom se smanjuje visina, što je jedan od prvih pokazatelja da je u pitanju ova bolest.\n„Svaka kost trpi osteoporotične promene,ali predilekciona takozvana mesta za prelom su zglob kuka,slabinski i grudni pršljenovi, prelom radijusa na tipičnom mestu, iznad nivoa ručnog zgloba.Zatim ide i prelom potkolenice i femura, ali su oni redji“, objašnjava naš drugi sagovornik, Goran Stojiljković, ortoped OB Leskovac.\nOd osteoporoze najčešće obolevaju nežne, krhke, plave žene.Naprotiv, punije osobe,koje u masnom tkivu imaju depoe estrogena, koji je vrlo bitan za metabolizam kostiju, vrlo retko imaju problem sa ovom bolešću.\nDoktor Stojiljković upozorava, da najteža stanja, odnosno prelomi i nakon operacija ostavljaju posledice, kao i da je period oporavka dug.\n„Ono što je loše u celoj toj priči je da su to ustvari teški i najkomplikovaniji prelomi,ti koji nastaju od osteoporoze.U pitanju su obično stariji ljudi, koji po pravilu imaju već izvesne komorbiditete, tojest, pridružene bolesti: dijabetes, povećan pritisak, srčane probleme.Takodje, to su prelomi, koji znaju da budu višedelni“, kaže ortoped Stojiljković.\nKao i kod drugih bolesti i kod osteoporoze je veoma važno bolest na vreme dijagnostifikovati.\nDoktor Srdjan Matić, nam objašnava da postoji nekoliko načina na koje se ova bolest otkriva.\n„Postoji takozvani „fraks indeks“, koji daje desetogodišnju verovatnoću preloma.Zatim, takozvano aparaturno odredjivanje, odnosno dijagnostika gubitka koštane mase.U pitanju su dva ultrazvučna instrumenta, ali to nije zlatni standard u odredjivanju osteoporoze.Poenta je pronaći ljude koji verovatno imaju ovu bolest, a kada ih otkrijemo, šaljemo ih u Institut „Niška Banja“, gde bivaju pregledani na „deksa“ aparatu“.\nOno što obeležava osteoporozu je da u otkrivanje i lečenje moraju biti uključeni lekari raznih specijalnosti, od opšte prakse, do fizijatara, endokrinoliga, interniste i ortopeda.Takodje,ono što svi lekari savetuju je izlaganje suncu zbog vitamina D, neophodnog kostima i to ujutru i popodne.


Incko: Zakon nema veze sa kolektivnom odgovornošću - Glas Srpske\nTanjug 28.07.2021 11:23\nBEOGRAD - Odlazeći visoki predstavnik Valentin Incko kaže da njegova intervencija u krivično zakonodavstvo Bosne i Hercegovine nema nikakve veze sa kolektivnom odgovornošću bilo kojeg naroda, nego se u potpunosti odnosi na individualnu odgovornost.\nIncko je, u intervjuu za "Danas", komentarišući svoju nedavnu odluku da nametne promjene u Krivičnom zakonu koje se odnose na "negiranje genocida", ocijenio "smiješnim" suprotne tvrdnje nekih političara.\nPodsjetio je da je u saopštenju koje je izdao 23. jula naglasio da su Bošnjaci, Hrvati i Srbi - dobri narodi, kao i da nema loših naroda, niti kolektivne krivice.\n"Govor mržnje, veličanje ratnih zločinaca i revizionizam ili direktno negiranje genocida i ratnih zločina sprečavaju društva da se suoče sa prošlošću. Takvo ponašanje predstavlja novo ponižavanje žrtava i njihovih najmilijih, dok se na taj način istovremeno nastavlja nepravda i ugrožavaju međunacionalni odnosi", smatra Incko.\nSve to, tvrdi on, sprečava izgradnju mirne i prosperitetne budućnosti za Bosnu i Hercegovinu.\nNa pitanje da li vjeruje da će do kraja godine biti postignut dogovor o Izbornom zakonu BiH, Incko kaže da se nada da hoće i dodaje da je sada dobar trenutak za to, jer je cijela međunarodna zajednica okrenuta ka rješavanju tog pitanja.\nKako dodaje, političko djelovanje i rješenje moraju doći od domaćih aktera, ali međunarodna zajednica će pomoći. On je kao uspjeh naveo održavanje izbora u Mostaru nakon 12 godina, a što je bila, kako kaže, domaća inicijativa i rješenje uz međunarodnu pomoć.\n"Ne vidim razlog da se ovako nešto ne ponovi i u pitanju izborne reforme", naveo je Incko i dodao da, ukoliko se to pitanje ne riješi, može dovesti do komplikacije ionako, kako ocjenjuje, krhke i složene političke scene u BiH.\nIstiče, da imajući u vidu to, treba se fokusirati na sprovođenje odluka Evropskog suda za ljudska prava.\nNa konstataciju "Danasa" da je krajem juna u Evropskom parlamentu usvojena rezolucija u kojoj je zvanično podržana ideja o BiH kao građanskoj državi, dok je hrvatski predsjednik Zoran Milanović tokom posjete BiH insistirao na tezi o tri konstitutivna naroda, kao i da "slični stavovi stižu iz Srbije", Incko kaže da je najbolje "držati se činjenica i biti precizan".\n"Potpisivanjem Opšteg okvirnog sporazuma za mir, Hrvatska i SRJ, čija je Srbija nasljednica, preuzele su određene obaveze. Između ostalog, obavezale su se da će u potpunosti poštovati suverenu jednakost BiH i suzdržati se od preduzimanja bilo kakvih aktivnosti usmjerenih protiv političke nezavisnosti BiH, kao i da će promovisati ispunjavanje obaveza preuzetih Aneksom 4, Ustava BiH", naveo je Incko.\nSvog nasljednika na funkciji visokog predstavnika, Kristijana Šmita, Incko je posavjetovao da bi trebalo da se fokusira na tri stvari - vladavinu prava, vladavinu prava i vladavinu prava.\n"Uporno i široko rasprostranjeno nepoštovanje vladavine prava u BiH najveći je neprijatelj budućnosti te zemlje. Mnogi građani trenutno napuštaju zemlju jer nema vladavine prava i nema pravne sigurnosti", naveo je Incko.


Vučić: Vojska Srbije mnogostruko snažnija nego ranije - Radio televizija Pančevo\n5. jula 2020. 2. septembra 2020. 0439\nVojska Srbije danas je mnogostruko snažnija nego ranije, poručio je predsednik Aleksandar Vučić i istakao da sada počinjemo da se merimo sa snažnijim zemljama, čemu govore u prilog i nove bespilotne letelice.\nVučić je istakao da šest novih bespilotnih letelica, koje su kupljene u Kini, imaju veliki domet i mogu da gađaju ciljeve sa udaljenosti od oko 9.000 kilometara, i da na 250 kilometara snimanju teren, položaje neprijateljskih jedinica i položaje od interesa sa Srbiju.\n“To postaje savremeni način ratovanja. Mi nismo imali šansu da se merimo sa ozbiljnijim zemljama, a sada to počinjemo. Uvodimo tehnologije koje nismo imali”, podvukao je Vučić na batajničkom aerodromu.\n“Vojska Srbije danas je mnogostruko snažnija nego ranije”, naveo je predsednik.\n“To je za sada, a kupićemo još, jer nisu skupe. Ovo je najbolje oružje”, rekao je Vučić.\nNa pitanje novinara koliko su plaćene letilice iz Kine, Vučić je odgovorio da kada je reč o vojnim nabavkama takvi ugovori se drže u tajnost, ali je dodao da “nisu skupi”.\n“Nisu mnogo, i ja sam se iznenadio kada sam čuo konačnu cenu”, rekao je Vučić.\nNa konstataciju novinara da se svi ugovori koji se odnose na saradnju sa Kinom drže u tajnosti, Vučić je odgovorio da to nema veze sa Kinom, te da Srbija kada nabavlja vojnu opremu i od drugih zemalja ugovore i cene drži u tajnosti.\n“I kada nabavljamo od neke druge zemlje, što se tiče vojne opreme, drži se u tajnosti, to nema veze sa Kinom”, rekao je Vučić i dodao da Srbija o kupovini devet helikoptera od Erbasa ima klauzulu o tajnosti.\nNovi dronovi Vojske Srbije za još bolju sposobnost izviđanja iz vazduha\nPredstavnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije predstavili su predsedniku Vučiću novi sistem – šest letelica, sa po dve rakete, koje, kako su rekli, mogu da unište i teže oklopno vozilo.\nNabavkom ovih letelica Voska Srbije dobiće novu klasu vazduhoplova i sasvim nove mogućnosti, a još značajnija je saradnja sa kineskim stručnjacima na zajedničkom razvoju i proizvodnji domaće bespilotne letelice srednjeg dometa – Pegaz.\nPredsednik Vučić iznenada u Martincima\nVučić na Instagramu citirao mudre reči Teodora Ruzvelta!\nMihajlović: Katastar će biti potpuno elektronski\nJelena Obradović 19. februara 2020.


