Ljubav je (s)lijepa: Sedam faza kroz koje svi prolaze kada su zaljubljeni - MontenegroClick\nLjubav je (s)lijepa: Sedam faza kroz koje svi prolaze kada su zaljubljeni\nU sledećoj fazi ćete neprestano razmišljati o ljubavi i osobi koja vam se dopada. Vrtećete iznova razgovore u svojoj glavi, prisjećajući se šta je tačno on/a rekao/la prethodne vječeri i često ćete se zbog toga smešiti.\nZapravo, u ovoj fazi stičete realnu (ili barem dosta realnu) sliku o tome kakva je ta osoba zaista. Mada, te mane koje primjećujete i dalje smatrate nekako šarmantnim.\nVaša želja je tolika da čak i najmanji ljubazan gest čini da na tren pomislite da vam je ljubav uzvraćena, a najmanji “pogrešan korak” vas baca u očaj.\nU nekom trenutku ćete vjerovatno početi da osjećate ono što naučnici opisuju kao hipomaniju – energiju zbog koje osjećate da vam je potrebno veoma malo hrane i sna.\nU ovoj fazi zaljubljenosti motivisani ste i odlučni da osvojite osobu koja vam se dopada. Iracionalna ljubomora takođe može da se javi kao “upozorenje” drugima da se klone vašeg partnera.\nU nekom trenutku, zbog intenzivnih osećanja vrlo je moguće da se osetite bespomoćno. Prvo ćete možda biti razočarani, a kako “opsednutost” osobom koja vam se dopada počnje da se smanjuje, pitaćete se zašto ste se ponašali tako iracionalno.\nMoguće je da i dalje želite vezu, ali se predajete u smislu “šta bude, biće” jer vam napokon razmišljate malo razumnije.


Tanjug 23. septembra 2021. 15:49\nKRNJEŠEVCI – Italija je prošle godine bila drugi po značaju trgovinski partner Srbije i druga zemlja po izvozu srpske privrede, a u prvih sedam meseci ove godine je robna razmena porasla za znacajnih 27 procenata i uveravam vas da će u narednom periodu odnosi Italije i Srbije nastaviti da napreduju u svim oblastima, izjavila je danas u Krnješevcima ministarka trgovine, turizma I telekominikacija Tatjana Matić.\nOna je na otvaranju nove punionice industrijskih gasova italijancke komapnije Istrabenz plini navela da saradnju dve zemlje karakteriše veliki obim robne razmene koji su u poslednjih 10 godina kretao između 3,3 i 4,3 milijarde evra godišnje i zavidan obim saradnje u oblasti bankarskih usluga, što je ključno za ulaganje italijanske privred u Srbiji.\n„Italija zauzima deveto mesto među investitorima u Srbiji“, navela je ministarka Matić i istakla da tim predsednika Aleksandra Vučića ulaže ogromne napore da omogući uslove za rad investitorima, uprkos uslovima pandemijske krize.\nPodsetila je da se i tada pokazalo prijateljstvo dvju zrmalja u tome što je Srbija slala pomoć Italiji, a italijanski privrednici su nastavili da investiraju u Srbiji.\nAmbasadro Italije u Beogardu Karlo Lo Kašo izjaviop je da Srbija mnogo polaže na održivost i nove tehnologije I da Italija ima odlična iskustva sa predstavnicima srpskih vlasti na polju privredne saradnje.\n“Moramo da posmatramo ovu državu u novom svetlu da bismo mogli da ostanemo ovde, jačamo i ostanemo konkurentni.\nPreduzeća sa italijanskim kapitakon ima preko 16.000, zapošljavaju preko 50.000 ljudi i generišu preko 5,5 procenata\nBDP-a Srbije. Poslovanje ovde narednih godina treba da ojačamo I želeli bismo da ovde dovedemo nove firme I poslovne grupacije”, rekao je ambašador Lo Kašo.\nIstrabenz plini sa sedištem u Sloveniji deo je italijanske\nSAID grupe, drugog po veličini proizvođača tehničkih i medicinskih gasova u Evropi i svetu.\nU punionicu u Krnješevcima uložila je 14 miliona evra, a kapacitet novog pogona je 300 tona različitih gasova mesečno.\nTokom otvaranja održana je I svečana sednica Konfindfustrije, udruženja italijanskih privrednika u Srbiji.\nPredsednik udruženja Patricio Dei Tos rekao je da je ovaj događaj poruka „političkom svetu u Srbiji” da privrednici iz Italije žele da ostanu da posluju u našoj zemlji.\n“U Srbiji vode računa o ekonomiji. Oni se ne bave stvarima koje su sporedne, nego privredom i konkretnim stvarima. Jutros sam zahvalio predsedniku Vučiću na ovim investicijama. Prošle godine kada je bilo najviše problema zbog pandemije, Srbija je poslala nekoliko aviona da pokaže svoje bratstvo i to koliko joj je važno da nastavi da sarađuju sa Italijom“, ocenio je Dei Tos.\nOn je naročito istakao dobru saradnju sa srpskim vlastima I zahvalio na brzoj i pravoremenoj pomoći privrednicima tokom prošlogodišnje kovid krize.\n“Srpska Vlada je uvek bila ozbilja i poštovala je sve obaveze. Mi treba da budemo isti takvi, pa ćemo zajedno da napredujemo”, ocenio je predsednik Konfindustrije.\nDodao je da je kriza pokazala da evropska privreda treba da skrene fokus sa Kine na Balkan.\n“Balkan postaje središte evropske ekonomije i privrede, jer ima odličnu radnu snagu i mnogo sirovina. Postaje staregijska tačka za celu Evropu. Neka mi bude oprošteno, ali mi je drago da Kinezi budu što dalje i živeo Balkan”, rekao je Dei Tos.\nPredsednik SIAD grupacije Roberto Sestini istakao je da se trokom pandemije pokazalao koliko je proizvodnja tehničkih i medicinskih gasova važni za ljude, jer je kiseonik tada bio vredniji od zlata.\nOn je zahvalio srpskoj kompaniji Delta inženjering što je u kratkom roku projektovala i izgradila postrojenje u Krnješevcima.\nNa kraju svečanosti predsednik Konfindustrije Patricio Dei Tos uručio je ministarki Matić priznanje za kontinuitet negovanja poslovnih i trgovinskih odnosa Srbije i Italije.\n'Bifrost' jedan je od pobednika regionalnog…\nOvo je zvanično najplaćeniji posao u Srbiji: Primaju se i po…\nNorvidžan Er izašao iz krize, prihodi porasli 68%\nSrbiju posetili predstavnici medija Južnoafričke republike\nSvetska banka odobrila 360 mln $ za ekonomski oporavak Egipt


Banjaluka: Drugi Međunarodni teatar fest osoba sa invaliditetom | MTELBA\nIzvođenjem predstave "Stvarno nestvarno" u Banjaluci je večeras otvoren Drugi Međunarodni teatar fest osoba sa invaliditetom, koji se održava s ciljem podizanja svijesti o ovim licima i njihovom bavljenju umjetnošću i umjetničkim formama\nPredstavu "Stvarno nestvarno" izveli su članovi Dis pozorišta mladih i udruženja gluvih i nagluvih regije Banjaluka, nakon čega je odigran pozorišni komad "Različitost za poštovanje" Udruženja osoba sa cerebralnom i dječijom paralizom "Volja za životom" iz Velike Plane.\nPredsjednik Udruženja omladine sa invaliditetom "Infopart" Banjaluka Vera Bošković rekla je Srni da ovaj festival organizuju da bi pokazali publici kako se osobe s invaliditetom iskazuju kao kreatori kulture i umjetnosti.\n"Predstave koje prikazujemo su i inkluzivne, baš onakve kakva želimo da bude zajednica u kojoj živimo", rekla je Boškovićeva.\nOna je dodala da je festival finansijski podržalo i Ministarstvo civilnih poslova BiH, ali da on opstaje, prije svega, zahvaljujući entuzijazmu organizatora i učesnika.\n"Cilj je da ovaj festival tradicionalno održavamo svake druge godine", navela je Boškovićeva.\nPredsjednik Udruženja osoba sa cerebralnom i dječijom paralizom "Volja za životom" iz Velike Plane Radovan Radulović rekao je da je večeras izvedena predstava edukativna, te da pokazuje diskriminaciju osoba sa invaliditetom.\n"Ovom predstavom, koju smo igrali u cijeloj Srbiji, podižemo svijest javnosti da smo ravnopravni članovi društva", naveo je Radulović.\nSvetlana Janković Beljanski iz Društva za cerebralnu paralizu Valjevo, čija će pozorišna grupa drugog festivalskog dana, odnosno sutra, izvesti komad "Tražim pomilovanje", rekla je Srni da svake godine prave nove predstave.\n"Publika na njih reaguje pozitivno, a pomenutu predstavu izvodimo u saradnji sa Udruženjem dramskih, audio, video i muzičkih stvaralaca `Milovan Glišić` iz Valjeva", rekla je Beljanski.\nDrugog festivalskog dana biće odigrana i predstava "Administracija, lijepa naša" u saradnji stend-ap komičara Antikulturnog teatra "Alija Sirotanović" iz Banjaluke i Jasmina DŽemidžića iz Sarajeva.\nUlaz na sve predstave je besplatan, a festival se održava u sali Gradskog pozorišta "Jazavac" u dvorani "Obilićevo".


Uncategorized – Razvojni centar općine Kakanj\nUN WOMEN: Poziv za projektne prijedloge za organizacije civilnog društva\nUN Women je objavio poziv za projekte za organizacije civilnog društva u BiH s ciljem unapređenja kvalitete odgovora koji se pruža preživjelima nasilja u porodici i nasilja nad ženama, i s ciljem adresiranja posljedica krize izazvane pandemijom #COVID19. Sredstva će se dodijeliti za najmanje tri organizacije, u skladu sa ciljevima postavljenim u pozivu. Poziv je otvoren\nJavni poziv za dostavu projektnih prijedloga za korištenje sredstava Challenge fonda produžen do 15. aprila\nUvažavajući vanredne okolnosti izazvane pandemijom virusa COVID-19, kao i veći broj zahtjeva privrednih subjekata, obavještavamo potencijalne aplikante da je rok za prijavu na 5. javni poziv za dodjelu grant sredstava iz Challenge fonda, produžen do 15. aprila 2020. godine do 16:00 sati. Ovim putem pozivamo sve potencijalne aplikante da svoje aplikacije podnesu isključivo u elektronskoj\n“KAKANJSKI GRUMEN” predstavlja projekat podrške i očuvanju kakanjske privrede, u sklopu čega planiramo dodijeliti priznanja “KAKANJSKI GRUMEN” svim profesionalno-poslovnim subjektima u Kaknju koji su dali svoj doprinos razvoju Kaknja. Projekat “KAKANJSKI GRUMEN” predstavlja priznanje koje simbolično prikazuje stiliziranu konturu grumena uglja sa obodima zlata, što simbolizira značaj prirodnog resursa Kaknja koji pokreće privredu Bosne i


BiH: Nakon potpisivanja SSP atraktivniji ekonomski prostor\nPotpisivanjem sporazuma o Stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom unijom BiH je preuzela niz obaveza koje u narednom periodu mora da ispuni. Preuzete obaveze uglavnom se odnose na ekonomska pitanja. Direktor Ekonomskog instituta u Sarajevu dr. Anto Domazet smatra da je suština Sporazuma u liberalizaciji trgovine i smanjivanju carinskih tarifa na sve proizvode koje dolaze iz Evrope:\n«Treba očekivati i pozivne efekte po nivo cijena u Bosni i Hercegovini, jer će cijene mnogih proizvoda biti oslobođene carina i time biti otvoren prostor za njihovo snižavanje. Recimo, automobili i drugi industrijski proizvodi.»\nLiberalizacija trgovine Bosni i Hercegovini ima i drugu stranu medalje. Domaći prozivođači biće u velikoj konkurentskoj igri sa jakim proizvođačima iz Evrope, što će, prema mišljenju stručnjaka, u početku dovesti do negativnog poslovanja određenih bosanskohercegovačkih firmi. Ipak, građanima put u Evropu donosi druge pogodnosti, kaže gospodin Domazet:\n«Treba istaći da će Bosna i Hercegovina u ovom statusu.... kada ima potpisan Sporazum.... biti mnogo atraktivnija za strane direktne investicije... Podići će kreditni rejting i to će biti mnogo atraktivnije područje za privlačenje kapitala, privlačenje znanja i drugih važnih elemenata za razvoj bosanskohercegovačke privrede.»\nNakon potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Bosna i Hercegovina mora da ostvari određene reforme kako bi se izborila za status kandidata Evropske unije. Iako stručnjaci navode da BiH već sada ima veći ekonomski nivo razvijenosti od zemalja koje su se posljednje pridružile Evropi, najveći problem je i dalje institucionalne prirode. Za ulazak u Evropsku uniju, prema mišljenju direktora Ekonomskog instituta, neophodna je promjena sadašnjeg ustava.\nBiH nakon potpisivanja SSP


BRISEL, 25. septembra (Tanjug) – Medjunarodna krizna grupa (MKG) izrazila je u svom novom izveštaju, objavljenom danas u Briselu, nezadovoljstvo razvojem situacije na Kosovu, te zatražila od Evropske unije da uslovi dalje evropske integracije Srbije njenim popuštanjem oko slanja misije Euleks, te prihvatanjem nezavisnosti Kosova.\nOva proalbanska lobistička organizacija ističe svoju zabrinutost zbog toga što «nestaje» politička volja u EU nastala pred donošenje odluka u februaru o slanju misije Euleks. “Za EU je sada najhitnije da Euleks budu u potpunosti operativan pre kraja godine, te da iskoristi svoj uticaj na vladu u Beogradu, koja želi članstvo (u EU), da otpočne s pragmatičnim dogovorima o novom statusu Kosova», ističe se u izveštaju. «Od jula Srbija ima novu vladu s prioritetima koji se u sukobu», ističe MKG, naglašavajući da Vlada Srbije želi brze evropske integracije ali da nije spremna da izgubi Kosovo.\n«Te kontradikcije nisu održive. Beograd i Brisel moraju da se pozabave pitanjem Kosova što pre ako su ozbiljni po pitanju šansi Srbije za članstvo u EU», dodaje se u izveštaju pod nazivom «Osetljiva tranzicija Kosova». «Tokom tih pregovora, EU bi trebalo da strateški iskoristi proces pristupanja Srbije da bi obezbedila rasporedjivanje svojih misija širom Kosova te da bi pripremila Srbiju da se uskladi, ako ne i formalno prizna, novi status svoje bivše teritorije», smatraju analitičari briselskog instituta. Oni preporučuju EU da razmesti Euleks do 1. decembra, da pruži podršku primeni Ahtisarijevog plana, te da postavi Kosovo «visoko na agendi tokom razgovora o daljim koracima Srbije nakon potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP)».\nOd Unmika se traži da broj funkcionera smanji na ispod 100 do početka 2009. godine, te da Srbiji ponudi samo one kompromise koji daju doprinos funkcionisanju Euleksa. MKG od Beograda traži da se sastane s “Medjunarodnim civilnim predstavnikom” Piterom Fejtom, Euleksom i ostalim predstavnicima EU radi dogovora o punoj operativnosti ove dve misije. Takodje, smatraju oni, Beograd treba da obezbedi da kosovski Srbi prihvate ove misije, te da prihvate odredbe o decentralizaciji na osnovu Ahtisarijevog plana.