Насловна Друштво Пољопривреда Povećan iznos sredstava u okviru Projekta za konkurentnu poljoprivredu\nUsled velike zainteresovanosti poljoprivrednika, Ministarstvo donosi odluku da novčana sredstva, koja su na raspolaganju poljoprivrednicima u Prvom javnom pozivu, budu uvećana za dodatnih 500 miliona dinara.\nZa sprovođenje Prvog javnog poziva u 2021. godini, opredeljena su sredstva u iznosu od 700.000.000 dinara. Usled velike zainteresovanosti poljoprivrednika, Ministarstvo donosi odluku da novčana sredstva, koja su na raspolaganju poljoprivrednicima u Prvom javnom pozivu, budu uvećana za dodatnih 500.000.000 i sada ona iznose 1.200.000.000 dinara.\nOsim toga, zbog promena cena u industriji poljoprivrednih mašina, svi podnosioci prijava na Prvi javni poziv, iznos traženih investicija mogu, ukoliko je to neophodno, promeniti uz adekvatno obrazloženje kroz poslovni plan. Dozvoljen iznos izmene je uvećanje ili smanjenje za 10 odsto i to tako da bruto iznos investicije ne bude manji od 20.000 evra, odnosno veći od 50.000 evra.\nProjekat konkurentne poljoprivrede u Srbiji je zajednička inicijativa Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i Svetske banke koji uvode nov model finansiranja, poznat pod nazivom „50:40:10“ kako bi se osnažili mikro, mali i srednji poljoprivredni proizvođači i preduzeća, a unapredila poljoprivredna proizvodnja i konkurentnost. Ukupna vrednost investicija u individualnom poslovnom planu iznosi u dinarskoj protivrednosti od 20.000 do 50.000 evra, odnosno minimalni iznos bespovratnih sredstava od 10.000 do 25.000 evra.\nProjekat za konkurentnu poljoprivredu\nПретходни текст: Isključenje struje u ponedeljak (29.11.)\nСледећи текстU Bačkoj Palanci danas vetrovito, kakvo vreme nas očekuje za vikend?


Ljudski faktor ostaje problem\nSara Kilenferna je jedna od ključnih osoba za bezbednosne programe firme Volvo Trucks pod nazivom „Stani, pogledaj i mahni“ i „Da vidite i da vas vide“. Ona objašnjava zašto će obrazovanje nezaštićenih učesnika u saobraćaju i dalje biti važno, bez obzira na tehnološki napredak.\nSara Kilenferna, menadžer odeljenja za komunikaciju u firmi Volvo Trucks, provela je dosta vremena u školskim učionicama, gde je razgovarala sa decom o bezbednosti u saobraćaju.\nZašto i kako je firma Volvo Trucks kreirala ove bezbednosne programe?\n„Pošto je broj saobraćajnih udesa u kojima učestvuju nezaštićeni učesnici u saobraćaju sve veći u nekim delovima sveta, smatrali smo da je naša obaveza da ukažemo na tu pojavu na globalnom nivou. Inspirisani inicijativom firme Volvo Trucks Denmark, neke kolege i ja smo proveli dosta vremena u školskim učionicama u Geteborgu, gde smo naučili ono što je deci bilo zanimljivo. Na osnovu ovog iskustva, odlučili smo da prenesemo svoju poruku o bezbednosti putem interaktivnog kompleta alata koji smo 2014. godine predstavili na globalnom nivou pod nazivom ’Stani, pogledaj i mahni’. Program ’Da vidite i da vas vide’, koji je predstavljen 2015. godine, ima isti interaktivni pristup, ali je namenjen biciklistima i omladini.“\nZašto su ovi programi važni?\n„Zato što je ljudski faktor odgovoran za 90% svih saobraćajnih udesa. Današnji putevi su iz dana u dan sve zakrčeniji i složeniji jer se sve veći broj teških vozila kreće istim putevima kojima se kreću automobili, električni bicikli, motocikli, bicikli i pešaci. Istovremeno se menja ponašanje ljudi u saobraćaju – zbog mobilnih telefona i drugih tehnologija manje obraćamo pažnju na potencijalne opasnosti. Osim toga, previše se oslanjamo na bezbednosne funkcije svojih vozila, zaboravljajući na to da se naši saobraćajni sistemi zasnivaju na međusobnom poverenju svih učesnika. I nikada ne možemo da budemo sasvim sigurni da će se drugi ponašati onako kako očekujemo.“\nJoš uvek mnogo toga treba da uradimo da bi saobraćaj bio potpuno automatizovan i da bi savršeno tumačio ljudsko ponašanje.\nmenadžer odeljenja za komunikaciju\nKoje su vaše buduće bezbednosne strategije?\n„Ljudski faktor će biti problem i u narednim godinama, pa ćemo bezbednosti u saobraćaju morati da pristupamo iz više uglova. Mi ćemo razvijati novu bezbednosnu tehnologiju, istraživati uzroke udesa, kreirati bezbednije saobraćajne sisteme u saradnji sa nacionalnim vladama i obaveštavati i obrazovati javnost o načinima za bezbednu interakciju sa kamionima. Vrlo smo srećni i ponosni što su mnogi naši kupci širom sveta odlučili da učestvuju u našim programima za bezbednost u saobraćaju i što su nam pomogli da obrazujemo decu i omladinu. Ovaj važan komadić globalne slagalice za bezbednost u saobraćaju ne sme nikada da nestane, jer se stalno rađaju nove generacije koje treba informisati.\n„Još uvek mnogo toga treba da uradimo da bi saobraćaj bio potpuno automatizovan i da bi savršeno tumačio ljudsko ponašanje. Javnost mora da shvati da još uvek ne može potpuno da se osloni na to da će je tehnologija zaštititi. Automatizovane funkcije će se potpuno razvijati, a firma Volvo Trucks će primenjivati nova tehnološka rešenja samo kada bude sigurna da ona vozaču pružaju bezbednu i sigurnu podršku. Trenutno je pred nama još uvek puno izazova kada je reč o automatizaciji u gradovima. To je zbog gustine i složenosti saobraćajnih sistema i broja nezaštićenih učesnika u saobraćaju. Nikada ne zaboravljamo činjenicu da su, uprkos promenama u saobraćajnom okruženju, ljudi i dalje ranjivi i nezaštićeni.“\nBezbednosni programi firme Volvo Trucks\nNaši bezbednosni programi se zasnivaju na opsežnom ispitivanju udesa koje sprovodi tim za ispitivanje udesa firme Volvo Trucks (ART). Oba programa sadrže interaktivni komplet obuke sa uputstvima koji može da se preuzme sa početne stranice veb-sajta firme Volvo Trucks i da se besplatno koristi.\n„Stani, pogledaj i mahni“\nProgram za bezbednost u saobraćaju koji uči decu kako da se ponašaju u saobraćaju, naročito oko velikih kamiona.\n„Da vidite i da vas vide“\nKampanja za informisanje o bezbednosti u saobraćaju koja pokazuje kako može da se poveća bezbednost prilikom interakcije biciklista i vozača kamiona.\nŽelite da nam pomognete da spasimo nečiji život?


EU ojadila „Gugl“ kaznom veka, ali sprema im se nešto još gore - Sputnjik Srbija\n02:43 04 April 2020\n12:32 27.06.2017 (osveženo 12:42 27.06.2017) Preuzmite kraći link\nOvo je najveća kazna u istoriji izrečena jednoj kompaniji.\nOdlukom je „Guglu“ zatraženo da prekine sa praksom usmerenom protiv konkurencije u roku od 90 dana od trenutka izricanja kazne.\nAmerička kompanija je najavila žalbu.\nUkoliko „Gugl“ ne ne promeni praksu u zadatom roku, moraće da plati pet odsto dnevne zarade svoje sestrinske kompanije „Alfabet“. Prema poslednjem finansijskom izveštaju kompanije, to je skoro 14 miliona dolara na dan.\n„Ovo što ’Gugl‘ radi je nelegalno prema antimonopolskim pravilima EU“, rekla je komesarka EU za konkurenciju Margaret Vestager.


MERKELOVA TRAŽI VOJNO JAČANJE EU: Nema garancije da ćemo vječno blisko sarađivati sa SAD-om! - GlobalCir\nNjemačka kancelarka Angela Merkel pozvala je države članice Evropske unije (EU) da povećaju nivo bezbjednosne i odbrambene saradnje, jer, kako je navela, ne postoji garancija vječnosti u odnosima sa SAD.\n“Evropa je suočena sa rastućim izazovima u okviru svojih granica kao i obližnjim oblastima, uključujući migracije, rastuće terorističke prijetnje, rat u Siriji, nasilje u istočnoj Ukrajini, kao i siromaštvo i glad u Africi”, rekla je Merkelova studentima u Briselu, nakon što je primila počasne diplome o doktoratima od univerziteta Gent i Leven u Belgiji.\nKako prenosi Rojters, ona nije direktno pomenula novoizabranog predsjednika SAD Donalda Trampa, ali je očigledno da je mislila na Trampovu izjavu tokom kampanje da će razmotriti odnos prema NATO. Ona je dodala i da Evropa i EU moraju da nauče da preuzmu više odgovornosti u svijetu u budućnosti.\n“Nemojmo se zavaravati: sa tačke gledišta nekih naših tradicionalnih partnera, naših transatlantskih veza, nema garancije vječnosti bliske saradnje sa nama Evropljanima. Moramo da nastavimo da radimo na tome”, kazala je. Merkel je pozvala članice EU da povećaju volju za kompromis po pitanju ilegalnih migracija, uključujući brže napore da se vrate migranti koji su ilegalno u Evropi, a kojima je odbijen azil.\nMAGAZIN ‘FORBES’: Ovo su najbogatiji ljudi na Balkanu!


Usluge – Bavka Hotel\nU ovom modernom hotelu koji raspolaže komfornim sobama i apartmanima opremljenim po važećim standardima garantovana Vam je udobnost i opuštajući boravak, uživanje u gostoprimstvu i prvoklasnoj domaćoj i internacionalnoj kuhinji i velikom izboru domaćih i stranih pića, kako u manjem restoranu (kapaciteta do 300 gostiju) tako i u svečanoj sali (kapaciteta do 700 gostiju). Osoblje hotela “Bavka” dočekaće Vas sa osmehom i pomoći će Vam u artikulaciji svih Vaših potreba i želja, počev od preporuke menija do organizacije Vaših porodičnih ili poslovnih proslava.\nDugo se pamte i prepričavaju venčanja organizovana u hotelu “ Bavka”. Idealno mesto za početak bračnog života, jedinstveno po lepoti i veličini prostora ima kapacitet od 700 gostiju. Mladenci imaju mogućnost da sastave meni prema svojim potrebama i željama, a osoblje hotela učiniće za njih sve što požele ...\nPravo mesto za proslave poslovnih jubileja, sindikalna i strukovna slavlja, tematske večeri, novogodišnja i druga praznična ili rođendanska slavlja jeste hotel “Bavka”. Luksuzan enterijer i čarobna atmosfera restorana ...\nHotel “Bavka” je idealan izbor za organizovanje kongresa i stručnih skupova različitog kapaciteta kako zbog odlične sale tako i zbog smeštajnih mogućnosti gostiju koji dolaze sa strane. Velika sala ima kapacitet do 700 gostiju (što je čini najvećom na jugu Srbije)...


Karate klub "Proleter" Pirot : Južne vesti\nKarate klub "Proleter" Pirot\nPiroćanac među 8 najboljih karatista na svetu\n09:38, 8. 11. 2013.\nNajbolji pirotski karatista Uroš Mijalković u četvrtini finala, do koga je stigao pobedama nad prvacima Finske, Brazila i Libije, poražen je sa 3:2 od šampiona Rusije.\nSrebro za pirotskog karatistu\n10:44, 8. 10. 2013.\nKaratista pirotskog "Proletera" Uroš Mijalković osvojio je srebrnu medalju na veoma jakom turniru "Croatia open" održanom u Rijeci, a do finala je stigao sa 4 pobede.\nPirotski sportisti zajedno treniraju\n12:27, 28. 6. 2013.\nKaratisti Proletera i članovi pirotskog Atletskog kluba obaviće zajedničke letnje pripreme u Grčkoj. Na pripremama će biti i Nikola Lilić koji se sprema za Svetsko prvenstvo u atletici.\nPirotski karatista u Crnoj Gori\n10:34, 7. 6. 2013.\nKaratista pirotskog Proletera Uroš Mijalković nastupiće u ekipnoj konkurenciji za reprezentaciju Srbije na Regionalnom prvenstvu Evrope koje se ovog vikenda održava u Crnoj Gori.\nMijalković zadovoljan nastupom na EP\n13:13, 13. 2. 2013.\nKaratista pirotskog "Proletera" Uroš Mijalković stigao je do četvrtfinala na Evropskom prvenstvu u Turskoj, a ovo je bio njegov prvi nastup u konkurenciji mlađih seniora.\nMijalković na prvenstvu Evrope\n13:25, 8. 2. 2013.\nKaratista pirotskog Proletera Uroš Mijalković takmičiće se u konkurenciji mlađih seniora na prvenstvu Evrope u Turskoj.\nMijalkoviću poziv karate reprezentacije\n13:44, 23. 8. 2012.\nVicešampion Evrope u juniorskoj konkurenciji karatista pirotskog "Proletera" Uroš Mijalković dobio je poziv za pripreme na Tari za seniorsku reprezentaciju Srbije.\nNovi uspeh pirotskih karatista\n17:33, 22. 5. 2012.\nKaratisti pirotskog Proletera ostvarili su odlične rezultate na Kupu podunavskih zemalja koji je održan u Novom Sadu.\nUroš Mijalković vicešampion Evrope\n10:04, 13. 2. 2012.\nKaratista pirotskog "Proletera" osvojio je srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu održanom u Azerbejdžanu.\nUroš Mijalković na Evropskom prvenstvu\n13:31, 7. 2. 2012.\nNajbolji pirotski sportista za 2011 godinu, karatista Proletera, otputovao je na Evropsko prvenstvo u Bakuu u Azerbejdžanu.\n10:59, 17. 10. 2011.\nPirotski karatista Uroš Mijalković poražen je u osmini finala na Svetskom prvenstvu u karateu koje se održava u Maleziji.\nPirotski karatista vicešampion Balkana\n14:57, 29. 9. 2011.\nKaratista pirotskog Proletera Uroš Mijalković osvojio je srebrnu medalju na prvenstvu Balkana koje je održano na Kipru.\nPirotski karatisti na Prvenstvu Balkana\n09:47, 23. 9. 2011.\nKaratisti pirotskog Proletera Uroš Mijalković i Miloš Nikolić otputovali su sa reprezentacijom Srbije na Prvenstvo Balkana koje se ove godine održava na Kipru.\nPirotski karatista uspešan na turniru u Hrvatskoj\n12:30, 12. 9. 2011.\nMladi karatista pirotskog Proletera i reprezentativac Srbije Uroš Mijalković osvojio je četvrto mesto na turniru "Croatia open 2011".\nPirotski karatista na Prvenstvu Evrope\n10:47, 2. 2. 2011.\nMladi pirotski karatista Dušan Kamenović, član kluba Proleter, nastupiće na Evropskom prvenstvu u Novom Sadu.


Web: Institut za moderno obrazovanje\nSmatramo da su edukacija zaposlenih i promocija najsavremenijih obrazovnih tehnologija koje podstiču poboljšanje kvaliteta obrazovnog procesa nešto čemu bi svaka kompanija trebalo da teži. Zbog toga je LINK group, vodeća multinacionalna kompanija u sferi obrazovanja, osnovala Institut za moderno obrazovanje kao organizacioni deo, čije usluge mogu da koriste svi.\nMisija Instituta za moderno obrazovanje je da pomogne pojedincima da postanu uspešniji, a školama i obrazovnim ustanovama da implementiraju tehnologije i tehnike za unapređenje obrazovnog procesa.\nKao savetodavni centar za sve lidere u obrazovanju i mesto profesionalne nastavne prakse za buduće profesore, IMO realizuje sledeće aktivnosti:\nUvek nove prilike za napredak\nKako bi obrazovanje pratilo savremene tokove, IMO organizuje međunarodne akreditovane konferencije na aktuelne teme iz obrazovanja, pružajući priliku zaposlenima u obrazovnim ustanovama da se upoznaju sa modernim tehnologijama i tehnikama, kao i sa primenom novih pristupa i metoda u edukaciji mladih. Cilj konferencija je da podstaknu drugačiji model saradničkog odnosa između škola, porodica i mladih koji će doprineti poboljšanju sveukupnog uspeha. Uz Intelligent Classroom okruženje koje se nalazi u prostorijama Instituta za moderno obrazovanje, edukacija će biti efikasnija i kreativnija.\nProfesionalno usavršavanje uz adekvatnu podršku\nZa nastavnike koji žele da se istaknu ili postignu zapažene rezultate u svom radu, Institut za moderno obrazovanje je kreirao TeachingAcademy – program za stručno usavršavanje zaposlenih u obrazovanju po Cambridge međunarodnim standardima. Usvajanje novih znanja i veština je uslov prilagođavanja neprestanim promenama u svetu obrazovanja i preduslov za napredak.