U Njemačkoj raste broj nezaposlenih – Haber.ba\nPrema podacima Saveznog zavoda za statistiku (Destatis), koji signaliziraju da tržište rada, počinju da se osjeća posljedice usporavanja rasta najveće evropske ekonomije, piše “Tanjug”.\nStopa nezaposlenosti je, prema desezoniranim podacima, porasla na 5,0 procenata, prenosi “Reuters”.\nEkonomisti su u anketi “Reuters” predviđali pad broja nezaposlenih za 8.000 osoba.\n“Na tržištu rada možemo da vidimo prve efekte preljevanja nedavnog nešto slabijeg ekonomskog rasta. Potražnja kompanija za novim radnicima naglo slabi, ali je i dalje na visokom nivou“, naveo je Šile.\nTeme:izdvojeno, nezaposlenost, Njemačka, tržište rada


Izmene Zakona o kulturi u Skupštini do kraja godine\nNa sednici Odbora za kulturu i informisanje Skupštine Srbije, na predlog ministra Ivana Tasovca, prisutni su minutom ćutanja odali poštu velikom glumcu Bori Todoroviću, koji je preminuo danas u Beogradu u 84. godini.\nGlavna tema sednice bile su aktivnosti Ministarstva kulture i informisanja na pripremi zakonskih akata, a usvojen je i predlog o javnom slušanju o autorskim i srodnim pravima, koje će biti održano 14. jula.\nDržavni sekretar Igor Jovičić obavestio je članove Odbora da će Ministarstvo obezbediti da se svi planirani predlozi zakona iz ove oblasti nađu u skupštinskoj proceduri do kraja 2014. godine.\nU prvom redu to su izmene i dopune Zakona o kulturi (iz 2009.) koji, kako je rekao, na osnovu dosadašnjih iskustava nije u potpunosti ispunio predviđene ciljeve i treba da se prilagodi praktičnim potrebama i uslovima.\nMinistarstvo je formiralo radnu grupu koja se bavi preispitivanjem odredaba tog zakona: o načelu kulturnog razvoja, o terminu opšteg interesa u kulturi, o pojmovima kulturne delatnosti i kulturne oblasti, o priznanjima za vrhunski doprinos (takozvanim nacionalnim penzijama)...\nRadna grupa ovog krovnog zakona preispituje pretpostavke za rad Nacionalnog saveta za kulturu, preciziraće položaj vršilaca dužnosti direktora, kao i status reprezentativnih umetničkih udruženja.\nTreba da se preciziraju i pitanja budžetskog finansiranja, na primer kod finansiranja međunarodnih kulturnih aktivnosti, kod podnošenja izveštaja korisnika sredstava, ali i obaveza Ministarstva u vezi sa konkursima za sufinansiranje projekata, naveo je Jovičić.\nOn je istakao da je u vezi sa finansijskim pitanjima Ministarstvo kulture u više navrata iniciralo izmene zakona o javnim nabavkama, o igrama na sreću i o autorskim i srodnim pravima, za čija donošenja su nadležna druga ministarstva.\nPored toga, dodao je, imamo obavezu predloga izmena i dopuna zakona o bibliotečkim i informatičkim delatnostima (radna grupa je već formirana), kao i zakona o staroj i retkoj bibliotečkoj građi i o kulturnim dobrima.\nPredsednica Odbora Vesna Marjanović (DS) pitala je da li je Ministarstvo kulture i informisanja uključeno u donošenje Zakona o radu, koji se u tiče i rada u ustanovama kulture.\nJovičić je odgovorio da su u toku i da će gledati da ponude rešenja koja su u interesu kulturnih radnika, ali da je to pitanje pravno-sistemske prirode.\nČlan Odbora Vladimir Đukanović (SNS) podržao je ideju da kultura uđe u zakon o igrama na sreću, ali je upozorio na moguće zloupotrebe, pa bi takav predlog trebalo prepustiti Ministarstvu finansija.\nTasovac je objasnio da Ministarstvo kulture i ne može da bude predlagač ovog člana, već je samo uputilo inicijativu Ministarstvu finansija.\nŽelimo samo, istakao je on, da se kultura pojavi kao oblast koja će dobijati deo sredstava od igara na sreću. Kultura do sada nije bila prepoznata u tom kontekstu i za sada nam je bitnije da uđemo u to, ne toliko finansijski, koliko da budemo prepoznati.\nČlan Odbora Srđan Dragojević (SPS) pitao je šta je sa Zakonom o kinematografiji, koji treba da se menja u Zakon o audiovizuelnim delatnostima i da li će stari Zakon o zaštiti kulturunih dobara da uključi brigu o digitalizciji domaćeg filmskog nasleđa, što nije ni postojalo kada je pre 20 godina donošen taj zakon.\nTasovac je odgovorio da to jeste u planu, ali ne za ovu godinu.\n"Tema digitalizacije je među našim prioritetima. Preduzeli smo niz koraka da se tome pristupi sistemski. Delim mišljenje i o Zakonu o kinematografiji, ali prvo moramo da donesemo zakone o kojima je govorio Jovičić i tako stvorimo preduslove za ostale zakone u oblasti kulture", objasnio je on.\nOdbor za kulturi i informisanje


Državni službenici prošli obuku za pripremu tenderske dokumentacije – EU Project Preparation Facilities\nEU PPF obuke – infrastrukturni projekti iz oblasti zaštite životne sredine\nTim stručnjaka projektne jedinice EU PPF6 održao je 24. septembra obuku “Priprema tenderske dokumentacije za infrastrukturne projekte iz sektora otpadnih voda”.\nUčesnici obuke stekli su osnovna znanja o procesu pripreme tenderske dokumentacije za infrastrukturne projekte u oblasti otpadnih voda. Predavači su posebnu pažnju posvetili pravilima koja se tiču “Uputstva za ponuđače” kao i osnovnih kriterijuma za izbor ponuđača. Detaljno su obrađeni i objašnjeni najvažniji tehnički i administrativni zahtevi za pripremu kvalitetne ponude: izrada Tehničkih specifikacija i sadržaj Zahteva naručioca. Polaznici su takođe imali priliku da se upoznaju sa glavnim izazovima vezanim za usklađivanje različitih delova tenderske dokumentacije u jedan koherentan dokument, kao i sa uobičajenim greškama u procesu pripreme tendera koje kasnije mogu dovesti do nepreciznih i nejasnih odnosa između ugovornih strana.\nNa obuci je učestvovalo 14 predstavnika resornih ministarstava (MEI, MF/SUFP), sedam predstavnika gradskih/opštinskih uprava Blaca, Brusa, Loznice i Pančeva i pet predstavnika JKP-а iz Blaca i Loznice.


Dodik: Srpska se oduprijela centralizaciji BiH – Zvornik Danas\nNaslovna/izbor urednika/Dodik: Srpska se oduprijela centralizaciji BiH\nIgor Golubović Send an email 26. децембра 2017\nBANJALUKA – Milorad Dodik, predsjednik Republike Srpske, rekao je da je najveći uspjeh u 2017. uspostavljanje Mehanizma koordinacije kojim se Republika Srpska oduprijela centralizacija BiH koju su pokušali da sprovedu Bošnjaci uz pomoć stranaca.\nOn je, gostujući na RTRS, istakao da je otpor kojim su institucije Srpske odgovorile na pokušaje devastiranja njenih nadležnosti od strane određenih struktura u Sarajevu i međunarodnih faktora, najvažniji politički uspjeh Republike Srpske.\nDodik je rekao da se Srpska u ovoj godini suočila i sa ozbiljnim ekonomskim teškoćama koje su u velikoj mjeri bile izazvane globalnim kretanjima.\nPredsjednik Srpske je naglasio da je koncept liberalne ekonomije, loša privatizacija i štete od poplava u mnogome doprinjeo lošem stanju, ali da se Srpska izvlači iz takvog stanja. Tome u prilog idu i kapitalna infrastrukturna ulaganja u Srpskoj, 110 kilometara izgrađenih auto-puteva, najavljena gradnja novih dionica, najava gradnje termoelektrane Gacko 2, završetak Kliničkog centra u Banjaluci, naveo je između ostalog Dodik.\nGovoreći o ekonomiji i zaduživanju, Dodik je istakao da već duži period nema zaduživanja u oblasti javne potrošnje, već samo za infrastrukturne projekte.\n„Dobit preduzeća ove godine je preko milijardu maraka, a javni dug je dug javnih preduzeća koji oni redovno servisiraju. Osim „Željeznica Srpske“, koje mi moramo da preuzmemo“, dodao je Dodik.\nEkonomista Aleksa Milojević konstatovao je da se unazad 15 godina ekonomija Republike Srpske veoma ozbiljno urušava. Za to je naveo primjer da se od 2003. do 2009. godine u Republici Srpskoj na zarađenih pet KM vraćalo duga jednu KM, a da se od 2009. do ove godine na zarađenih jednu KM vraćalo duga četiri KM.\nMilojević tvrdi da smo ove godine zaradili 140 miliona KM BDP-a, a da vraćamo milijardu KM i to u okolnostima kada nemamo monetarnu nadležnost što, kako tvrdi, stvara strašan deflatorni pritisak. Deflacija je, kaže Milojević, karcinom i rušenje ekonomije.\nDodik je ove tvdrnje okarakterisao netačnim ističući da je Srpska u posljednjih 10 godina povećala BDP za 100 odsto i da je najmanje zadužena republika na prostoru bivše Јugoslavije.\nU studiju RTRS-a su ekonomisti Aleksa Milojević i Milenko Krajišnik, predsjednik Fiskalnog savjeta Republike Srpske, novinari Vedran Škoro i Žarko Marković, kao i politikolog Đorđe Vuković, profesor FPN-a u Banjaluci.