Proširena Trojka će se sastati u avgustu zbog Avganistana\nTanjug 29. jula 2021. 15:10\nMOSKVA – Proširena Trojka koju čine predstavnici Rusije, Sjedinjenih Američkih Država, Kine i Pakistana će održati svoj sledeći sastanak u Dohi početkom avgusta, rekao je danas ruski ministar inostranih poslova Zamir Kabulov.\nAmerički predsednik Džo Bajden objavio je 14. aprila da je doneta odluka da se završi najduža prekomorska vojna kampanja u istoriji SAD u Avganistanu, piše Tas s.\nAgencija naovdi da je stanje u Avganistanu počelo da se pogoršava nakon odluke SAD da povuče svoje trupe jer su talibanske militantne grupe krenule da pojačavaju svoje ofanzive u nekim oblastima države.\n„Peking je nedavno imenovao svog novog izaslanika za Avganistan i očekujem da ćemo se videti 11. avgusta u Dohi. Nastavićemo suštinske konsultacije u bilateralnoj i proširenoj Trojci i spremni smo za šire razgovore sa zainteresovanim međunarodnim partnerima“, rekao je ruski izaslanik.\nRuski ministar odbrane Sergej Šojgu rekao je ranije ove nedelje da je situacija u Avganistanu brzo degradirana i da je izašla iz ingerencija vlasti.


"Nelt" predstavio intermodalni terminal na konferenciji TIL 2017. - Pluton Logistics\nIvan Petronijević, Nelt\nKompanija “Nelt” predstavila je Intermodalni terminal, nedavno svečano otvoren u kompanijskom poslovnom kompleksu u Dobanovcima, na četvrtoj biznis konferenciji „Transport i logistika Jugoistočne Evrope i Dunavskog regiona – TIL 2017″ održanoj 5. aprila u Beogradu, pod pokroviteljstvom Ministarstva saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije.\nU “Nelt”-ovom centralno distributivnom centru u Beogradu, nalaze se i železnički industrijski koloseci što je omogućilo uspostavljanje prvog privatnog intermodalnog terminala (železnički kontejnerski terminal) u Beogradu. Inicijalni kapacitet deponovanja je 400 TEU, sa mogućnošću proširenja na kapacitet od više hiljada TEU. “Nelt”-ov intermodalni terminal je železnicom povezan sa svim lukama u regionu, ali i sa drugim evropskim lukama i kopnenim terminalima. Autoputevi E-75 i E-70 se ukrštaju na udaljenosti od 6 km od terminala, a Aerodrom Nikola Tesla je udaljen 10 km.\nUnutar “Nelt”-ovog logističkog centra funkcioniše i carinska ispostava sa skladištem, što omogućava punu podršku različitim procesima i robnim tokovima. Terminal je otvoren za sve aktere na tržištu u regionu u uvoznim, tranzitnim i izvoznim tokovima od brodarskih kuća i železničkih operatera, preko logističara, špediterskih kuća do proizvođača, vlasnika brendova i drugih distributera.\n“Nelt”-ov Intermodalni terminal predstavlja nadogradnju sistema integrisanih logističkih usluga koje kompanija pruža svojim klijentima.\nIskustvo od skoro 25 godina u upravljanju tokovima robe široke potrošnje garantuje ekspertizu i besprekornu organizaciju– od međunarodnog i domaćeg transporta i posredovanja u carinskim procesima, preko skladištenja u različitim temperaturnim uslovima u carinskim i necarinskim skladištima, raznih vrsta dodatnih usluga i aktivnosti pakovanja, ko-pakovanja i obeležavanja u višemilionskim tiražima, do dostave na više od 50.000 mesta isporuke.\n“Nelt” posluje na tržištima Srbije, Crne Gore, Makedonije, Bosne i Hercegovini, kao i državama podsaharske Afrike – Angoli, Zambiji i Mozambiku, sa ukupno 3.800 zaposlenih. Raspolaže sa preko 125.000 m2 skladišnog prostora u ambijentalnom, hlađenom i smrznutom režimu, 350 dostavnih vozila, sa kojima se obavlja 10.000 dostava dnevno. U skladišnim operacijama rukuje se sa više od 4.500 SKU-ova.\nPoslovna izvrsnost u domenu distribucije, po kojoj je “Nelt” međunarodno prepoznat, bazira se na razvijenom lancu snabdevanja. Iz njega je proizašla i divizija logističkih usluga za treća lica. Ekspertska znanja i tehnologije koji se usvajaju tokom unapređivanja procesa distribucije na raspolaganju su i logističkom tržištu. Na taj način je obezbeđen proaktivan odnos i maksimalna sinergija pri implementaciji rešenja.\n← I u februaru dobri rezultati – Izvoz povećan za 2,6%\nFirst direct London-China train completes 12,000 km run →\n(FOTO) Izabrano idejno rešnje “Nelt” vinarije u Dobanovcima\n2013/12/17 2017/05/05 marko\n(FOTO) “Nelt” otvorio novi regionalni distributivni centar u Bijeljini\n2015/12/04 2017/04/24 marko


Rusija: Raste broj žrtava poplava, sumnje u nemar vlasti\nVelike poplave odnele su najmanje 134 života u Krasnodarskoj oblasti na jugozapadu Rusije, saopštila je policija nove podatke, a izbio je spor oko odgovornosti vlasti za tu pogibiju.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je iz helikoptera razgledao najteže pogođene oblasti i u subotu bio na ponoćnom sastanku kriznog štaba u Krimsku, saopštio je Kremlj. U toj oblasti je nezadovoljstvo stanovništva veliko, ukazuju izjave građana i poruke na interentu u kojima se umnožavaju tvrdnje o nemaru vlasti.\nVelike poplave izazvane dvodnevnom jakom kišom su zahvatile Krasnodarsku oblast, sa više od 13.000 stanovnika. Guverner te oblasti Aleksandaer Tkačev izjavio je da je poplava najveća za poslednjih 70 godina i da je pod vodom 5.000 kuća.\nTalas poplava je prekinuo sabdevanje strujom, paralisao sav saobraćaj i rad luke Novorosijsk na Crnom moru. U Gelendžiku, letovalištu na Crnom moru, od petka uveče do subote ujutro je palo 28 santimetara kiše, saopštila je meteorološka služba.\nU izveštajima se navodi da je poplava odjednom počela u noći između petka i subote i iznenadila stanovništvo koje govori o "vodenom zidu".\nMnogi sumnjaju da je poplavu izazvalo ispuštanje vode iz veštačkog planinskog jezera Neberđevski, a opoziciona partija Jabloko saopštila je da ima informacije koje potvrđuju te sumnje. Istražni komitet Rusije je saopštio da je pokrenuo istragu. Više od 1.500 službenika Ministarstva za vanredne situacije pomaže stanovništvu.


Evropska komisija danas je usvojila plan za jedinstven sistem korporativnog poreza, čime će biti ostvaren ekonomski rast i pomoći će u stvaranju poštenijeg i stabilnijeg društva, saopšteno je iz Komisije.\nPotpredsjednik Evropske komisije Valdis Dombrovskis rekao je da su ovim potezom “formirane osnove za korporativni poreski sistem u Evropi koji odgovara 21. vijeku”.\n“Oporezivanje treba da drži korak sa rastućim privredama i prioritetima. Naše poreske regulative podržavaju oporavak, transparentnost i sprečavaju utaju poreza”, istakao je Dombrovskis.\nEvropska komisija predložila je da određene veće kompanije koje rade u EU objave efikasnije poreske stope kako bi se obezbijedila veća transparentnost i, takođe, nove antiporeske mjere da bi se izbjegla upotreba “nepostojećih” firmi.\nTags\t#Evropska komisija\t#korporativni porez


Svjetska banka: Delta soj usporava privredni oporavak – Bankar.me\nSeptember 28, 2021 COVID-19, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nEkonomske aktivnosti počele su da se usporavaju u drugom kvartalu 2021. godine, a prognoze rasta su ublažene za većinu zemalja ovog regiona, navodi se u jesenjem izvještaju ove institucije za Istočnu Aziju i Pacifik.\nProjektovani ekonomski rast Kine je 8,5 odsto, a ostatka regiona 2,5 odsto, što je za skoro dva procenta manje od prognoze u aprilu 2021. godine, navodi Svjetska banka.\n“U 2020. godini ovaj region je obuzdao kovid 19 dok su drugi regioni svijeta posustajali, a širenje kovida 19 u 2021. godini umanjuje šanse za rast u 2021”, izjavila je potpredsjednik Svjetske banke za Istočnu Aziju i Pacifik Manuela Fero.\nEkonomije nekoliko pacifičkih ostrvskih zemalja i Mjanmara najteže su pogođene. Očekuje se da će Mjanmar zabilježiti privredni pad za 18 odsto, a pacifičke ostrvske zemlje za 2,9 odsto, navodi se u prognozi Svjetske banke.\nPrevious Korona pojačala sivu ekonomiju, nelikvidnost…\nSljedeći 5 najboljih zelenih zgrada na svijetu u 2021. godini (foto, video)


projekti – APOS\nPosted on 15. februara 2015. 6. marta 2019.\nPOTROŠAČ – INVESTITOR NA TRŽIŠTU\nProjekat Asocijacije potrošača Srbije – APOS „Potrošači – investitori na tržištu“, podržala je Ambasada Sjedinjenih Američkih Država. Pored saveta za potrošače pre kupovine APOS želi da utiče i na otklanjanje eventualne nepoštene poslovne prakse.\nPosted on 15. februara 2015. 10. marta 2019.\nUNAPREĐENJE KVALITETA TURISTIČKIH USLUGA U VOJVODINI\nProjekat Asocijacije potrošača Srbije – APOS „Promocija dobre poslovne prakse i komunikacije u cilju unapređenja kvaliteta usluga u oblasti turizma u AP Vojvodini“, podržan je od strane Pokrajinskog sekretarijata za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova. U saradnji sa Fakultetom za sport i turizam (TIMS) iz Novog Sada koji su za stručnu edukaciju ciljnih grupa angažovali svoje… Pročitajte više >>>\nProjekat: „Proaktivni potrošači“, realizovali su udruženje Ravnopravni potrošač – Novi Sad i partner Udruženje građana za zaštitu potrošača „Košava“ Vršac, obe članice Asocijacije potrošača Srbije – APOS. Projekat je podržan od strane Pokrajinskog sekretarijata za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu.\nRATE ME GREEN\nProjekat „Rate me Green“ je realizovan od strane Asocijacije Potrošača Srbije – APOS i partnera „Kulturanova“ Novi Sad, a u saradnji sa švedskom organizacijom koja je imala iskustva sa problematikom koja je obrađivana i koja je prenosila značajno iskustvo. Finansiran je od strane Svetske organizacije potrošača Consumer International (CI) iz Zelenog Fonda.\nBEZBEDNO JE UKUSNIJE\nProjekat „Bezbedno je ukusnije“ finasirala je Delegacija EU u Srbiji a podržan je u okviru EU programa „Evropski instrument za demokratiju i ljudska prava“. Sprovođenje projekta podrazumevalo pokretanje dijaloga sa nadležnim organima u zemlji, udruženjima proizvođača, naukom i strukom, evropskim institucijama i drugim zainteresovanim stejkholderima\nProjekat Asocijacije potrošača Srbije – APOS „Odgovoran potrošač za održivu budućnost“ podržan je od Ambasada Kraljevine Norveške. Cilj projekta je doprinos ukupnom podizanju svesti o potrebi zaštite životne sredine, sa posebnim akcentom na značaj aktivne uloge potrošača kako na tržištu tako i kroz državne institucije. Projekat je realizovan tokom 2012. i 2013. godine\nProjekat “TESTS” realizovan u saradnji sa Stiftung Warentest-om organizacijom iz Nemačke i prestavljao je osnov za uporednu proveru kvaliteta proizvoda od strane organizacija potrošača u Srbiji. Projekat je finansirala Evropska unija.\nREGIONALNO SAVETOVALIŠTE POTROŠAČA ZA VOJVODINU\nProjekat Asocijacije potrošača Srbije – APOS je izabran na konkursu Ministarstva trgovine i usluga 2011. godine. Aktivnosti su započete otvaranjem Regionalnog savetovališta potrošača za Vojvodinu.\nBEEAMS – POVEĆANJE ENERGTESKE EFIKASNOSTI\nBeEAMS – Povećanje energteske efikasnosti u zemljama koje teže da postanu članice EU. Asocijacija potrošača Srbije APOS realizovala je ovaj projekat u saradnji sa četiri organizacije potrošača: iz Italije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Turske. Projekat je finansiran sredstvima Evropske unije\nPONTIS – SLOVAČKA KAO PRIMER\nProjekat o unapređenju praktične politike zaštite potrošača u Srbiji u svetlu pristupanja EU.


POČINJE TRKA - Mitar poskupeo, Njukasl odredio novu cenu! - Sportske.net\nPOČINJE TRKA - Mitar poskupeo, Njukasl odredio novu cenu!\nJasno, žele dodatno da zarade na osnovu Mitrovićeve blistave polusezone u dresu Fulama.\nZna se šta Mitar želi, ali će biti papren!Ko će prvi do plejmejkera "kanarinaca"?David Luiz navija za Njukasl!Njukasl na slatkim mukama zbog Mitra, interesovanje sve veće!"Svrake" preokretom do pobede nad Arsenalom\nSrpski reprezentativni napadač Aleksandar Mitrović ponovo će biti u centru pažnje tokom prelaznog roka, baš kao što je to bio slučaj i zimus, kada je u poslednjim satima uspeo da realizuje pozajmicu u Fulam, što se pokazalo kao fenomenalan potez.\nOvog proleća, popularni Mitar je već postigao 11 golova u dresu Fulama i u velikoj meri zahvaljujući njemu, tim sa ''Krejven Kotidža'' stigao je na prag plasmana u Premijer ligu.\nSezona se bliži kraju, sa njom i pozajmica, a britanski mediji u poslednja dva dana prenose najnoviju informaciju iz Njukasla, da je ovaj klub u odnosu na zimus podigao cenu za Mitrovića ispod koje ne želi da pregovara.\nPodsetimo, tokom zimske pijace pominjala se suma od 15 miliona funti koliko su u Njukaslu tražili, dva više od cene koju su 2015. platili Anderlehtu za njegov transfer, ali zbog Mitrovićeve male minutaže kod Rafe Beniteza nije bilo zainteresovanih da tu sumu i isplate.\nZato je pozajmica bila pravo rešenje, ali sada je za Mitrovića interesovanje znatno veće, pa će Njukasl tokom leta tražiti najmanje 20 miliona funti ili oko 23 miliona evra za eventualni transfer srpskog reprezentativca.\nProcene su da je Rafa Benitez i dalje neumoljv kada je Mitrović u pitanju, i da se njegov status u ekipi najverovatnije ne bi bitnije promenio u odnosu na prošlu jesen, u slučaju povratka srpskog napadača. Zato je Fulam prvi favorit da otkupi Mitrovićev ugovor i na duže staze zadrži Srbina, ali preduslov za to je plasman u Premijer ligu.\nU međuvremenu, za Mitrovića su interesovanje pokazali i Kristal Palas, Barnli, Vest Hem, ali pitanje je da li će i ostati u trci tokom leta, s obzirom na višu cenu u odnosu na zimus.


GDJE ĆE ŽIVJETI PORODICA OBAMA NAKON BIJELE KUĆE - Luxury Montenegro\nVeć nekoliko mjeseci su poznate priče o namjerama porodice Obama da u 2017.godini svoj novi dom pronađu u blizini dosadašnjeg. Nakon što napuste Bijelu kuću, za novu lokaciju izbor je sužen na djelove Vašingtona, tačnije Kaloramu.\nPo izvorima, porodica će se preseliti u kuću od 760 kvadratnih metara, sa osam spavaćih soba uz isti broj kupatila. Nekretnina se nalazi u Belmont ulici i dio je eksluzivnog naselja Kalorama. Vrijednost na tržištu procijenjena je na 6.35 miliona dolara. Novi komšiluk je sačinjen od niza objekata u vlasništvu ambasadora, industrijskih magnata, kao i bivših političara. Vlasnik kuće, Džo Lokhart, je takođe nekada bio aktivan u politici, gdje je obavljao više funkcija, kao sekretar za medije Bila Klintona i savjetnik Džona Kerija 2004.godine.\nSpekuliše se da su mnoge agencije pokušale da nađu idealno mjesto za porodicu Obama, ali po navodima, lični dogovor između Baraka Obame i Lokharta, koji su sarađivali u prošlosti, donio je prevagu za izbor kuće u Kalorami. Jedan od razloga za preseljenje u Kaloramu, koja je u neposrednoj blizini sadašnje lokacije gdje se nalazi Bela kuća, je prije svega odluka da najmlađa ćerka Saša završi školovanje započeto u Vašingtonu.\nKuća u mirnom kraju, okružena parkom, pruža idealne uslove za jednog bivšeg predsjednika sa porodicom. Parking prostor je predviđen za deset automobila, što će biti odlično imajući u vidu brojne članove tajne službe koji su zaduženi za sigurnost svakog visokog funkcionera.\nOblast Vašingtona gdje se kuća nalazi, Kalorama, bila je dom mnogih bivših predsjednika u prošlosti - Vudro Vilsona, Frenklina D. Ruzvelta, Vorena Hardinga i Herberta Huvera, dok je trenutno u neposrednoj blizini čak 28 ambasada. U blizini se nalaze i nekretnine u vlasništvu Džozefa Bajdena, kao i porodice Klinton.\nPročitajte slijedeći tekst: DŽESIKA ČESTEJN PRODAJE STAN