Vreme 1331 - Region i globalni mediji: Meka moc na Balkanu\nTri godine nakon pojavljivanja televizije Al Džazira, prve globalne medijske kuće koja je došla na prostor Balkana, u oktobru 2014. godine počeo je sa radom još jedan nadnacionalni medij koji deluje u čitavom regionu – N1 – regionalni informativni partner CNN-a, kablovska televizija koja posluje u sistemu Junajted grupe, najmoćnije telekomunikacione kompanije na prostoru bivše Jugoslavije. Istog meseca, međunarodna informativna agencija Rosija sivodnja pokrenula je novi projekat – Sputnjik – novinsku agenciju koja će emitovati program na 30 jezika u 34 zemlje sveta. U januaru 2015. godine Sputnjik je u Beogradu počeo sa emitovanjem radijskog programa na srpskom jeziku. Pojavljivanje i rad američke televizije N1 i ruske novinske agencije Sputnjik biće tema ovog članka.\nUpitana da prokomentariše kontekst koji je doprineo dolasku velikih stranih medija u Srbiju i region, profesorka na Fakultetu političkih nauka Snježana Milivojević kaže: "Kad bih bila cinična, rekla bih da kao što su jednom ideološki mediji okrenuti prema vlastima svojih država pomogli da se zajednička država raspadne, tako će sad ovi novi ‘neideološki’ mediji pomoći da se ta nova tvorevina – region – poveže na novi način."\nPostoje kontroverze u vezi sa regulativnim okvirima koji definišu status ispostava ovih globalnih medija, i za njihove odnose sa političkim akterima, što ukazuje na prisustvo različitih interesa povezanih sa njihovim delovanjem u Srbiji i regionu.\nPokretanju televizije N1 prethodilo je donošenje novih medijskih zakona u Srbiji, o čemu je Medijska opservatorija pisala u članku objavljenom u decembru 2014. godine. Tom prilikom smo saznali da je promena odredbi medijskih zakona (Narodna skupština Srbije je 2. avgusta 2014. godine usvojila Zakon o elektronskim medijima i Zakon o javnom informisanju i medijima), koji u konačno usvojenoj verziji dozvoljavaju distributerima/operaterima da budu pružaoci sadržaja, direktna posledica aktivnog lobiranja Junajted grupe i KKR u Briselu i Beogradu.\nPROFESIONALIZAM I RIVALITET: Jugoslav Ćosić i Brent Sadler (N1);...\nPrema rečima Jugoslava Ćosića, direktora programa N1 u Srbiji, pokretanje ove televizije je rezultat želje njenog investitora, Junajted grupe (Junajted grupa je vodeća "pay TV" platforma u jugoistočnoj Evropi, koja obuhvata i SBB, najvećeg kablovskog operatora u Srbiji, Telemach Slovenija i Telemach BiH, najveće kablovske operatore u Sloveniji i Bosni i Hercegovini, Telemach Montenegro kao i Total TV, najveću satelitsku platformu u regionu jugoistočne Evrope. Takođe, Junajted Grupa u svom vlasništvu, između ostalog, ima Grand produkciju, kompaniju koja se bavi muzičkom i televizijskom produkcijom, kao i Sport Klub kanale, koji su najgledaniji sportski programi u regionu), koja je u većinskom vlasništvu američkog investicionog fonda KKR, da u svojoj ponudi ima i "jedan snažan, profesionalni i respektabilan news kanal". N1 je televizijski kanal koji je registrovan u Luksemburgu, u vlasništvu kompanije Adrija njuz, dok je Adrija njuz d.o.o. produkciona grupa u Srbiji koja proizvodi program za poslodavca u Luksemburgu, odakle se taj program i emituje.\nUpitan o eventualnim poteškoćama i otporima prilikom pokretanja ove televizije, Jugoslav Ćosić kaže: "Postojala je jedna vrsta intencije da se onemogući pojavljivanje N1 u Srbiji. Predlozi nekih zakonskih rešenja išli su u tom pravcu." On ističe da je od samog početka rada, od strane dela vlasti i medija na koje vlast ima snažan uticaj, N1 dočekan neprijateljski. "Etiketiran je kao proamerički, antivladin, proopozicioni, pa i CIA kanal", dodaje Ćosić.\nNovinari televizije N1 su se nekoliko puta našli na direktnom udaru predsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića. Takva situacija se desila tokom konferencije za novinare održane 11. maja 2016. godine, kada se Vučić po imenu obraćao novinaru ovog medija i koristio odrednice: "vi sa N1", "vi grešite često, ja ponekad" i sl., tj. javno etiketirao ovu kuću i njene novinare.\nPremijer Vučić se samo nekoliko dana pre ove konferencije sastao sa predsednikom Globalnog instituta KKR Dejvidom Petreusom, bivšim direktorom CIA, sa kojim se sretao i u aprilu 2014. godine, u vreme kada su menjani "problematični" članovi medijskih zakona. Tema poslednjeg sastanka su bila eventualna nova ulaganja ovog američkog investicionog fonda u Srbiji.\nKomunikacija predsednika Vlade sa novinarima N1 ne prolazi u prijateljskom tonu kao kada su u pitanju uspešni poslovni odnosi i važni interesi koje Vučić ima sa jednim od čelnika KKR-a. "Tu postoji jedan paradoks. Po njemu možemo da zaključimo da su interesi višeslojni i da ono što se na površini čuje kao neslaganje i kritike na račun novinara ili programa N1 u stvari služi kao jedan instrument uticaja u komercijalnim i širim političkim pregovorima sa njenim vlasnicima, u kojima je N1 jedan od zaloga", kaže profesorka Snježana Milivojević.\nZa razliku od N1, koji je privatni kanal, Sputnjik je zvanični radio države Rusije. On u Srbiji pravno funkcioniše kao predstavništvo krovne kuće Rosija sivodnja, koja radi kao državni medij u Moskvi. "Mi smo se prosto prilagodili onome što postoji ovde kao zakonski okvir i mislim da su ovdašnji zakoni, u principu, dosta dobri", kaže Ljubinka Milinčić, glavna i odgovorna urednica Sputnjika.\n...Ljubinka Milinčić (Sputnjik)\nPrema njenim rečima, Sputnjik pri pokretanju u Srbiji nije naišao ni na jednu prepreku od strane vlasti, radi bez poteškoća, u odnosu na brojne probleme u normalnom funkcionisanju (zabrana rada, problemi u akreditovanju i sl.) koje Sputnjik ima u drugim zemljama, pogotovo u EU. "Ako ne računamo probleme koje nam pravi Evropska komisija, mi ovde nemamo nikakvih problema", dodaje urednica Milinčić.\nTema ruskog uticaja podstiče slične rasprave u Srbiji. Tokom ovog istraživanja, u Beogradu, Nišu i Novom Sadu je održana serija javnih debata pod naslovom "Srbija u geostrateškom pozicioniranju Rusije", u organizaciji Helsinškog odbora za ljudska prava, dok je Centar za evroatlantske studije objavio opširnu studiju pod nazivom "Širom zatvorenih očiju: Jačanje ruske meke moći u Srbiji – ciljevi, instrumenti i efekti". Jedan od najvećih finansijera ove nevladine organizacije je Evropska komisija.\nPolitičko-ideološke orijentacije Sputnjika i N1 su vrlo izražene, kako po pitanjima međunarodnih odnosa tako i kada je reč o unutrašnjoj politici u Srbiji.\nNOVI POGLEDI NA MEDIJSKU SCENU: Zoran Ćirjaković,...\nNovinar i predavač na Fakultetu za medije i komunikacije u Beogradu Zoran Ćirjaković ističe kao ključni problem pitanje "ideološkog disbalansa", koji je bio izražen u prethodnom sazivu Skupštine Srbije i u medijskoj sferi: "Ovde jedva da ima proruskih medija, koji nude kakvu-takvu alternativu onome što se kod nas naziva ‘evroatlantske integracije’, koje se predstavljaju kao obavezna, zdravorazumska i jedina normalna politika."\nS druge strane, najnoviji saziv Skupštine Srbije doneo je prisustvo nekoliko stranaka koje se deklarišu kao "proruske". Jačanje ili slabljenje određenih političkih opcija uvek, na neki način, utiče na situaciju u medijima. Pitanje je samo da li se odnosi snaga između političkih grupa direktno odražavaju na rad medija. Profesorka Snježana Milivojević upravo u tome vidi problem, jer su "demokratija" i novi medijski kontekst doneli samo jednu vrstu pluralizma, a to je, kako kaže, pluralizam zasnovan na političkom paralelizmu. "Pluralizam u zemljama regiona, otprilike, u gramima odgovara pluralizmu u politici i u parlamentu. Pazi se samo da broj predstavnika u Skupštini znači i odgovarajući broj članova u upravim odborima ili minuta u medijima", ističe prof. Milivojević i zaključuje da je to "jedno prilično vulgarno parcelisanje javnog prostora" i pokazatelj dominacije politike nad medijima.\nKONTEKST: U pravo vreme na pravom mestu\nDolazak globalnih medija predstavlja izazov ne samo za tržišta i političke odnose snaga, nego i za regulativne okvire država u regionu. Upitali smo Regulatorno telo za elektronske medije u Srbiji (REM) pod kojim uslovima je izdalo dozvolu za emitovanje N1 i Sputnjiku i ustanovili da ni za jedan od ovih medija dozvola za emitovanje nije izdata u Srbiji, tj. da to prema važećim domaćim zakonima nije bilo potrebno. "Regulatorno telo za audio-vizuelne usluge Luksemburga (ALIA) izdalo je dozvolu za emitovanje programa N1 pružaoca medijske usluge Junajted medija s.à.r.l., na teritoriji Republike Srbije", stoji u prvom delu odgovora koji se odnosi na N1, a u vezi sa Sputnjikom REM odgovara: "Reč je o pružaocu koji pruža usluge putem globalne informatičke mreže, pa samim tim ne podleže obavezi prethodnog pribavljanja odobrenja za pružanje medijske usluge od strane Regulatora." Moglo bi se reći da ovakva pravna situacija govori dovoljno o važnosti preispitivanja regulacije rada ispostava globalnih medija. Pokazuje se da prekogranična, globalna dimenzija medija i nove tehnološke platforme njihovog delovanja dovode u iskušenje ne samo sposobnost regulacije, nego i kompletan nacionalni medijski sistem.\n"Takvi mediji su još jedan dokaz nespremnosti i neznanja domaće političke elite o tome kako se mediji menjaju. Medijski zakoni, oko kojih se iscrpljivala cela država u periodu od 2010. do 2014. godine, i koji su proglašeni kao ‘nikada bolji’ i kao ‘potpuno usaglašeni sa Evropskom unijom’, u trenutku usvajanja jasno su pokazali da, u stvari, nisu uspostavili red, niti će kvalitetno regulisati nove mogućnosti razvoja i pojavu novih platformi", konstatuje prof. Milivojević.\nMedijski producent i teoretičar Stanko Crnobrnja takođe ističe da je poslednji talas dolaska stranih medija direktna posledica najnovijih medijskih zakona iz 2014. godine. "Ti zakoni su omogućili i totalnu netransparentnost vlasništva kao i potpunu tajnost poslovanja za inostrana medijska preduzeća u Srbiji", dodaje Crnobrnja.\nOvo je drugi talas dolaska stranih medija u Srbiju i region, podseća prof. Milivojević. Prvi talas se odvio uglavnom kroz kupovinu štampanih medija. "U Srbiji su tek nakon toga usledile regulativne promene i privatizacija, pa sada ovi regionalni informativni mediji dolaze u drugačijim uslovima", kaže prof. Milivojević i izdvaja četiri faktora koji su omogućili takav "drugi talas dolaska stranih medija u Srbiju".\nPrvi je, već navedena, tehnološka mogućnost koja otvara prostor za funkcionisanje medija koji su vrlo uticajni u nacionalnim medijskim sistemima, a ni na koji način ne zavise od njih.\nKao sledeća dva faktora koji su uticali na dolazak ovih medija prof. Milivojević navodi promenu medijske i, pre svega, novinarske kulture. Evolucija medija i specijalizacija za informativnu produkciju donosi velike promene u svetu mainstream medija: "Ono što se tradicionalno smatralo za ‘watch dog’ žurnalizam, izlazi iz velikih medija i pomera se u specijalizovane, male organizacije za istraživačko novinarstvo. Time i klasično novinarstvo, ono koje ostaje u televizijskim kućama i u štampanim medijima, ostaje bez te funkcije", kaže prof. Milivojević i dodaje da sve ove društvene promene u medijskom svetu ističu značaj nezavisnih izvora finansiranja za opstanak medija sa integritetom.\nSvi prethodno navedeni faktori doveli su do promene publike koja ima nove prohteve i načine za praćenje medija. "I novoj publici i novom senzibilitetu više odgovaraju ovi mediji koji dolaze sa novih platformi i sa drugačijom ponudom", zaključuje Milivojević.\nN1 nastupa kao digitalna (TV, veb, mobilna) platforma za emitovanje vesti, koja sadržaje objavljuje 24 sata, sedam dana u nedelji. Program se emituje iz tri produkciona centra koja se nalaze u Beogradu, Zagrebu i Sarajevu. N1 emituje programe koji su zajednički za sve tri distribucije: Pressing, N1Info, Infobiz i Scena. Centralna informativna emisija "Dnevnik" i jutarnji program "Novi dan" su lokalni i bave se samo domaćim temama. Pored televizijskog programa, N1 aktivno koristi sve kapacitete svog veb-sajta i drugih društvenih mreža.\nUpitan da istakne šta je to što N1 diferencira u odnosu na druge televizije, Jugoslav Ćosić kaže da je pored emitovanja programa iz tri različita centra u regionu, najveća prednost ove televizije to što je sposobna da ekstremno brzo reaguje na vanredne događaje i da njima prilagodi svoju programsku šemu. "Mislim, takođe, da je naš program supstancijalno povećao nivo kritičkih i istraživačkih sadržaja kada je u pitanju rad vlade", podvlači on. Lokalno-regionalno izveštavanje ističe se kao jedna od glavnih osobenosti N1. (Pogledati okvir "Lokalno i regionalno").\nOva kuća zapošljava nešto više od 200 medijskih radnika. "Zahvaljujući ozbiljnosti i snazi našeg investitora uslovi u kojima radimo su odlični. Novinari, produkcioni sektor i administracija potpuno su posvećeni samo svom osnovnom poslu, nisu opterećeni brojnim problemima koji prate rad većine medija", ističe Ćosić. Kao jedno od merila uspešnosti rada i poverenja publike, direktor N1 navodi da je višečasovni program koji je ova televizije emitovala na dan izbora u Srbiji (24. april 2016) bio drugi najgledaniji na kablu, uključujući i sve nacionalne kanale.\nUkupan broj poseta na sajtu rs.n1info.com u aprilu mesecu iznosi 2.282.464, dok portal rs.sputniknews.com po istom kriterijumu ima 510.360 poseta. Na društvenoj mreži Fejsbuk N1 okuplja publiku koja prati programe iz sva tri centra u regionu, i broji 119.630 pratilaca, dok nalog Sputnjik Srbija prati 27.394 korisnika. (Pogledati okvir "Sajtovi i društvene mreže").\nProizvodnja i preuzimanje\nNovinska agencija Sputnjik nastupa u javnosti sa veb-portalom i četiri polučasovne radijske emisije: u tri termina tokom dana emituju se "Vesti", a u večernjem terminu "Intervju". Subotom Sputnjik emituje dvočasovni program posvećen kulturi na radiju Studio B, dok sredom Radio Novosti emituju "Svet sa Sputnjikom", takođe u trajanju od dva sata. Sve stanice koje su nekad preuzimale Glas Rusije sada prenose sadržaje Sputnjika (sedam lokalnih radio-stanica u Beogradu, Novom Sadu, Požarevcu, Aranđelovcu, Kruševcu i Nišu).\nSputnjik u Beogradu trenutno zapošljava oko 40 ljudi. Upitana o načinu poslovanja Sputnjika, urednica Ljubinka Milinčić kaže da ovaj medij finansira ruska država, pa iz tog razloga njegovo funkcionisanje ne zavisi od komercijalnih prihoda. "Mi na taj način ne zavisimo ni od sponzora, ni od oglašivača, ni od države", podvlači ona i ističe da je to retka pozicija i privilegija u savremenom medijskom svetu. Urednica naglašava da je jedan od prvih ciljeva Sputnjika širenje u regionu.\n"Trenutno je na čekanju za preuzimanje našeg programa 20 radio-stanica iz Srbije, Crne Gore i Republike Srpske", kaže urednica Sputnjika. Ona ističe da veličinu uticaja koju Sputnjik ima može da oceni prema čitanosti na sajtu i prema broju citiranja u drugim medijima, koji, kako kaže, dostiže između 200 i 350 na dnevnom nivou: "Nema dana da na RTS-u, kao i na brojnim drugim medijima, ne čujete da je nešto stiglo sa Sputnjika", ističe Milinčić. Spoljnopolitičke teme su pretežno u fokusu izveštavanja Sputnjika u Srbiji. (Pogledati okvir "Proizvodnja i preuzimanje").\n"Rusija je prosto imala potrebu da osnuje medij u kojem će reći šta misli o određenim problemima", kaže Ljubinka Milinčić i naglašava da Sputnjik od ostalih medija odvaja drugačiji ugao posmatranja. Razliku između Glasa Rusije i Sputnjika Ljubinka Milinčić poredi sa razlikom između Sovjetskog Saveza i Rusije: "Glas Rusije je predstavljao viđenje Moskve, to je pogled iznutra. Mi živimo u Srbiji, mi znamo šta su teme koje Srbe zanimaju. Niko nam iz Moskve ne šalje tekstove", izričita je urednica Sputnjika.\nTri teme u tri dana\nPratili smo udarne informativne emisije "Vesti" Sputnjika u 13.30 i "Dnevnik" N1 u 19 tri dana: 9, 13. i 18. maja 2016.\nSputnjik je gotovo celokupne "Vesti" posvetio temi Dana Pobede, uključujući izveštaj iz Moskve, obeležavanje praznika u Srbiji i intervju sa predsednikom Tomislavom Nikolićem.\nN1 je Dan Pobede obradio samo kao jednu od tema i obeležavanju Dana Evrope u Srbiji posvetio više pažnje. Centralna vest ovog dana u "Dnevniku" N1 su bili detalji u vezi sa rušenjem objekata u beogradskom naselju Savamala.\n"Vesti" Sputnjika su se detaljno bavile ovom temom, ali u ovim vestima nije zabeležena nijedna izjava opozicionih aktera. Ostatak vesti je, pored pogleda na ove događaje iz ugla provladinih aktera, bio ispunjen analizama i komentarima o američko-ruskom spoljnopolitičkom kontekstu.\n"Dnevnik" N1 je proteste u R. Srpskoj izabrao kao udarnu vest, i značajan prostor posvetio akterima koji su govorili u pro-opozicionom tonu, kritikujući vlast Milorada Dodika. Izveštaj je dopunjen direktnim uključenjem novinara N1 iz Banjaluke.\nSputnjik ovog i sledećeg dana nije izveštavao na ovu temu, ni u "Vestima" od 13.30 h, ni na svom veb-sajtu.\n"Dnevnik" N1 je smenjivanje urednika na RTV-u odredio kao centralnu temu, a na svom veb-sajtu je ovog i sledećeg dana objavio deset različitih vesti koje se tiču ovih događaja.\nZa potrebe ovog članka smo na malom uzorku programskih sadržaja pratili izveštavanje Sputnjika i N1, kako bismo stekli indikativni uvid u urednički pristup. Analizirani sadržaji su pokazali da ova dva medija imaju izraženo različit kriterijum za izbor tema, sagovornika, a isto tako, različit je pristup u odnosima prema vlasti, lokalno-društvenim i spoljnopolitičkim pitanjima. (Pogledati okvir "Tri teme u tri dana"). Istovremeno smo dobili na uvid rezultate istraživanja Novosadske novinarske škole, koja je u okviru projekta "Monitoring medija u Srbiji za vreme predizborne kampanje 2016" došla do podataka koji govore o načinu izveštavanja N1. "Na osnovu ovih analiza možemo reći da je N1 bio balansiraniji nego ostali mediji, ali kada grupišete i subjekte, objekte i vrednovanje objekata u Dnevnicima N1, vidite da je odnos pozicija-opozicija otprilike ujednačen, što je opet znatno veći balans nego što je u nekim drugim medijima, pogotovo u odnosu na RTS", komentariše Dubravka Valić Nedeljković, profesorka Filozofskog fakulteta u Novom Sadu.\nUpoređujući programsku politiku Sputnjika i N1, urednik časopisa "Nova srpska politička misao" (NSPM) Đorđe Vukadinović (Đorđe Vukadinović je izabran za narodnog poslanika u najnovijem sazivu Skupštine Srbije koji je konstituisan 3. juna 2016. godine, kao član poslaničke grupe Demokratske stranke Srbije) konstatuje da je Sputnjik zatvoreniji za kritiku vlasti u odnosu na N1, ali razlog za to objašnjava kao "nasleđe političke kulture", odnosno "različito shvatanje uloge medija i njihovog odnosa prema vlasti". On navodi da se na Sputnjiku, više nego na zvaničnim srpskim medijima, može čuti kritika režima, ali, kako kaže, "pogotovo kada je to vezano za politiku evroatlantskih integracija, u odnosu prema NATO-u i Evropskoj uniji", i podvlači da su oba medija, generalno, na liniji spoljne politike zemalja iz kojih potiču: "Kod Sputnjika je ta veza jasna i neposrednija, dok je u slučaju N1 lanac nešto duži, što ne znači i da ne postoji."\nĐorđe Vukadinović takođe smatra da oba medija, u osnovi, igraju pozitivnu ulogu u srpskom medijskom prostoru i navodi da je N1, sveukupno posmatramo, doprineo objektivnijem informisanju građana jer je potpuno otvoren za kritiku vlasti. "Pošto je srpsko medijsko nebo, pogotovo elektronsko, televizijsko, potpuno zatvoreno za kritiku režima, posebno Aleksandra Vučića, onda oni koji imaju balansiranu uređivačku politiku ‘deluju’ kao oaza slobode i objektivnosti", kaže Vukadinović.\nN1 na svom kanalu okuplja emisije Glasa Amerike (VOA), Radija Slobodna Evropa (RFE) i Dojče Vele (DW). Emisija Insajder bez ograničenja, u zajedničkoj produkciji Insajder grupe i Radija Slobodna Evropa takođe se emituje na ovoj televiziji. Profesorka Snježana Milivojević ističe da tradicionalni mediji imaju sve manju informativnu produkciju, tj. sve više klize u infotainment, što ove nove informativne (news media) kanale dovodi u poziciju da okupe različite tzv. nezavisne produkcije na jednoj platformi. "To doprinosi sadržinskom bogatstvu i razvija interni pluralizam, što je jedna vrlo važna ideja u medijima."\nIstovremeno, mediji koji su donirani sredstvima iz inostranstva, ili oni koji su osnovani od strane velikih globalnih medijskih kuća, otvaraju pitanja koja se ne otvaraju u domaćim medijima. Na to je ukazao glavni i odgovorni urednik u beogradskom dopisništvu Radija Slobodna Evropa, Miloš Teodorović, koji kaže: "To je sasvim sigurno porazno. Domaći mediji većinom nemaju ni kapacitet ni slobodu da otvaraju pitanja koja su sudbinski značajna za društvo. Tim pitanjima se domaći mediji praktično ne bave ili se bave vrlo površno. Tako da, na kraju, ključna pitanja postavlja neko ko dolazi sa strane."\nPostavlja se pitanje da li domaći mediji na bilo koji način mogu da pariraju globalnim kućama. Faktor finansijske nestabilnosti izdvaja se kao ključni problem. Autonomija medija nije moguća bez ekonomske osnove te autonomije. Al Džazira, N1, Sputnjik, Radio Slobodna Evropa i ostali mediji koje su stabilno finansirani iz inostranstva svoju "nezavisnost" temelje upravo na rasterećenosti u odnosu na lokalne ekonomske i političke faktore. Ta finansijska stabilnost im, sa druge strane, omogućava mrežu dopisništava i savremeniju tehnologiju, dok veća uređivačka nezavisnost može biti preduslov za kvalitetnije i objektivnije informisanje javnosti.\nAko uzmemo u obzir nedostatak kritičkog pristupa i tema od javnog interesa u domaćim medijima, jasno je da će uticaj koji imaju ispostave stranih medija u regionu nastaviti da raste. Takav razvoj situacije donosi i neke opasnosti po lokalne medijske zajednice. "Imamo situaciju da se medijski vlasnici globalizuju, a da se novinarska profesionalna radna snaga i udruženja fragmentizuju, pa samim tim i marginalizuju", konstatuje profesorka Snježana Milivojević. Ona dodaje: "Globalni medijski vlasnici su u prilici čak da i tu novinarsku i profesionalnu ponudu u zemljama u kojima su jezici slični dovedu u odnos međusobne konkurencije, u kojima oni jedni drugima konkurišu, ali tako da snižavaju nivo i radnih prava i sloboda i zarada."\nStanko Crnobrnja smatra da dominacija SBB sistema u kablovskoj, satelitskoj, internet i telefonskoj distribuciji predstavlja ozbiljnu opasnost za održivost medija u Srbiji, tj. da nedostatak zakonske zaštite za domaću produkciju ozbiljno ugrožava opstanak nezavisnog, domaćeg, medijskog stvaralaštva, pa čak i opstanak javnih servisa. "Ako, i kada, Arapi i Rusi odluče da se iz sve snage uključe u komercijalnu, tržišnu, utakmicu u Srbiji, oni će biti u ozbiljnom zaostatku za Amerikancima. Ali, kada se i oni uključe, za domaće medije, pogotovo elektronsko/digitalne, to će biti put u nestajanje", prognozira on.\n"N1 i Sputnjik imaju i značajnu ambiciju i značajni uticaj, koji će verovatno da raste. Sputnjik je sada samo portal i radio, on, realno govoreći, ima manji domet od N1 koji je televizija, kablovska televizija na najuticajnijem kablovskom operateru. To nije ekvivalentno. N1 je jači i uticajniji, ali je Sputnjik krupnim koracima napravio prvu ozbiljniju rusku medijsku inicijativu u regionu", kaže za Medijsku opservatoriju urednik NSPM-a Đorđe Vukadinović.\nNe postoje zvanične najave za uspostavljanje neke ruske televizije u regionu, a eventualni dolazak RT Vukadinović uslovljava brojnim faktorima: "Neka šira penetracija RT, odnosno Rusije, značila bi mnogo pretpostavki, u smislu infrastrukture, logistike, zakonodavnog prostora za širi upliv ruskog uticaja. Od institucija, tehnologije, kablovskih operatera itd. Oni su prisutni, biće malo veći, ali ako pričamo o nekom ozbiljnom uticaju, on bi bio iznenađenje."\nU sadašnjim dispozicijama je neposredni komercijalni interes, po svemu sudeći, u istoj meri nevažan, kako za ispostavu državnog ruskog medija Sputnjik u Srbiji tako i za privatni američki televizijski kanal N1 čiji vlasnici svoje finansijske ciljeve u regionu zadovoljavaju kroz ostalu infrastrukturu sa kojom raspolažu. Privilegovanost ovih medija se ogleda u boljim uslovima za rad novinara, većoj nezavisnosti u odnosu na unutrašnje komercijalne i političke faktore, ali pre svega omogućava ključnu misiju koja im je zajednička. To je širenje kulturološkog i političkog uticaja, koji posredno ili neposredno uvek služi ekonomskim interesima koje imaju vlasnici ili matične države iz kojih ovi mediji potiču.