Oland: Luvr bi mogao da primi vrednosti iz Iraka, Sirije… – NovostiDana.rs\nOland: Luvr bi mogao da primi vrednosti iz Iraka, Sirije…\nPARIZ – Francuski predsednik Fransoa Oland rekao je danas da bi u Luvr mogle da se smeste ugrožene vrednosti iz Iraka, Sirije i drugih zemalja u kojima besni rat, a dragocena umetnička dela bi, kako je predložio, mogla da se čuvaju u bezbednom objektu za konzervaciju na severu Francuske, javljaju francuski mediji.\nTakav objekat bi, prema njegovim rečima, trebalo da bude otvoren 2019. godine u Livenu, 200 kilometara severno od Pariza, prenosi sajt Frans 24.\n„Glavna svrha objekta u Livenu bila bi da se u njemu čuva kolekcija iz muzeja Luvr“, rekao je Oland na svečanom otkrivanju ploče kojom je obeležena lokacija na kojoj će biti izgrađen objekat.\nMeđutim, kako je istakao, objekat za konzervaciju imaće „još jednu ulogu, nažalost povezanu sa događajima, dramama i tragedijama koje se događaju u svetu, tamo gde su umetnička dela u opasnosti jer su teroristi i varvari odlučili da ih unište… posebno u Siriji i Iraku“.\nFrancuski predsednik je dodao da će njegova zemlja to predložiti na konferenciji u Abu Dabiju u decembru, koja će biti posvećena ugroženoj baštini, a na kojoj će, kako se očekuje, učestvovati oko 40 zemalja.\nNa tom skupu će, kako je najavljeno, biti oformljen i fond s ciljem da se sakupi 100 miliona dolara kako bi se pomoglo u spasavanju ugroženih umetničkih dela.\nNa potrebu za izgradnjom objekta za konzervaciju u Livenu ukazano je u junu ove godine kada je Luvr, zbog poplave u Parizu, morao da iz predostrožnosti evakuiše umetnička dela iz podruma.


Milion dinara za izgradnju Islamskog groblja u Priboju\nKancelarija za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja, kojom rukovodi predsjednik SDA Sandžaka i ministar u Vladi Srbije, dr Sulejman Ugljanin, finansirala je izradu projektne dokumentacije za izgradnju Islamskog groblja “Pobrežje”, u vrijednosti od milion dinara. Ugovor o dodjeli sredstava za ovu namenu potpisali su predsjednik SDA Sandžaka i ministar u Vladi Srbije dr Sulejman Ugljanin i Lazar Rvović, predsjednik opštine Priboj. Hajro Bećirović, pomoćnik predsjednika opštine Priboj, izjavio je da građani Priboja sa radošću dočekuju ovu vijest, jer je islamsko groblje svakako nešto što je nedostajalo građanima ovog dijela Priboja. “Ujedno koristim priliku da se zahvalim Kancelariji za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja, a posebno ministru Ugljaninu, koji je zaista puno učinio za građane Priboja, a izgradnja islamskog groblja je samo još jedan dokaz njegove posvećenosti i želja da nam pomogne”, zaključuje Bećirović.\nU Priboju je bosanski jezik simbol opstanka Bošnjaka\nSDA Sandžaka, ogranak u Priboju je u subotu organizovala svečani prijem povodom usvajanja uredbe Vlade Republike Srbije o pravima Bošnjaka i upotrebi bosanskog jezika u školama kao maternjeg jezika Bošnjaka na cijeloj teritoriji Srbije. Prijemu su, pored funkcionera Stranke i njenih mnogobrojih članova, prisustvovali i profesori bosanskog jezika,nastavnici, vaspitači kao i direktori škola koji su od ključnog značaja za sprovođenje ovog procesa do kraja. Prisutnima se obratio predsjednik OO SDA Priboj Hajro Bećirović koji je istakao da je ovo velika pobeda koju je ostvario predsjednik SDA Sandžaka i ministar u Vladi Republike Srbije dr Sulejman Ugljanin. Ovo je istovremeno i poruka države Srbije da prihvata SDA Sandžaka kao jedan značajan činilac u sadašnjoj vlasti i naravno da ceni zalaganje SDA Sandžaka a posebno ministra u Vladi Republike Srbije dr Sulejmana Ugljanina na putu države Srbije ka Evropskoj uniji, zaključuje u svom obraćanju Bećirović. Prisutnima se takođe obratila i Vasvija Gusinac, generalni sekretar SDA Sandžaka i naglasila da je SDA Sandžaka pre tačno 23 godine zacrtala svoje programske ciljeve u ostvarivanju prava Bošnjaka, ulagala ogromne napore u svim izbornim kampanjama, institucijama sistema i međunarodnim forumima za ostvarivanje svih nacionalnih i manjinskih prava Bošnjaka, uključujući i pravo obrazovanja na maternjem jeziku.\nDelegacija predstavnika Bošnjaka Sandžaka koju je predvodio predsjednik SDA Sandžaka i Bošnjačkog nacionalnog vijeća dr. Sulejman Ugljanin, sastala se danas u Sarajevu sa bošnjačkim članom Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakirom Izetbegovićem.


Svima je jasno da je Azerbejdžan vratio svoje teritorije posle 30 godina ali Vučić ima drugačiju verziju ... | WebTribune\nHome SPEKTAR Svima je jasno da je Azerbejdžan vratio svoje teritorije posle 30 godina ali Vučić ima drugačiju verziju …\nPrašina se sleže nad spornim regionom Nagorno-Karabaha na Kavkazu.\nZa to vreme pojavljuju se lekcije koje su od presudne važnosti za budući izbor Srbije u geopolitičkom i vojnom partnerstvu, piše za Nju Jurop analitičar Jovan Kovačić.\nU tekstu se navodi da analitičari tvrde da je ruski predsednik Vladimir Putin želeo da jermenskom premijeru Nikolu Pašinijanu pokaže lekciju o “udvaranju” Zapadu, pa tako Rusija “nije uspela” da priskoči u pomoć Jermeniji, koja je, za razliku od Azerbejdžana, punopravni član Organizacije za ugovor o kolektivnoj bezbednosti (ODKB).\nBudući da Srbija ima zamrznuti sukob u svom dvorištu sa Prištinom, predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je u četvrtak da je sukob oko Nagorno-Karabaha savršen primer onoga što želi da izbegne.\nVučić je primetio kako se zamrznuti konflikt lako može odmrznuti i pustiti da eksplodira u istinski krvavi sukob i katastrofu, prenosi Nju Jurop.\nU tekstu se navodi da Beograd insistira na svom putu ka članstvu u EU i Partnerstvu za mir sa NATO-om, održavajući pritom dobre odnose sa Rusijom, koja je podržala Beograd u Savetu bezbednosti UN kad god se postavilo pitanje Kosova.\nIpak, kako piše Kovačić, tokom proteklih nekoliko meseci postignut je određeni napredak u razgovorima između Beograda i Prištine pod pokroviteljstvom SAD i EU.\n“Ono što se dogodilo u Nagorno-Karabahu oštro je upozorenje i Srbiji da se ne može osloniti na Moskvu. Trebalo bi ozbiljno da preispita svoju vojnu politiku “, citira Kovačić analitičara Bena Džuda.\nOn je, kao i mnogi analitičari, istakao da je svet, izuzev nekoliko izjava, pokazao vrlo malo sklonosti da interveniše.\n“Rat u Nagorno-Karabahu i sve njegove geopolitičke spletke i posledice retko se pominju u Briselu, Berlinu, Varšavi ili Londonu. Jednostavno se ne raspravlja o tome zašto Evropa nije planirala da spreči rat u svom susedstvu ili da učestvuje u njenoj rezoluciji “, primetio je Ben Džuda.\n“Očigledno je da se u svetu dešava novo deljenje karata i da se na kraju uvek mora računati na sopstvene snage“, rekao je Vučić, podseća Nju Jurop.


OO Crvenog krsta Tivat se prijavile tri ukrajinske porodice - Radio Tivat\nPrema podacima sa kojima raspolažu u Crvenom krstu Crne Gore, a na osnovu prijava ukrajinskih građana, opštinskim organizacijama Crvenog krsta do sada su se prijavila 79 lica za različite vrste pomoći uglavnom u primorskim opštinama. Izbjeglice iz Ukrajine se najviše obraćaju za humanitarnu pomoć, pomoć u upućivanju za registraciju u gradovima u kojima su smješteni i podršku u ostvarivanju zdravstvene zaštite, rekla je za naš program Nevena Božović iz tivatske opštinske organizacije:\n„Crvenom krstu Tivat su se do sada prijavile tri ukrajinske porodice. Imali smo inicijativu od strane ruskih i ukrajinskih državaljana koji rade u firmama i okviru Porto Montenegra o tome što treba da rade njihovi državljani kad dođu na teritoriju naše opštine. Bez obzira na vrijeme zadržavanja u našoj zemlji prije svega savjetujemo da se prijave kako bi mogli ostvariti pravo iz oblasti socijalne, zdravstvene i dječije zaštite, a ako žele da se prijave za azil ili privremeni boravak treba da se obrate inspektorima za strance u gradu u kojem se nalaze.“\nCrveni krst Crne Gore je 1. marta počeo aktivnosti prikupljanja sredstava za pomoć ugroženom stanovništvu Ukrajine, koje podrazumijevaju donaciju putem namjenskog žiro-računa kod Hipotekarne banke 520-5188-31, kao i putem SMS koda 15888 kod sva tri mobilna operatera . Iz Crvenog krsta CG su zadovoljni odazivom građana, privrednih subjekata, banki i organizovanih grupa koji su uputili pomoć. Do 4. marta je putem žiro računa prikupljeno blizu 50.000 eura, dok će iznos prikupljen SMS porukama biti saopšten tek početkom mjeseca imajući u vidu poseban sistem naplate mobilnih operatera.\n„OO Crvenog krsta Tivat pruža psiho socijalnu pomoć, ukoliko se ustanovi da su u stanju socijalne potrebe i humanitarnu pomoć u hrani, higijeni i higijeni za bebe, kao i savjetodavnu pomoć u smislu upućivanja na nadležne organe i načine ostvarivanja prava u našoj zemlji . A preko Međunarodnog komiteta Crvenog krsta, koji je u Ukrajini na terenu, radimo na pružanju pomoći u uspostavljanju porodičnih veza u sklopu Službe traženja“ , objasnila je Nevena Božović.\nMeđunarodna federacija Crvenog krsta i Crvenog polumjeseca je objavila apel za pomoć ugroženom stanovništvu Ukrajine u kojem je naveden procijenjen iznos za podršku od 100 miliona švajcarskih franaka.