RS: Obim industrijske proizvodnje u martu 2009. godine povećan za 16,2 posto - Akta.ba\nRS: Obim industrijske proizvodnje u martu 2009. godine povećan za 16,2 posto\n25.04.2009. 11:34 / Izvor: Nezavisne novine\nIndustrijska proizvodnja u RS dodatno je porasla tokom marta, što je uticalo da u prvom tromjesečju ove godine bude za 13,1 odsto veća u odnosu na isti period prošle godine.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, obim industrijske proizvodnje u RS u martu u odnosu na februar povećan je za 16,2 odsto.\nGledajući po sektorima, u RS je prerađivačka industrija uvećala produkciju za 22,1 odsto, proizvodnja i snabdijevanje strujom, gasom i vodom porasli su za 16,9 odsto, dok rudarski sektor bilježi pad od 28,3 odsto.\nLokomotiva tromjesečnog rasta industrijske proizvodnje u RS u uslovima globalne recesije je Rafinerija nafte Brod, čije je zahuktavanje povećalo proizvodnju naftnih derivata za enormnih 40 puta. Prilično veća produkcija zabilježena je i u odjeljku "ostala saobraćajna sredstva" za čak 12,6 puta, na šta je uticalo upošljavanje kapaciteta fabrike "Orao" iz Bijeljine i hemijskoj industriji 161,1 odsto kroz pojačanu proizvodnju zeolita u zvorničkom "Birču".\nU Ministarstvu industrije, energetike i razvoja RS ističu da je, pored toga, u martu došlo do djelimičnog oporavka nekoliko posrnulih privrednih podsektora, među kojima je tekstilna industrija koja je uz subvencije Vlade ostvarila mjesečni rast proizvodnje od dvadesetak procenata.\n"Takođe, povećana proizvodnja u `Famosu` iz Istočnog Sarajeva uticala je na prošlomjesečni rast proizvodnje u oblasti mašina i uređaja za 53,7 odsto", kazala je Aleksandra Vukašinović, portparol tog ministarstva.\nNajizraženiji kvartalni pad u RS, pak, bilježi iskop ruda metala za drastičnih 81,2 odsto, zbog reza produkcije "ArcelorMittala Prijedor" i rudnika Sase iz Srebrenice. Prilična negativna kratanja, takođe, bilježe, proizvodnja RTV i komunikacione opreme za 72,2 odsto, te proizvodnja osnovnih metala koja je u minusu za 62,1 odsto.\nVukašinovićeva ukazuje da je prošlog mjeseca otpočela građevinska sezona tako da se u narednom periodu može očekivati poboljšanje rezultata u rudarskom sektoru.


Microsoft kupio 666 hiljada IP adresa — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Generalno, Microsoft na dan 25. Marta 2011. / ostavite komentar\nKompanija Microsoft je uspela da kupi 666.624 IP adrese u stečajnom postupku kanadske kompanije Nortel, za 7,5 miliona dolara. Tačan spisak još uvek nije dostupan.\nKompanija Nortel, Kanadski proizvođač telekomunikacione opreme, koja je podnela zahtev za stečaj u 2009 godini, uspela je u nastojanjima da ono što poseduje kao što je IPv4 adresni blok i ostala sredstva koja mogu da se prodaju, prodati kako bi se se sa dobijenim novcem namirili njeni poverioci.\nU Dow Jones Daily Bankruptcy Report od 23. marta, se navodi da je kompanija Nortel svoj adresni blok od 666.624 IPv4 prodala za 7,5 miliona dolara, što je cena od 11.25 dolara po IP adresi. Kupac adresa je kompanija Microsoft a više informacija se nalazi u podnesku kompanije Nortel stečajnom sudu Delware.\nBilo je dosta rasprave o tome da li je ovaj potez Microsoft-a dozvoljen ili ne, i koje su moguće implikacije koje on proizvodi. Da li je ovo prvi od mnogih takvih poteza, s obzirom da je sve manje IPv4 adresnog prostora koji je ostao slobodan. Mnogi su očekivanja da će ARIN da se umeša u ovaj posao i da će prodaje biti blokirana. Nakon svega, postavlja je jedno vrlo zanimljivo pitanje, da li će to cena IPv4s adresa sada biti skuplja ili jeftinija. Takođe, tu je i pitanje, šta kompanija Microsoft planira da uradi sa tim adresama?\nTagovi: ip adresa, IPv4, nortel\n4. Aprila 2011. u 18:14\n[…] kompanija suočava sa bankrotom a nedavno je uzburkala online javnost sklapanjem posla o prodaji više od 600 tisuća IP adresa kompaniji Microsoft. Relevantni naslovi:Eric Schmidt odlazi sa mesta izvršnog direktora kompanije […]


DOMINACIJA ĐOKOVIĆA i po zarađenom novcu\nNovak Đoković titulom na Mastersu u Majamiju, nije samo došao do nekih sjajnih sportskih rezultata.\nNajbolji teniser sveta pobedio je juče u finalu turnira iz Masters 1000 serije u Majamiju Keija Nišikorija sa 6:3, 6:3 i tako postao igrač sa najviše Masters trofeja u istoriji (28), jednim više od Rafaela Nadala.\nMeđutim, Đoković je postao i teniser sa najviše zarađenog novca od turnira – 98.199.548 dolara.\nTime je prestigao je Federera, i to za više od 300.000 dolara.\nĐoković će danas, kada bude objavljena nova ATP lista, postaviti novi rekord. Srpski teniser će postati prvi igrač koji će imati duplo više od drugoplasiranog. Đoković će na prvom mestu imati 16.540, a Britanac Endi Marej 7.815.\nFoto: Beta, AP Photo/Lynne Sladky\nĐoković stiže u Beograd, u Dubaiju par nasmejanih selfija sa navijačima (VIDEO)...


Posle nešto duže pauze zbog reprezentativnih obaveza, tokom kojih je naš nacionalni tim osvojio prvi kvalifikacioni turnir za odlazak na ZOI 2018, kao i nekoliko odloženih uvodnih mečeva, ovog vikenda nastavlja se domaće prvenstvo. Dve utakmice biće odigrane tokom vikenda, a oči novosadskih ljubitelja hokeja biće uprte ka Segedinu gde će Vojvodina gostovati Tisa Volanu u svom prvom meču u Prvenstvu Srbije posle trogodišnje pauze u takmičenju. Novi početak za Novosađane znači i da će "Srpska Atina" od ove sezone ponovo imati dva kluba u seniorskom šampionatu.\nNovosadski klub gostuje mađarskom sastavu koji već treću godinu učestvuje u Prvenstvu Srbije kao gostujući tim. Tisa Volan neznatno je izmenila svoj sastav u odnosu na prethodnu sezonu, pa veliko interesovanje publike u Segedinu koje je u prethodnom periodu vladalo za nastupe ovog tima u našem šampionatu ne bi trebalo da bude manje ni u ovoj sezoni. Meč između Tise Volana i Vojvodine na programu je u subotu od 18 časova.\nDan kasnije u ledenoj dvorani "Pionir" u novoj sezoni takmičenje počinje i šampion Srbije Partizan. Desetostruki uzastopni osvajač titule u domaćem prvenstvu formalno gostuje Red Timu, novoj ekipi u ovogodišnjem šampionatu, koja se do ove sezone takmičila samo u mlađim kategorijama. "Crveni tim" u prvom meču u sezoni ubedljivo je poražen od Crvene zvezde rezultatom 13:0, dok u svom drugom nastupu dočekuje još jednog beogradskog velikana. Utakmica Red Tim – Partizan igra se u nedelju od 17.30 časova u ledenoj dvorani "Pionir".


'Newborn' podseća na žrtve silovanja na godišnjicu nezavisnosti Kosova\nKosovo 17. februara 2020. obeležava dvanaestu godišnjicu nezavisnosti i to sa novoizabranom Vladom na čijem je čelu Aljbin Kurti (Albin Kurti), lider pokreta Samoopredeljenje.\nReč je o pokretu koji je od ulaska u Skupštinu Kosova 2010. godine bio bučna opozicija naspram mnogih procesa na Kosovu, od načina vođenja dijaloga o normalizaciji odnosa sa Srbijom, briselskih sporazuma, a pogotovo pravilima Zajednici opština sa srpskom većinom, potom demarkaciji sa Crnom Gorom i slično.\nPokret Samoopredeljenje je neretko kritikovao i protestvovao protiv međunarodnih misija na Kosovu, najpre one Ujedinjenih nacija, UNMIK pre proglašenja nezavisnosti, kritikujući je da je imala prvu i poslednju reč u svemu na Kosovu. Posle proglašenja nezavisnosti 2008. kritike su upućivane i radu misije Evropske unije za vladavinu prava, EULEX.\nKurti je 2018. u Ljubljani u institutu IFIMES izjavio da je međunarodna administracija je tada zamenjena međunarodnim protektoratom.\nSituaciju pre nezavisnosti Kurti je poredio i sa bolnicom, u kojoj su građani tretirani kao pacijenti, a gde su lekari bili međunarodni zvaničnici. Proglašenjem nezavisnosti delovalo je da Kosovo napušta bolnicu, ali, kako je tada izjavio aktuelni kosovski premijer, samo jednom nogom.\nAljbin Kurti, lider Samoopredeljenja, na predizbornom skupu u Prištini nakon izborne pobede 6. oktobra 2019.\nO Ahtisarijevom planu\nSamoopredeljenje se oštro protivio i planu specijalnog predstavnika UN-a Martija Ahtisarija (Martti Ahtisaari) iz 2007. godine, na osnovu kojeg je proglašena nezavisnost Kosova.\nKritikovao ga je, kako je objašnjavao, zato što će Kosovo i nakon proglašenja biti pod nadzorom međunarodne zajednice, i što, tvrdio je Kurti, taj plan pruža Srbiji da proširi svoju kontrolu na Kosovu.\nPlan, a nakon toga i zakoni koji su proizašli iz njega, omogućava Srbiji da kontroliše i finansira svoje određene sektore u srpskim sredinama na Kosovu kao što su obrazovanje, zdravstvo i sl. Ahtisarijev plan, međutim, nije priznala ni Srbija i tako se usprotivila proglašenju nezavisnosti Kosova, od kada uporno lobira protiv nje.\nŠta sve pruža Ahtisarijev plan\nOčekivanja međunarodne zajednice\nKurtijeva Vlada suočava se danas sa međunarodnim pritiscima za nastavak pregovora.\nDvanaest godina od proglašenja nezavisnosti od Srbije, i 21 godinu od kraja rata, pregovori o normalizaciji odnosa sa Srbijom i dalje traju.\nBriselski dijalog Kosova i Srbije počeo je 2011. kao tehnički, da bi se 2013. nastavio kao politički, kada je postignut i "Prvi sporazum o principima normalizacije odnosa Beograda i Prištine".\nOd novembra 2018. godine, nakon što je Kosovo uvelo carine od 100 odsto na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine, zvanični Beograd je i suspendovao svoje učešće u dijalogu do ukidanja ove mere.\nU dijalogu Kosova i Srbije ponovo su angažovani i EU i SAD koje insistiraju na nastavku procesa, što bi trebalo da usledi nakon ukidanja takse.\nOčekuje se da će EU ubrzo imenovati novog specijalnog izaslanika za dijalog Kosova i Srbije, dok Sjedinjene Američke Države su pod administracijom predsednika Donalda Trampa (Donald Trump) angažovale dvojicu svojih zvaničnika za Balkan i Kosovo, Metju Palmera (Matthew Palmer) i Ričarda Grenela (Richard Grenell), specijalnog izaslanika američkog predsednika za mirovne pregovore Kosova i Srbije.\nGrenel posebno insistira na postizanju konačnog sporazuma, a za SAD je važno da fokus sporazuma bude recipročno priznanje između Kosova i Srbije. Zahtev SAD je da uporedo sa ukidanjem takse, Srbija mora da prekine kampanju protiv nezavisnosti Kosova.\nStakić: Reciprocitet je nemoguć bez uzajamnog priznanja\nGrenel smatra da je lakše postići sporazum ukoliko se dvema zemljama omoguće ekonomski podsticaji.\nU tom svetlu, Grenel je poslednjih nedelja mimo bilo kakve uključenosti EU u taj proces, izdejstvovao postizanje tri sporazuma o avio liniji, železnici i autoputu između Prištine i Beograda. Poslednja dva su postignuta nakon što je 4. februara izglasana Vlada Aljbina Kurtija, ali ona nije bila upućena ni uključena u proces dogovaranja.\nKakav je stav EU?\nEU je pak mišljenja da Kosovo i Srbija sami trebaju da razgovaraju i postignu dogovor među njima.\nNezavisnost Kosova priznalo je više od 100 država, dok Srbija aktivno radi na povlačenju tih priznanja.\nPet država EU i dalje ne priznaju Kosovo - Španija, Slovačka, Rumunija, Grčka i Kipar.\nPlenković: Hrvatska smatra da je Kosovo ispunilo kriterije za viznu liberalizaciju


AMSS Centar za motorna vozila | IX glonass\nCentar za motorna vozila AMSS učestvovao je na IX Međunarodnom kongresu „ERA – GLONASS: tehnologije za ljude, poslovanje, državu“, koji je održan 19.11.2019. godine u Moskvi, Ruska Federacija.\nKongres je održan deveti put i predstavlja jednu od najvećih platformi za diskusiju u Rusiji za razmenu iskustava, pronalaženje rešenja i konsolidaciju napora za unapređenje bezbednosti saobraćaja, stvaranje inteligentnih transportnih sistema, razvoj informacionih i navigacionih tehnologija u cilju poboljšanja kvaliteta života ruskih državljana. Manifestaciji su prisustvovali predstavnici državnih, javnih i komercijalnih struktura, partnera iz evropskih zemalja i zemalja članica Evro-azijske ekonomske unije.\nKongres je otvorio ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović, u Moskvi Deveti i tom prilikom istakao da je najvažniji cilj primene novih tehnologija – poboljšanje kvaliteta života običnog čoveka.\nTeme Kongresa odnosile su se na ulogu i potencijal ERA-GLONASS tehnologija u stvaranju novog kvaliteta života građana, mogućnosti poslovanja i ostvarivanju strateških ciljeva države.\nNa otvaranju ovogodišnjeg “Era – Glonass” kongresa, pored ministra Popovića, govorili su i Sergej Ivanov, specijalni izaslanik predsednika Ruske Federacije za zaštitu životne sredine, ekologiju i saobraćaj, Evgenij Ditrih, ministar saobraćaja Ruske Federacije, kao i Igor Levitin, savetnik predsednika Ruske Federacije i član Upravnog odbora kompanije “Glonas”.\nU srpskoj delegaciji nalazili su se i predstavnici AMSS – Centra za motorna vozila koji su učestvovali u radnom delu Kongresa, gde je čelnicima ruskih regiona predstavljen savremeni softver za upravljanje bezbednošću u saobraćaju koji je razvijen u Srbiji.\nPredstavnik AMSS – CMV, dr Dragoslav Kukić, predstavio je na Kongresu savremena rešenja za upravljanje bezbednošću saobraćaja, koja su razvijena od strane Istraživačko – razvojnog centra AMSS – CMV. U fokusu je bio koncept upravljanja bezbednošću putne mreže na osnovu podataka, kao i dobra praksa u pogledu implementacije savremenih rešenja poput Portala bezbednosti saobraćaja u gradovima i opštinama u Srbiji. Ovim je stvorena diskusija na temu primene sličnih alata u Ruskoj Federaciji, čime je ukazana pažnja pozitivnom iskustvu i primeru prakse Republike Srbije u oblasti bezbednosti saobraćaja.


Ljudi nose avganistanske zastave na protestu u Džalalabadu, 18. avgusta 2021. (Foto: Reuters/Pajhwok Afghan News/Handout)\nTalibani nastavljaju da konsoliduju vlast u Avganistanu usled izveštaja o nasilju na protestima na istoku zemlje, dan pošto je islamistička grupa proglasila da je "rat završen" i da neće biti odmazde.\nOčevici navode da su talibanski pobunjenici pucali u vazduh i upotrebili palice protiv demonstranata u Džalalabadu, koji su pokušali da skinu talibansku zastavu i zamene je avganistanskom nacionalnom zastavom. Najmanje tri osobe su poginule, dok je bar deset povrijeđeno.\nEkstremistička grupa, u međuvremenu formira vladu, a zapadne zemlje ubrzavaju evakuaciju diplomata i civila iz zemlje.\nARHIVA - Koosnivač talibana Mula Abdul Gani Baradar (Foto: AP)\nJedan od koosnivača talibana Mula Abdul Gani Baradar, koji je 10 godina živeo u egzilu, vratio se u Avganistan, dok je saopšteno da se avganistanski predsjednik Ašraf Gani, koji je napustio zemlju dok su talibani napredovali, nalazi u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nTalibani najavljuju da će se lideri pojavljivati u javnosti, za razliku od prošlosti kada su živeli u tajnosti.\nIako su talibani rekli da žele mir i da će, u skladu sa islamskim zakonima, garantovati prava ženama, hiljade Avganistanaca i dalje želi da pobegne iz zemlje. Prema podacima Rojtersa, iz Kabula je protekla 24 sata evakuisano oko 5.000 diplomata, bezbednosnog osoblja, humanitarnih radnika i Avganistanaca.