Adaptacija pisanog autorskog dela | Mascom prodavnica - CD, LP, VINYL, DVD\nČini nam se da se nekako samo po sebi podrazumeva da mnoge naše omiljene predstave, filmovi i serije zapravo počivaju na pisanim autorskim delima. Takođe, nije retkost ni da veliki muzički hitovi nastanu na tekstovima koji prvobitno nisu bili namenjeni za komponovanje, već su pisani kao poezija...\nJasno je da postoje književni rodovi i vrste koji su, već po svojoj definiciji, namenjeni scenskom izvođenju. Dramski tekstovi (u koje spadaju komedija, tragedija i drama u užem smislu) pisani su upravo tako da se sa lakoćom transponuju u pozorišne predstave. U pogledu regulisanja autorskih prava autora teksta, najjednostavniji su slučajevi kada se takvo (za scenu pisano) delo izvodi na sceni bez (značajnih) izmena. U tom slučaju, praktično je potrebno ugovorno regulisati osnovne stavke nezaobilazne prilikom svakog ugovaranja ustupanja prava: period ustupanja prava, teritoriju i naknadu...\nMeđutim, postoje i, iz aspekta autorskog prava, komplikovaniji slučajevi. Jedan takav je kada se, na primer, delo koje je pisano za scenu (komedija, drama, tragedija) radi izvođenja na pozorišnim daskama (ili ekranizacije) značajno menja (npr. skraćuje, proširuje, dopunjava, prilagođava specifičnom trenutku ili podneblju...). Pored toga, na sceni se, kao predstave, izvode i pisana autorska dela koja nisu (nužno) namenjena scenskom izvođenju (romani, pripovetke, kratke priče, pa i pesme). U tom slučaju, neophodno je da se takva dela značajno prilagode (adaptiraju) za pozorišno izvođenje ili čak da se po njima raspiše novi tekst. U tom slučaju, originalno pisano delo može da služi kao potka ili smo kao inspiracija za novo autorsko delo. Sa sličnom situacijom se susrećemo i u slučaju filmskih i drugih igranih ostvarenja i ekranizacija pisanih dela.\nUkoliko autor izvornog pisanog dela nije spreman da svoje delo ustupi na slobodno raspolaganje i adaptaciju, onda je veoma bitno da se do detalja ugovori svaka pojedinačna izmena. Neretko se dešava da autori izvornog dela zahtevaju da budu upućeni u sve konkretne izmene koje se dešavaju tokom rada na tekstu, te da daju konačno odobrenje za finalni adaptirani tekst. Pored toga, nekada se dešava da novonastala dela (predstave, filmovi, serije) čak ne nose ni isti naziv kao originalno delo. Pitanje naslova je još jedna stavka koja treba da se reguliše prilikom ustupanja prava. Ako se svi ovi detalji ne regulišu jasno i eksplicitno, može se desiti da dođe do sukoba „autorskih viđenja“ autora izvornog i autora adaptiranog dela. Dakle, kada je u pitanju (pozorišna ili filmska) adaptacija pisanog autorskog dela, pored regulisanja imovinskog aspekta, veoma je važno uzeti u obzir i poštovati aspekt moralnih autorskih prava. U suprotnom, moguće je da iz ovakvih poduhvata proisteknu iscrpljujući i dugotrajni (često i sudski) sporovi...


Razvoj filantropije - USPEŠNO ZAVRŠENA AKCIJA KUPOVINE KUĆE ZA PORODICU DRLJAČA\nUSPEŠNO ZAVRŠENA AKCIJA KUPOVINE KUĆE ZA PORODICU DRLJAČA\nOd potrebnih 15,000 EUR sakupljeno je 566 EUR više.\nZa samo 24 sata sakupili smo preko 2,000 evra, koliko nam je nedostajalo za kupovinu kuće za samohranu mamu Radmilu i njeno 4 dece. Cilj je prekoračen za 566 evra, koje ćemo upotrebiti za kupovinu kućnih aparata za porodicu. Hvala na brzoj reakciji i velikodušnosti!\nDo 1995. je sa sinom živela u Krajini i tokom Oluje je izbegla u Srbiju. Selila se mnogo puta, da bi 1999. upoznala drugog muža sa kojim je dobila troje dece. Od 2002. godine je žrtva porodičnog nasilja. Godine 2014. je napustila muža koji je dobio zabranu prilaska i osuđen na tri godine uslovno zbog nasilja u porodici. Radmila sa četvoro dece živi kao podstanar u Vranju. Radmila ima oštećenje vida (usled povreda nastalih nasiljem, dioptrija na oba oka je -15) što umnogome ograničava spektar poslova koje može da radi. Ona je nezaposlena, kao i njen najstariji sin, dok troje dece i dalje idu u školu.\nOva petočlana porodica živi od socijalne pomoći koja mesečno iznosi 26.000 dinara (215 evra). Od toga Radmila redovno plaća najam kuće u kojoj žive (100 evra) i račune za komunalne usluge (80 evra). Ona i njen najstariji sin rade sezonske poslove, čišćenje, fizicke poslove I sl, i od tog prihoda se trude da obezbede uslove za redovno školovanje troje mlađe dece.\nCilj predloženog projekta bila je kupovina stambenog prostora za porodicu Drljača. Porodica je pronašla kuću koja bi bila adekvatna za život, čime bi bili obezbeđeni dostojanstveni uslovi za život i novi početak za porodicu. Cena kuće je 15,000 evra. Fondacija Ana i Vlade Divac od 2010. ima dve donatorske kutije na Aerodromu "Nikola Tesla".\nPrikupljena sredstva od putnika koji ostavljaju svoje dobrovoljne priloge na aerodromu koriste se za stambeno zbrinjavanje izbeglih i interno raseljenih lica. Fondacija je na ovaj način sakupila 9,000 evra.\nGrupa donatora iz Holandije najavila je učešće u projektu u iznosu od 2,000 evra, mnogi donatori 4,566 evra.


HRVATSKI TENISERI prihvatili NOLETOV POZIV: Igraće potpuno besplatno | Happy BSC portal\nHrvatski teniseri Marin Čilić i Borna Ćorić učestvovaće na turniru "Adria Tour" u Zadru koji organizuje najbolji igrač sveta Novak Đoković, saopšteno je danas.\n"Hvala Marinu i Borni što su se odazvali pozivu da učestvuju na 'Adria Tour' i što su potpuno besplatno i bez bilo kakvih drugih uslova pristali da budu deo jednog ovakvog događaja", rekao je Đoković.\nĐoković i Čilić do sada su odigrali 19 mečeva na ATP turu i Dejvis kupu, a skor je ubedljivo na strani srpskog tenisera - 17:2.\n"Marin je jedan od najboljih tenisera u istoriji kada je reč o igračima sa ovih prostora, osvojio je grend slem, toliko godina je u samom vrhu, i izuzetno je kvalitetan igrač. Pamtim mnoge naše duele, ali još više prijateljstvo koje održavamo", rekao je Đoković.\n"Borna ima potencijal da bude među najboljih pet na svetu i ja verujem da može tako nešto i da ostvari. Ćorić je veoma posvećen sportu, trudi se, veliki je profesionalac, odlikuje ga izuzetna mentalna snaga, što je često presudan faktor na terenu", kazao je Đoković.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Istražuju 35 sajber napada Sjeverne Koreje\n13. 08. 2019. 13:26 >> 13:48 0\nIZ UN SAOPŠTILI\nIstražuju 35 sajber napada Sjeverne Koreje\nEksperti UN su saopštili da istražuju 35 slučajeva u 17 zemalja vezanih za sajber napade kojima je Sjeverna Koreja nelegalno pribavljala sredstva za nuklearni program.\nKako se navodi u izvještaju UN u koji je uvid imala agencija Asošijejted pres, eksperti UN su pozvali i na uvođenje kazni za brodove koji su kršili sankcije protiv Pjongjanga, snabdijevajući Sjevernu Koreju naftom i benzinom.\nKako se navodi u izvještaju, najveći broj sajber napada bio je uperen protiv susjedne Južne Koreje - 10, nakon čega slijedi Indija sa tri i Bangladeš i Čile sa po dva napada.\nOstale zemlje koje je Sjeverna Koreja napala po jedan put kako bi se ilegalno domogla sredstava su Kostarika, Gambija, Gvatemala, Kuvajt, Liberija, Malezija, Malta, Nigerija, Poljska, Slovenija, Južnoafrička Republika, Tunis i Vijetnam, navodi se u izvještaju UN.\nSjeverna Koreja je zaradila oko dvije milijarde američkih dolara za svoje programe razvoja "oružja za masovno uništenje, kradući od finansijskih institucija i razmjenjujući kriptovalute rasprostanjenim i sve naprednijim sajber napadima", navodi se u povjerljivom izvještaju UN u koji je Rojters nedavno imao uvid, a koji citira i AP.