Inicijative - Centar za primenjene evropske studije\nU okviru projekta „Ka efikasnijem sistemu javnih nabavki u Srbiji”, CPES i partnerska organizacija Udruženje profesionalaca u javnim nabavkama Republike Srbije (u daljem tekstu: Udruženje), podneli su nadležnim organima različite inicijative u cilju unapređenja novog Zakona o javnim nabavkama, Strategije razvoja javnih nabavki u Republici Srbiji za period 2019–2023. godine, kao i postupka nadzora izvršenja ugovora o javnim nabavkama koji, u skladu sa novim Zakonom, sprovodi Ministarstvo finansija.\nIV Praćenje izvršenja ugovora – model akta za naručioce\nUređivanje praćenja izvršenja ugovora o javnim nabavkama, pa i kontrola ove oblasti, osim što predstavlja zakonsku obavezu naručilaca (iz čl. 49, st. 2 Zakona o javnim nabavkama), jedna je od najosetljivijih i najvažnijih oblasti, koja upravo u ovoj završnoj fazi ciklusa javne nabavke treba da obezbedi ostvarivanje javnih interesa, potreba naručioca i njegovih korisnika, kao i realizaciju principa „vrednost za novac”. Inicijativa Udruženja profesionalaca u javnim nabavkama Republike Srbije odnosi se upravo na praćenje realizacije ugovora o javnim nabavkama, odnosno kontrolu ove završne faze u postupcima javnih nabavki.\nDokument u prilogu pripremljen je na osnovu iskustva članova Udruženja profesionalaca, pre svega službenika za javne nabavke, ali i predstavnika naručilaca, srodnih strukovnih udruženja (poput Saveza računovođa i revizora Srbije) i brojnih eksperata sa višegodišnjim iskustvom u oblasti javnih nabavki. U pitanju je Model akta kojim se bliže uređuje planiranje nabavki, sprovođenje postupaka javnih nabavki i praćenje izvršenja ugovora o nabavkama (deo akta koji se odnosi na praćenje izvršenja ugovora o nabavkama).\nModel akta za naručioce za praćenje izvršenja ugovora\nModel akta za praćenje izvršenja ugovora odnosi se na završnu fazu ciklusa javnih nabavki, u kojoj pored određenih koruptivnih rizika može doći i do nenamernih grešaka ili nedozvoljenih odnosa između naručilaca i izabranih ponuđača. Model je oblikovan tako da najveći broj naručilaca u Republici Srbiji bez većih problema može da preuzme ove odredbe i iskoristi ih prilikom izrade svojih internih akata. Ovim pažljivo formulisanim odredbama nastojalo se da se za najveći broj naručilaca obezbede pravila koja će rezultirati efikasnijim praćenjem izvršenja zaključenih ugovora, što u krajnjoj liniji treba da vodi kvalitetnom izvršenju ugovora o javnoj nabavci, a samim tim i ostvarenju javnog interesa radi kojeg se ugovor i zaključuje.\nIII Kontrola izvršenja ugovora o javnim nabavkama\nIzvršenje ugovora o javnoj nabavci je jedna od najznačajnijih faza u postupku javne nabavke koja, ukoliko se ne kontroliše, pruža brojne mogućnosti za korupciju i nedozvoljene dogovore između naručioca i izabranog ponuđača.\nU skladu sa prethodnim Zakonom o javnim nabavkama, kontrola izvršenja ugovora o javnim nabavkama je, između ostalog, ostvarivana i tako što su naručioci dostavljali Upravi za javne nabavke kvartalne izveštaje o sprovedenim postupcima i zaključenim ugovorima u tom periodu. Na osnovu praćenja određenih postupaka, odnosno izvršenja određenih ugovora, Uprava je mogla da dostavi obaveštenje nadležnim organima (Budžetskoj inspekciji, Državnoj revizorskoj instituciji) o utvrđenim nepravilnostima. Dakle, kontrola izvršenja ugovora je postojala i postupak kontrole je bio regulisan Zakonom i podzakonskim aktima.\nSa druge strane, iako novi Zakon o javnim nabavkama u odnosu na prethodni naručiocima pruža veće mogućnosti u pogledu izmene ugovora o javnoj nabavci (bez ponovnog sprovođenja postupka javne nabavke), u njemu je propisano samo da Ministarstvo finansija vrši nadzor nad realizacijom zaključenih ugovora, ali on ne sadrži odredbe o načinu na koji će taj nadzor biti vršen, niti je Ministarstvo do početka primene novog Zakona izašlo u javnost sa mehanizmom vršenja kontrole.\nTakođe, imajući u vidu da je od početka primene novog Zakona u upotrebi novi Portal javnih nabavki, kojim je naručiocima između ostalog omogućeno objavljivanje planova javnih nabavki, oglasa o javnim nabavkama, dokumentacije o nabavci, odluka u postupcima javnih nabavki, kao i komunikacija sa privrednim subjektima i Kancelarijom za javne nabavke (što je novi naziv Uprave za javne nabavke), postavlja se pitanje zašto im nije omogućeno da objavljuju i podatke koji se tiču izvršenja ugovora.\nInicijativa za kontrolu izvršenja ugovora o javnim nabavkama\nS tim u vezi, nakon usvajanja novog Zakona a pre početka njegove primene, CPES je uputio dva zahteva za pristup informacijama od javnog značaja: Ministarstvu finansija, sa pitanjima u vezi sa načinom na koji će ovo Ministarstvo pratiti izvršenje ugovora, i Upravi za javne nabavke sa pitanjem da li će na novom Portalu javnih nabavki biti objavljivani podaci o izvršenju ugovora i da li je moguće tokom pripreme nove verzije Portala javnih nabavki predvideti prikupljanje i objavljivanje najvažnijih podataka o izvršenju ugovora.\nI Ministarstvo finansija i Uprava za javne nabavke u svojim dopisima izbegli su da odgovore na postavljena pitanja, navodeći samo da će Ministarstvo „blagovremeno, do početka primene Zakona doneti sve podzakonske akte neophodne za njegovu primenu”, odnosno da Uprava „ne poseduje dokument koji sadrži traženu informaciju”.\nIzlišno je reći da podzakonski akti koje Ministarstvo pominje u svom odgovoru nisu doneti ni nekoliko meseci od početka primene Zakona, niti je poznato kako će Ministarstvo finansija u skladu sa Zakonom pratiti izvršenje zaključenih ugovora o javnim nabavkama, kao što ni novi Portal za javne nabavke (koji je u primeni od 01. jula 2020.) ne predviđa mogućnost objavljivanja podataka o izvršenju zaključenih ugovora o javnim nabavkama.\nZahtev za pristup informacijama upućen Upravi za javne nabavke\nZahtev za pristup informacijama upućen Ministarstvu finansija\nII Strategija razvoja javnih nabavki u Republici Srbiji\nNovi Zakon o javnim nabavkama usvojen je u decembru 2019. godine, nakon donošenja nove strategije, odnosno Programa razvoja javnih nabavki u Republici Srbiji za period 2019–2023. godine i Akcionog plana za 2019. i 2020. godinu.\nPrilikom izrade Strategije razvoja javnih nabavki u Republici Srbiji za period 2019–2023. godine i Akcionog plana za 2019. i 2020. godinu, Uprava za javne nabavke je sprovela javnu raspravu u okviru koje je Udruženje uputilo opšte komentare i sugestije na predlog Strategije i Akcionog plana, kao i predloge za izmenu i dopunu Strategije u delu koji se odnosi na ciljeve unapređenja sistema javnih nabavki, odnosno mere za postizanje opšteg i posebnih ciljeva. Uprava za javne nabavke, međutim, nije usvojila nijednu od navedenih primedbi i sugestija Udruženja, a u toku javne rasprave, od ukupno 17 podnetih predloga svih zainteresovanih lica, usvojena su samo dva. U produžetku teksta nalazi se tabelarni prikaz primedbi Udruženja na Strategiju, kao i odgovora Uprave za javne nabavke na primedbe.\nUsvajanje novog Zakona o javnim nabavkama bilo je najpre predviđeno Strategijom razvoja javnih nabavki u Republici Srbiji za period 2014–2018. godine, odnosno Akcionim planom za 2017. godinu, a potom Akcionim planom za 2018. godinu, da bi, međutim, Zakon bio usvojen tek u decembru 2019. godine, tačnije 24.12.2019. godine.\nNovi Zakon o javnim nabavkama stupio je na snagu 1. januara 2020. godine, a počeo je da se primenjuje 1. jula 2020. godine. U okviru javne rasprave o tekstu Nacrta novog zakona, koju je organizovalo Ministarstvo finansija u saradnji sa Upravom za javne nabavke i Privrednom komorom Srbije, Udruženje je podnelo je ukupno 20 primedbi, predloga i sugestija, od kojih je usvojeno 12 primedbi koje su potom postale sastavni deo teksta Nacrta.\nIzmeđu ostalog, primedbama su bile obuhvaćene zakonske odredbe koje se odnose na previsoko određene pragove za primenu Zakona za nabavke radova, prekratke rokove za podnošenje ponuda u pojedinim slučajevima, komisiju za javnu nabavku, sadržinu konkursne dokumentacije, kriterijume za izbor privrednog subjekta, službenike za javne nabavke, kao i postupak zaštite prava. Pojedinim primedbama je ukazano na potrebu pravno-tehničkog preciziranja teksta Nacrta, dok su ostalim predlagana drugačija zakonska rešenja od onih ponuđenih u Nacrtu u cilju unapređenja sistema javnih nabavki u Srbiji. U produžetku je dat tabelarni prikaz primedbi Udruženja po članovima Zakona, kao i odgovora Uprave za javne nabavke na upućene primedbe.


NaslovnaSaopćenja za javnostAmbasador Nigel Casey i predsjednik Inicijative za sjećanje i edukaciju o Srebrenici Waqar Azmi u posjeti ministru Kaplanu\nOvom prilikom doktor Azmi je izrazio zahvalnost za konkretnu podršku Ministarstva kulture i sporta obilježavanju Dana sjećanja na Srebrenicu, koji je prvi put organizovan i u Londonu 11. jula 2013.\nNaime, 11. jula 2013. u Londonu je priređen Dan sjećanja na genocid u Srebrenici.\nTom prilikom je premijer Velike Britanije David Cameroon, razgovarao sa preživjelim Srebreničanima, a ministar vanjskih poslova William Hague je, zajedno sa brojnim visokim zvaničnicima iz Velike Britanie, prisustvovao centralnom dijelu programa.\nFederalno ministarstvo kulture i sporta je bilo uključeno u realizaciju projekta obilježavanja srebreničkog genocida u Londonu 2013. Ministar Salmir Kaplan je istakao kako na podršku i pomoć Ministarstva pri realizaciji projekata, koji se tiču obilježavanja genocida u Srebrenici, mogu računati i u narednom periodu.\nCentralna tema sastanka je bila nastavak saradnje između Inicijative za sjećanje i edukaciju o Srebrenici i Federalnog ministarstva kulture i sporta na obilježavanju svakog narednog 11. jula u Velikoj Britaniji.\nDoktor Azmi je naglasio kako je namjera Inicijative za sjećanje i edukaciju o Srebrenici da se aktivnosti ne ograničavaju samo na obilježavanje godišnjice genocida, već da se aktivnosti provode tokom cijele godine.\nObećao je i da će biti organizovane posjete brojnih zvaničnika, umjetnika i sportista iz Velike Britanije Memorijalnom centru Potočari. Veliki doprinos u realizaciji projekta dali su i Ambasada Velike Britanije u Bosni i Hercegovini i Ambasada Bosne i Hercegovine u Londonu, na čelu sa ambasadorima Nigelom Caseyem i Mustafom Mujezinovićem.


Vučić: Žene biraju po odgovornosti, a ne po lepoti – NovostiDana.rs\nVučić: Žene biraju po odgovornosti, a ne po lepoti\nOn se danas u Sportskom centru „Šumice“ u Beogradu obratio publici koju su gotovo potpuno činile žene, a na ulazu su ih dočekale i crvene ruže.\nPored aktuelnog premijera, gosti skupa na kojem su učesnice iz publike postavljale pitanja Vučiću, bili su i pevačica Svetlana Ražnatović i njen kolega Željko Samardžić.\nVučić je ocenio da žene u životu i politici „biraju po odgovornosti, a ne po lepoti“ i da su na osnovu tog kriterijuma prepoznale ko njihovu zemlju vodi na mnogo bolji način.\nKako je naveo žene uvidjaju ozbiljnost situacije, manje su sebične od muškaraca, više gledaju u budućnost i brinu o potomstvu.\nOn je kazao da žene više vode računa i o ekonomskoj stabilnosti države, pa ih i više od muškaraca zanima i više cene činjenicu da u martu državna kasa neće imati nikakav minus.\nOn je dodao da u juna na snagu treba da stupe i propisi koji će sprečiti nasilnike da se, kako je rekao, iživljavaju nad ženama.\nVučić je kritikovao muškarce koji ne plaćaju alimentaciju nakon razvoda i rekao da „ne zna da li može da ih nazove muškarcima“.\nOn je naveo da deca treba da pripadnu majkama u slučaju razvoda i nagovestio i da je to rekao „jednom svom prijatelju“.\nU jednom trenutku Vučić je konstatovao da su u publici i gradski menadžer Goran Vesić i ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin i upitao ih „šta će oni medju hiljadama žena“.\nPosle aplauza on je konstatovao: „Zato vama ne dodaju ono ‘pederu’ kao meni“.\nŽene iz publike Vučića su pitale i o njegovim omiljenim knjigama i piscima, a on je rekao da sada češće čita knjige o ekonomskim, pravnim, istorijskim i političkim temama i ima manje vremena za beletristiku.\n„On mnogo radi i mnogo toga je učinio i to je čovek kojem treba da budemo vetar u ledja. Da ga podržimo“, rekla je Ražnatović i kao poruku uputila stih jedne njene pesme: „Isuse, daj mu lavlje srce“.


Press Online :: Književnost :: Peteru Handkeu uručena povelja / print=true\nPeteru Handkeu uručena povelja\nU Skupštini grada Beograda juče je održan svečani prijem povodom gradske slave Spasovdan i tom prilikom je humanisti i priscu Peteru Handkeu uručena Povelja počasnog građanina Beograda.\nDomaćin slave, gradonačelnik Siniša Mali rekao je da je Spasovdan vekovima simbol obnove i razvoja Beograda. "Ova slava ukazuje na stalno uzdizanje grada, neuništivu nadu i veru naroda u budućnost", rekao je gradonačelnik koji je sa predsednikom Skupštine grada Nikolom Nikodijevićem na svečanosti uručio Povelju počasnog građanina Beograda Peteru Handkeu, koji, prema rečima gradonačelnika, gaji "privrženost Beogradu na poseban način". Kako je istakao Mali, Handke je svojim predanim radom promovisao Beograd i Srbiju u svetu.\n"Nema pisca na svetu koji nas je više zadužio od Petera Handkea. Izabrali ste teži put put borbe i istine i zbog toga Vas Srbija i Beograd cene", rekao je Mali podsetivši na piščeve eseje o Srbiji i osporavanja koja je doživljavao zato što se protivio diskriminaciji srpskog naroda.\nAustrijski pisac je nakon uručenja Povelje, na srpskom jeziku rekao da obećava da će ostati veran Beogradu tragičnom gradu ali gradu koji je, kako je istakao, svetao i spolja i iznutra. "Moja istorija je kod tragičnog naroda, a moje mesto je u tragičnom i svetlom Beogradu. To je grad koji je tri puta bombardovan u jednom veku", rekao je Handke ali i istakao da Beograd nikada nije bio mračno gnezdo Balkana kako su ga neki doživljavali. "Ja ne zaslužujem ovo priznanje, ali ga primam u ime svoje dece", rekao je Handke.


Pročitajte zaključke Predsjedništva SDA | N1 BA\n19.10.2019. |09:12 >09:15 |\nPredsjedništvo Stranke demokratske akcije (SDA) za mandatni period 2019 - 2023. godina konstituirano je jučer na sjednici u Sarajevu, a nakon kongresa te stranke održanog 14. septembra ove godine. Nakon sjednice usvojena su četiri zaključka.\n1. Blokada rada Parlamentarne skupštine BiH koju provodi SNSD u svrhu pritiska i imenovanja mandatara Vijeća ministara BiH je protivustavan, antidejtonski i protivzakonit čin. Neformiranje parlamentarnih komisija nije samo nesavjestan odnos prema državi BiH i njenim građanima, nego predstavlja krivično djelo definirano članom 220. Krivičnog zakona BiH.\nNeusvajanje brojnih zakona i dokumenata koje je u parlamentarnu proceduru uputilo Vijeće ministara BiH, blokiranje sporazuma vrijednih dvije milijarde KM nanosi ogromnu štetu BiH, njenim građanima, ekonomiji i integracijskim procesima koji su dovedeni u zastoj.\nPozivamo OHR i pravosudne institucije da poduzmu mjere u skladu sa zakonom, vlastitim mandatom i obavezama.\n2. Predsjedništvo SDA pozdravilo je spremnost HDZ BiH da grade prijateljske odnose sa SDA. U tom smislu pozivamo HDZ BiH da predloži kandidata za poziciju predsjednika Federacije BiH kako bi se pokrenula procedura imenovanja novog saziva Vlade FBiH.\nIzmjene Izbornog zakona BiH ne smiju biti uslov za formiranje vlasti na federalnom nivou. Očekujemo da će prijedlog izmjena Izbornog zakona BiH, koji je HDZ obećao predstaviti koalicionim partnerima i bh javnosti, poštovati ključne prioritete iz dokumenta „Mišljenje Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU“. Podsjećamo da se u tom dokumentu traži unapređenje institucionalnog okvira, uključujući i ustavni nivo, kako bi se osigurala jednakost i nediskriminacija građana, posebno postupanje prema presudi Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić i Finci i uklonilo pravo veta zasnovano na nacionalnoj pripadnosti čime se dovodi u pitanje provođenje acquisa-a i rada parlamenata i zakonodavnih skupština entiteta.\n3. Predsjedništvo SDA poziva Evropsku komisiju da se još snažnije i konkretnije uključi u rješavanje migrantske krize na tzv. “Balkanskoj ruti”, na kojoj Bosna i Hercegovina postaje jedno od najozbiljnijih žarišta, a posebno da svojim autoritetom hitno utječe na organe nadležne za granicu Evropske unije sa Bosnom i Hercegovinom, tj. na Graničnu policiju i ostale sigurnosne snage Republike Hrvatske, koji u svom operativnom radu narušavaju suverenitet i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine.\nSve nadležne institucije i organizacije trebaju pokazati odgovoran i human pristup rješavanju problema migranata. Pozivamo državne institucije na svim nivoima da djeluju u skladu sa Akcijskim planom Vijeća ministara kako bi se teret krize sa Bihaća i USK ravnomjerno rasporedio na teritorij cijele države BiH. Migranti ne mogu biti samo problem općina sa bošnjačkom većinom.\nPozivamo nadležne institucije Bosne i Hercegovine da sa susjednim zemljama pojačaju regionalnu saradnju i da formiraju međudržavni operativni organ koji bi redovno razmatrao probleme u vezi s ovim pitanjem.\nZahtijevamo da se hitno stave u funkciju sporazumi o readmisiji sa zemljama sa kojima je BiH iste zaključila, a kako bi se omogućila puna i bezuslovna primjena međunarodnih propisa.\nSDA poziva da svi nivoi vlasti povećaju finansijska izdvajanja za rješavanje problema priliva migranata, te poziva sve nadležne institucije da apliciraju na sredstva iz međunarodnih fondova.\nNeophodno je osigurati finansijska sredstva, smještajne kapacitete i stvoriti sve potrebne uvjete kako bi se izbjegla humanitarna katastrofa koja prijeti migrantima u nadolazećem zimskom periodu.\n4. Predsjedništvo SDA usvojilo je Prijedlog Pravila izbornog postupka u SDA, kao i prijedloge odlika o organizaciji,načinu rada i nadležnostima Organizacije žena i Asocijacije mladih SDA.\nBas ste se naradili, jos fino drustvo ugodjaj na nivou kao i raspolozenje.........sad imamo i te zakljucke, pa sta nam vise treba?\nNajljepši zaključak bi bio osnivanje saveza SDA - SNSD - HDZ a onda u paketu da razgule onima koje veličaju (Ankara - Beograd - Zagreb)!


Press Online :: Sport Fun :: Kazanj - mesto u kojem nastaju šampioni\nKazanj - mesto u kojem nastaju šampioni\nGlavni grad ruske autonomne republike Tatarstan možda nije jedna od najatraktivnijih turističkih destinacija na svetu, ali svakako je mesto u kojem ljubitelji najpopularnijih sportova imaju u čemu da uživaju\nIstine radi, do pre 15-ak godina, malo ko je čuo za klubove iz mesta na Volgi, ali su velika ulaganja u pomenutom periodu dovela do toga da Kazanj, grad od malo preko milion stanovnika, ima šampione u fudbalu, hokeju na ledu, odbojci, hokeju na travi, košarci, ragbiju, vaterpolu...\nKako je objasnio Savo Milošević, koji je sa fudbalerima Rubina, bio šampion Rusije 2008. godine, lokalne vlasti Tatarstana za sport izdvajaju godišnje oko 300 miliona dolara. Ta suma, uz ulaganja privatnih kompanija donela je kazanjskim klubovima mnogo uspeha poslednjih godina.\nKada je fudbal u pitanju, Rubin je dva puta bio prvak Rusije, a poslednje četiri godine klub iz grada na Volgi, koja ovde zbog širine više deluje kao more, a ne reka, redovno igra grupne faze u evropskim takmičenjima.\nPre Miloševića, u timu Rubina je svojevremeno igrao još jedan bivši fudbaler Partizana, Veljko Paunović.\nGrad Kazanj, inače, užurbano se sprema za Univerzijadu čiji će domaćin biti sledeće godine. Na svakom koraku mogu da se uoče bageri, kamioni, kranovi i ostala mašinerija koja neprestano radi kako bi sve bilo spreman za glavni događaj u 2013. Pored izgradnje i renoviranja sportskih objekata u gradu, sprovode se i radovi na aerodromu koji još uvek deluje više kao lokalni, nego međunarodni, ali nema sumnje da će i to uskoro da se promeni.\nSuprotno ostatku Evrope, fudbal ovde ipak nije najpopularniji sport, već je to hokej na ledu.\nLokalni klub AK Bars, na čijem grbu je snežni leopard, inače tatarska autentična životinjska vrsta, dva puta je bio osvajač KHL lige koja je najjače svetsko klupsko takmičenje posle američkog NHL-a.\nNisu, međutim, samo hokejaši i fudbaleri, donosili trofeje u Kazanj. Tu je i košarkaški klub Uniks, čiji aktuelni trener je srpski stručnjak Aco Petrović. Ovaj klub je dva puta osvajao Kup Rusije, a ima i po jedan trofej FIBA Evrolige i Evrokupa.\nNajpoznatiji srpski igrač koji je nastupa za Uniks svakako je reprezentativac Duško Savanović, ali navijači pamte i Olivera Popovića, Stevana Nađfeja i Branislava Vićentića.\nVaterpolisti Sinteza iz Kazanja takođe su jednom bili šampioni Rusije, imaju i dva nacionalna kupa, a 2007. godine ostvarili su najveći klupskih uspeh u Evropi osvajanjem trofeja u LEN kupu.\nSigurno najzvučnija imena koja su igrala za ovaj klub su nekadašnji srpski reprezentativci Danilo Ikodinović i Dejan Savić.\nNa više mesta u gradu Kazanju ovih dana su mogli da se vide i bilbordi sa reklamama za lokalni odbojkaški klub Zenit, koji je 2008. i 2012. godine osvajao Ligu šampiona.\nUz poziv navijačima da dođu na utakmice stoji i poruka da se radi o "ekipi ratnika" koji će ostaviti sve na terenu. Iako Kazanj neće biti jedan od domaćina utakmica Svetskog prvenstva u fudbalu 2018. godine, utisak je da je ovaj grad sportski "Eldorado" i da ljudi koji ulažu novac u klubove umeju od anonimnih timova da naprave prave šampione.


Reagovanja na Obamin govor ruskim diplomcima u Moskvi\nU govoru koji je na kraju svoje posete Rusiji održao u visokoj Novoj ekonomskoj školi, u Moskvi, američki predsednik Barak Obama rekao je diplomcima te škole da budućnost pripada njima. Bila je to standardna fraza, koja se pojavljuje u svakom govoru povodom podele diploma visokoškolcima, ali Obama joj je pridodao i poruke o siromaštvu, nuklearnom oružju, nacionalnom suverenitetu i vladavini zakona.\nPredsednik Obama je rekao diplomcima visoke ekonomske škole da su oni poslednja generacija rođena u svetu obeleženom hladnoratovskim podelama, opasnošću od nuklearne konfrontacije i nadmetanju između Sjedinjenih Država i Rusije, u svemu - od sportova do istraživanja svemira. Ali on je odbacio ideju da su te dve zemlje osuđene da budu protivnici.\n"To je razlog što se zalažem za resetovanje odnosa između Sjedinjenih Država i Rusije. Ovo mora da bude nešto više od svežeg početka između Kremlja i Bele kuće, iako je i to važno, i ja sam u tom smislu imao odlične razgovore sa vašim predsednikom i premijerom. Američki i ruski narod moraju neprestano da se trude da identifikuju zajedničke interese i proširuju dijalog i saradnju, koji mogu da popločaju put ka progresu," rekao je Obama.\nObama je rekao da ne želi da definiše ruske interese, ali je izneo neke američke: sprečavanje širenja nuklearnog naoružanja, nanošenje poraza nasilnički raspoloženim ekstremistima i globalni prosperitet. On je, međutim, primetio da mnoga očekivanja o miru i napretku posle Hladnog rata nisu ispunjena.\nProfesor Nove ekonomske škole, Oleg Zamulin, rekao je za Glas Amerike da se slaže sa Obamom da ogromno bogatstvo, stvoreno po okončanju Hladnog rata, nije ukinulo rasprostranjeno siromaštvo.\n"Ne bih rekao da svi Rusi bolje žive nego pre 20 godina. Ali mislim da zemlja generalno stoji bolje, jer smo na dobrom putu. Da nismo započeli reforme, da nismo pokrenuli tržišne, ekonomske i demokratske promene, mislim da bi bila u daleko gorem stanju nego danas," rekao je Zamulin.\nZamulin kaže da je predsednik Obama snažno i otvoreno govorio o potrebi vladavine zakona i građanskog društva u Rusiji, ali da nije pominjao nikakva imena. Umesto toga, američki predsednik je obećao američko-rusku saradnju u oblasti novih izvora energije i borbe protiv klimatskih promena. On je takođe primetio da vlade mogu da podstiču tu saradnju, ali da je ostvaruju pojedinci.\n"Najveći resurs svake zemlje u 21. veku ste vi. Ljudi. Posebno mladi ljudi. Zemlja koja iskoristi taj potencijal biće uspešna, ali taj uspeh zavisiće od ekonomije koja funkcioniše u okviru vladavine zakona. Kako je predsednik Medvedev ispravno rekao, zreo i efikasan pravosudni sistem je jedan od uslova za trajni ekonomski razvoj," rekao je američki predsednik.\nU svom govoru diplomiranim studentima moskovske Nove ekonomske škole, Obama je rekao da se njihovi životi poklapaju sa erom preobražaja u Rusiji, posle nestanka starih sovjetskih političkih i ekonomskih ograničenja. On je rekao da budućnost Rusije ili američko-ruskih odnosa još nisu saasvim jasne. O tome će, rekao je on, odlučivati ruski diplomci i drugi članovi njihove generacije u Americi i ostatku sveta.\nJedan od onih koji su odbranili magistarski rad iz ekonomije, Anton Smislov, rekao je za Glas Amerike da nova generacija u Rusiji već radi na unapređenje zemlje.\n"Neki od ovih diplomaca već rade u Ministarstvu za ekonomski razvoj. Nadam se i prilično sam siguran da će imati dobre karijere i da će znanje dobijeno u ovoj školi primeniti za dobro Rusije i čitavog sveta," rekao je Smislov.\nPredsednik Obama je rekao da je u vreme kada je rođen rasna segregacija još bila zakon u Americi, dok je pre 100 godina Rusijom vladao car, a u Evropi postojale mnoge imperije. Anton Smislov kaže kako se slaže da je vreme imperija prošlo i da Rusija mora da se usredsredi na razvoj sopstvene nacije.\n"Ne razumem neke akcije sadašnje vlade. Možda nam se ne sviđa što neko pokušava da utiče na Ukrajinu i Gruziju, ali ako je nezavisnost zaista dobra za sve zemlje, onda one moraju da budu nezavisne i od Rusije i od Sjedinjenih Država," rekao je Smislov.\nRusija se snažno protivi širenju NATO saveza i učlanjivanju Ukrajine i Gruzije u tu alijansu. U svom govoru, Obama je primetio da zemlje mogu da se učlane u NATO samo ako to podržava većina njihovih stanovnika, da moraju da sprovedu reforme i pristanu da učestvuju u misijama alijanse.\nNa kraju, on je izneo viziju budućnosti koja bi mogla da se izgradi ako Amerikanci i Rusi odbiju da se opterećuju starim preprekama i sumnjama. Zajedno, rekao je on, naše dve zemlje mogle bi da grade svet u kome bi sila služila u ime napretka.