MLADI SDS-a DOBOJ: Smrt Spomenka Gostića ne smije biti uzaludna – Glas Regije\nMLADI SDS-a DOBOJ: Smrt Spomenka Gostića ne smije biti uzaludna\nMAGLAJ – Aktivisti Mladih Srpske demokratske stranke /SDS/Doboj izašli su danas na grob najmlađeg pripadnika Vojske Republike Srpske Spomenka Gostića, sahranjenog na mjesnom groblju Gornji Ulišnjak u Federaciji BiH, gdje su poručili da njegova žrtva ne smije biti zaboravljena i uzaludna.\nZamjenik predsjednika dobojskog SDS-a Danijel Jošić rekao je novinarima da je posjeta organizovana povodom obilježavanja 9. januara – Dana Republike, ali i radi podsjećanja na Spomenkovu žrtvu tokom stvaranja Srpske.\n– Vlast u Republici Srpskoj ne treba da praktikuje lažni patriotizam, nego da vodi brigu o porodicama i djeci poginulih boraca, njihovom zaposlenju i egzistenciji – naveo je Jošić.\nOn je istakao da od patriotizma, bez konkretnih djela, niko nema koristi.\nPetnaestogodišnji Spomenko Gostić, kao pripadnik Vojske Republike Srpske, poginuo je od granate 20. marta 1993. godine, nedaleko od svog sela Jovići na planini Ozren. Tada je, osim njega, život izgubilo još pet srpskih vojnika.\nDan Republike Srpske, Doboj\n« PETROVO: Na rođendan Srpske odata počast njenim herojima\nSIMIĆ: Srpska je svetinja koju treba čuvati »\n22. Januara 2019., 22:35


June 2012 - Page 2 of 7 - Aviokarta.net\nSvi letovi Austrian Airlines-a prelaze na Tyrolean Airways\nAustrian Airlines prebacuje sve svoje letove na svoju podružnicu Tyrolean Airways od 1. jula 2012. Austrijski nacionalni avioprevoznik je juče izdao saopštenje u kome se navodi da će svi letovi ove aviokompanije od 1. jula formalno biti letovi Tyrolean-a.\nOva mera je najavljena još početkom maja kada je pod pritiskom Lufthanse koja je vlasnik Austrian Airlines-a\nAviogenex i Sky Airlines raskinuli ugovor o najmu\nSrpska čarter aviokompanija Aviogenex je juče obavila poslednji čarter let ove sezone pošto je ugovor o najmu dva aviona sa turskim prevoznikom Sky Airlines raskinut pre nekoliko dana. Jučerašnji let Beograd-Antalija-Beograd bio je poslednji let sa Aviogeneksovim oznakama AGX.\nTurski Sky Airlines će nastaviti da leti na ovoj liniji za potrebe domaćih turoperatora kako je i\nLOT prebacuje sve letove sa aerodroma Newark na JFK\nLOT je najavio brojne promene u Njujorku. Iz ove kompanije obavestili su putnike da će njihova kompanija promeniti terminal na aerodromu JFK. Od 1. septembra će umesto terminala 4 koristiti terminal 1. Takođe letovi LOT-a do aerodroma Newark (Njuark) će biti prebačeni na aerodrom JFK od 29. oktobra 2012.\nOve promene omogućiće LOT-u da poveća broj\nKolaps Jatovog reda letenja. Čeka se reakcija Direktorata\nOsim što je prošle nedelje otkazao nekoliko stotina svojih letova u redovnom saobraćaju, Jat Airways je izvršio pravu pometnju u redu letenja sa letovima koji nisu otkazani. Ova kompanija je u pokušaju da maksimalno iskoristi smanjenu flotu u sezoni čarter letova, dodatno ispomerala brojne redovne letove.\nJat Airways je na svim preostalim letovima izvršio promene polazaka.\nWizz Air pokrenuo novi sajt\nWizz Air je tokom prethodnog vikenda radio na prelasku na novi kompanijski sajt. Posetioci i putnici su bili obavešteni o obustavama rada pojedinih funkcija na sajtu sve do nedelje 24. juna u 17 časova.\nTog dana je Wizz Air u potpunosti promenio sajt po kome je bio prepoznatljiv godinama. Na prvi pogled sajt deluje moderno, pregledno\nAerodrom u Banja Luci pred gubitkom licence za rad\nKako pišu bh mediji aerodrom u Banja Luci je uspeo da dobije produženje roka za otklanjanje nedostataka kako bi izbegao gubitak međunarodne licence.\nSve ranije evidentirane nedostatke trebalo je da otklone do 20. juna, ali je taj rok prošao bez ijednog rešenog problema. Osnovni razlog je nedostatak novca pošto aerodrom posluje sa gubicima jer nema letova.\nSkuplje parkiranje na parkingu `kod carine`\nParkiralište P3 na aerodromu "Nikola Tesla" poznato pod nezvaničnim imenom "parking kod carine" podigao je cenu parkiranja od 1. juna 2012. Cena celodnevnog parkiranja poskupela je sa 150 na 400 dinara.\nNa samom parkiralištu su nam rekli da je stara cena bila veoma niska i da ona nije menjana od 2005. kada je parking nastao kao\nProglašeni najbolji aerodromi u Evropi\nEvropski aerodromski savet (Airports Council International – ACI) je proglasio najbolje aerodrome Evrope na upravo završenoj godišnjoj skupštini, koju su pratili i veliki kongres i izložba.\nTreći put zaredom amsterdamski aerodrom Schiphol (Shiphol) je proglašen za najbolji evropski aerodrom u kategoriji najvećih aerodroma na kojima je godišnji promet putnika više od 25 miliona. U obrazloženju nagrade\nIberia pokrenula nagradni program za decu\nIberia je pokrenula poseban nagradni frequent flyer program za svoje putnike starosto od 2 do 11 godina.\nIberia Plus Kids je dečja verzija Iberia Plus programa i omogućava klincima da ravnopravno sa odraslima uživaju u svim pogodnostima koje Iberia nudi.\nZa decu je pripremljena specijalna kartica kojom dokazuju svoje članstvo u programu.\nNa letovima Iberije ili drugih partnerskih\nAir France planira smanjenje broja zaposlenih za 10%\nFrancuski avioprevoznik Air France namerava da ukine preko 5.000 radnih mesta do decembra 2013. godine, saopšteno je juče u toj kompaniji. Iako je u saopštenju istaknuto da u tom periodu neće otpuštati zaposlene, ono je ipak izazvalo ogromnu pažnju javnosti, najviše zbog činjenice da grupa Air France-KLM beleži velike gubitke.\nGrupa je zabeležila gubitak od 368


Vesti online / Vesti / Svet / Sirija "prodaje" ruske avione i rakete\nRusko naoružanje i vojna tehnika su se tokom operacije u Siriji pokazali i po kvalitetu i po pouzdanosti, saopštio je šef delegacije "Rosoboroneksporta" Valerij Varlamov, prenosi televizija "Zvezda".\nPosle uspešnih akcija u Siriji, porasla potražna za ruskom vojnom tehnikom\n- Prirodno, to nije moglo neprimetno proći kod stranih kupaca, i povećala se potražnja kod "Rosoboroneksporta" za modelima koji se koriste tokom "sirijske" operacije - rekao je Varlamov.\nOn je dodao da su u Siriji korišćeni najnovije i provereno naoružanje i vojna tehnika.\nPrema rečima Varlamova, interesovanje kupaca izaziva višenamenski lovci i helikopteri, lovci-bombarderi i dronovi.\nOsim toga, poraslo je interesovanje za integrisanim sistemima "Klub N" i "Klub S" i raznim robotizovanim kompleksima, uključujući "Uran".