Svetski dan igre obeležen u Kikindi - TVRUBIN\nSvetski dan igre obeležen u Kikindi\nKulturni centar je prvi put organizovao obeležavanje Svetskog dana igre. Folklorni ansambli, plesne grupe, kao i Baletska škola imali su mogućnost da u dvorištu KC pokažu deo svojih koreografija, na zadovoljstvo publike.\nDvorište KC je proteklog vikenda bilo mesto na kom su se okupili stari i mladi, plesači i njihovi koreografi, kao i roditelji, prijatelji i saradnici. Ideja je bila, kako je navela direktorica KC, Tanja Nožica da se svi koji vole igru i muziku nađu na jednom mestu:\n–Inicjativa je naišla na podršku od strane klubova i ansambala, od kojih su neki došli i iz okolnih mesta, a plesne grupe su se predstavile u više tačaka i više kategorija, pa su plesali i mlađi i stariji. Mi se nadamo da bi ova manifestacija mogla da zaživi.\nŠirom sveta 29. aprila obeležava se Svetski dan igre, sa idejom da slavi umetničku igru i njenu univerzalnost koja prevazilazi političke, kulturne i nacionalne granice, spajajući ljude kroz svima razumljiv jezik. U Kikindi je taj datum pomeren zbog loših vremenskih uslova.\n← Euromelanom obeležen i u Kikindi Umetnost i pedagogija porodice Čipčić →


Međutim, kada se prišlo bliže, videlo se da to ne beše sneg, nego razbacani papiri koji su ispali iz kanti za smeće. Ne zna se da li je to zbog neodgovarajućeg odlaganja smeća samih građana ili je zbog „savesnog“ rada ljudi koji prazne kante. Bilo kako bilo, ovakvi prizori nisu retki i u drugim ulicama nakon prolaska „gradske čistoće“ koja za sobom ostavlja trag.\nČudan ovaj „sneg“, i posle dva dana nalazi se u istom stanju i na istom mestu!\nViše iz ove kategorije « Savet za bezbednost saobraćaja i AMK „Bečej“: Oprez, prvaci\tKultura i njeni poslednji dani u Bečeju: Hej vi napolju! »


Na Hempden parku u Glazgovu od 15 časova po našem, srednjeevropskom vremenu, odvijaće se ovaj duel u grupi D, u kojoj je na prvo mesto već zasela Engleska pobedom nad Hrvatskom.\nJasno je da su jučerašnji suparnici sa Vemblija kandidati za najviše pozicije, time i automatski prolazak dalje, ali kako u nokaut fazu idu i četiri od šest trećeplasiranih ekipa, i Škoti i Česi će dati sve od sebe da pobedom ka tome zakorače.\nŠkotska je na dramatičan način prošla na EURO 2020, jer je posle Izraelaca pobedila i Srbiju na penale, u finalu baraža Lige nacija odigranom u Beogradu.\nEkipa selektora Stiva Klarka je, odavno već, izuzetno čvrsta u duelima, ne dozvoljava baš lako rivalima da se razigraju, a ume i u napadu da iznenadi favorita, što je pokazano pre 12 dana u vidu 2:2 sa Holandijom.\nIpak, ne treba zaboraviti da Škotska nije bila na velikom turniru od Mundijala 1998, a na prvenstvu Evrope od 1996, i da na poslednja dva kontinentalna šampionata nije uspela da prebrodi grupnu fazu takmičenja.\nA dok se domaćin ovog meča u Glazgovu s ponosom seća meča sa Srbijom, koji ga je vratio na evro-scenu posle više od dve decenije, Česi ovih dana utehu traže u - utakmici s Albanijom.\nEkipa selektora Jaroslava Silhavija je pre tačno deset dana nokautirana od strane Italije (0:4) u pripremnom meču, ali se potom "oporavila" pobedivši Albance s 3:1, pa sa nadom da će ostvariti novi uspeh stiže na "Hempden park"\nPritom, Česi baš i nisu naivni kao što bi debakl od "azura" mogao to da nagovesti, jer su u martu remizirali s moćnom Belgijom u mundijalskim kvalifikacijama, a i imaju više iskustva od Škota.\nNaime, čuveni učesnici finala (s Nemačkom) na EURO 1996, ali i polufinala 2004, kao i četvrtfinala 2012, nose tradiciju solidnih uspeha na kontinentalnom šampionatu, a to bi danas da dokažu i u Glazgovu.


Ministarstvo finansija Srbije predstavilo je prvi paket mera podrške privredi, čija primena će biti precizirana do kraja ove nedelje. Ministar Siniša Mali je najavio i moguće donošenje dodatnih olakšica, ako kriza sa pandemijom korona virusa potraje duže od tri meseca.\nSlovenija: 93 odsto preduzeća u problemu\nVlada Slovenije je u početku krenula sa umerenim setom mera, početkom marta, da bi ubrzo podrška bila proširena. Najpre je 9. marta najavljen paket vredan milijardu evra, koji uključuje odlaganje poreza, državne garancije i kreditne linije. Usvojena je podrška zaposlenima koji su otpušteni ili u karantinu. Već 13. marta se podrška proširuje na veći broj korisnika. Preduzeća dobijaju odlaganje poreza i plaćanje obaveza na rate, a plaćanje poreza na dohodak odloženo je do 15. jula. Uvode se bonusi penzionerima i ranjivim grupama stanovništva, dok su povećane plate zaposlenima u ključnim sektorima za prevazilaženje epidemije, navodi se se u u najnovijem broju Makroekonomskih analiza i trendova (MAT) .\nPaket ekonomskih podsticaja je 24. marta proširen za dodatne 2 milijarde evra, pa on sada obuhvata i podršku samozaposlenima i penzionerima sa najnižom penzijom. Proširena je podrška kompanijama tako što će država pokriti dvomesečni iznos doprinosa i 70 odsto minimalne mesečne neto zarade. Javno zdravstveno osiguranje pokriva troškove bolovanja, dok je obustavljeno plaćanje poreza na dobit.\n"Trenutno stanje u privredi je teško. Prema istraživanju slovenačke Privredne komore, 93 odsto preduzeća beleži ozbiljne poteškoće usled pandemije, u vidu zaustavljanja aktivnosti, pada spoljne tražnje, poremećaja u međunardonom transportu i prekinutom lancu snabdevanja", navodi ekonomista Ivan Nikolić u svojoj analizi.\nHrvatska: Prvi "minimalac" već uplaćen\nVlada Hrvatske je u nekoliko navrata krojila paket ekonomskih mera za pomoć privredi, koje se odnose na beskamatno odlaganje poreskih obaveza preduzetnika s poteškoćama, očuvanje zaposlenosti, odnosno finansiranje 100 odsto troška neto minimalne plate po zaposlenom, te pomoć mikro, malim i srednjim preduzećima kroz kredite za likvidnost i obrtni kapital uz veoma nisku kamatnu stopu. Vlada iz budžeta pokriva troškove zdravstvenog osiguranja za sve osiguranike.\nDo kraja marta se hrvatskom Ministarstvu rada i penzijskog sistema za finansiranje minimalne plate od 3.250 kuna javilo oko 14 hiljada firmi sa ukupno 71.000 radnika. To će državu koštati mesečno 5 milijardi kuna, odnosno oko 2 milijarde evra za tri meseca. Početkom aprila podrška je proširena, pa će država pokriti platu od 4.000 kuna, a platiće i doprinose na taj veći iznos.\n"Značajno je to što je primena ekonomskih mera počela promptno, pa je Zavod za zapošljavanje već 2. aprila uplatio prethodnih 3.250 kuna po radniku svakoj firmi koja je predala zahtev za podršku (a koja je zadovoljila kriteriju o padu prometa više od 20 odsto). Iznenadna uplata je kod preduzetnika izazvala oduševljenje, čuđenje i nevericu", piše Ivan Nikolić.\nŠto se tiče monetarne podrške, bankama je omogućeno uvođenje moratorijuma na otplatu kredita onim klijentima koji su krajem decembra klasifikovani kao uredni, a u međuvremenu su pogođeni posledicama pandemije virusa. Hrvatska narodna banka (HNB) je bankama zarad uvećanja likvidnosti dozvolila da koriste i zaštitni sloj kapitala do 30. juna 2021. godine, a uvedene su i repo aukcije hartija od vrednosti.\nProširena je mogućnost kupovine državnih obveznica penzijskim fondovima i osiguravajućim društvima, a bankama je ukinuta isplata dividendi i bonusa za 2019. godinu, ali i smanjena stopa obavezne rezerve sa 12 na 9 odsto.\nMađarska: Poreske olakšice za najugroženije firme\nKrajem marta, u drugom paketu mera, mađarska vlada je proširila fiskalnu podršku privredi. Mere uključuju poreske olakšice za mala i srednja preduzeća iz grana koje najviše trpe štetu, odlaganje plaćanja obaveza, poreske olakšice medijskim kompanijama za prihod od reklama, obustavu prinudne naplate i zaplene imovine. Pre toga je podrška bila adresirana isključivo na turizam, ugostiteljstvo, putnički transport i deo malog biznisa.\nIpak, država još uvek nije prihvatila pokrivanje doprinosa socijalnog osiguranja, dok je i podrška troškovima zdravstvenog osiguranja minimalna.\nIstovremeno, Narodna banka Mađarske (NBM) je otpočela operaciju izdašnih monetarnih olakšica – uvela je dnevne injekcije likvidnosti, proširila prihvatljive kolaterale od banaka. Zanimljivo, relaksirala je zadovoljavanje pojedinih kapitalnih zahteva, ali i suspendovala sankcije bankama koje nisu poštovale zahtev u pogledu obavezne rezerve. S druge strane, najavljeno je da NBM neće tolerisati valutnu neravnotežu u bilansima; zabranjena je i isplata dividendi bankama do kraja septembra.\nRumunija: Devetomesečni moratorijum na otplatu kredita\nU cilju rešavanja ekonomskih problema Vlada Rumunije je odobrila, za sada, skroman paket selektivnih mera, isključivo za firme pogođene krizom. Veći deo se odnosi na obezbeđivanje obrtnog kapitala preduzećima, finansiranje investicija i zaštitu radnih mesta (dražava pokriva samo 2 mesečne plate). Ukupna vrednost ekonomskog paketa, po rečima rumunskog ministra finansija, neće preći 2 odsto BDP-a za ovu godinu.\nUveden je devetomesečni moratorijum na otplatu kredita za dužnike pogođene krizom. Centralna banka Rumunije ušla je u krizni režim rada nakon redukovanja referentne stope za 50 baznih poena (na nivo od 2 odsto; sužen je i koridor kamatnih stopa sa ±1,25 procentnih poena na ±1 procentni poen u odnosu na referentnu kamatnu stopu) i izrazila spremnost da će u slučaju potrebe kupovati državne hartije od vrednosti. Stopa obavezne rezerve nije menjana.\nBugarska: 250.000 radnika strepi od otkaza\nVlada je predložila ograničene mere podrške ekonomiji uz veoma oprezan pristup, tvrdeći da se obim krize i dalje ne može proceniti i da je neophodno zadržati oprez u pogledu prekomerne potrošnje. Za sada se ne razmatra ni mogućnost zaduživanja u inostranstvu.\nNajpre je uveden moratorijum u otplati kredita na dospele rate za zadužene kompanije i građane. Zatim, 24. marta donet je paket mera u vrednosti od 5 milijardi leva (oko 2,55 milijarde evra). Od toga, jedna milijarda leva će biti utrošena za pokriće 60 odsto iznosa tromesečnih plata.\n"Međutim, pomoć će dobiti samo kompanije koje dokažu da su im prihodi od prodaje međugodišnje opali za preko 20 odsto. Drugi uslov je da kompanije ne otpuštaju svoje radnike. Poslodavci nisu bili oduševljeni ovom merom, jer i dalje moraju da pokriju 40 odsto zarade, ali i celokupan iznos doprinosa", napominje Ivan Nikolić.\nOko 700 miliona leva izdvaja se za dokapitalizaciju bugarske razvojne banke. Približno 200 miliona leva biće odvojeno za podršku beskamatnim potrošačkim kreditima do 1.500 leva po osobi, ali takođe samo za one koji su dobili neplaćeno odsustvo s posla. Preostalih 500 miliona leva poslužiće kompanijama kao podrška likvidnosti.\nVlada je takođe dozvolila kompanijama odlaganje plaćanja poreza na dobit, do kraja juna. Procenjuje se da će ta mera koštati budžet oko 600 miliona leva.\nPodržaće se samo penzioneri sa najnižim penzijama, u ukupnom iznosu od 50 miliona leva, i to u vidu jednokratne isplate za uskršnje praznike.\nRezultati ankete bugarske Privredne komore pokazuju da je već do kraja marta oko 12 odsto bugarskih kompanija obustavilo aktivnost. Procena je da će u aprilu samo iz sektora hotela, restorana i kafića otkaz dobiti 250 hiljada zaposlenih, a činjenica je da se svakodnevno oko 1.300 novih ljudi prijavljuje evidenciji Nacionalne agencije za zapošljavanje.