Ostojić: Vakcine bezbedne za decu, prevashodno treba da ih prime roditelji i prosvetni radnici - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna COVID 19 Ostojić: Vakcine bezbedne za decu, prevashodno treba da ih prime roditelji i...\nBEOGRAD – Načelnica Dečje klinike u Kliničko-bolničkom centru “Dragiša Mišović” u Beogradu, dr Verica Ostojić izjavila je danas da bi deca koja imaju hronična oboljenja trebalo da prime vakcinu jer su one bezbedne i efikasne, ali da u cilju njihove zaštite prevashodno treba da se imunizuju roditelji, prosvetni radnici i zaposleni u vrtićima.\n“Deca koja imaju hronična oboljenja, i kod kojih bih stoga kovid mogao da bude posebno opasan, svakako bi trebalo da prime vakcinu. Mi znamo da deca nisu uglavnom ozbiljno obolevala, ali znamo i da deca mogu biti prenosioci virusa. Medjutim, kada govorimo o zaštiti dece, veoma je važno naglasiti da vakcinu prevashodno treba da prime roditelji, prosvetni radnici i zaposleni u vrtićima”, rekla je Ostojić za list Danas.\nKako je objasnila, u KBC “Dragiša Mišović” smešteno je sedmoro dece koja su pozitivna na korona virus.\n“Radi se o deci koja su u prethodnih pet-šest dana imala povišenu temperaturu, nakon čega su testirani i utvrdjeno je da su pozitivni. Imaju respiratorne, ali ne i druge simptome”, kazala je Ostojić.\nNa čestu konstataciju da “vakcine nisu dovoljno ispitane”, Ostojić je kazala da je u pitanju moderna tehnologija i da to nisu vakcine iz prošlog veka, za koje je bilo potrebno nekoliko godina da se ispitaju.\n“Ovde se radi o modernoj tehnologiji u kojoj su učestvovali naučnici iz celog sveta zbog čega je i nastanak vakcine bio mnogo brži. Mi ne možemo ove današnje vakcine da poredimo sa nekim ranijim, jer je sad sve brže, efikasnije i bezbednije”, istakla je Ostojić.\nPrethodni tekstTreća rata poreza na imovinu dospeva za naplatu\nSledeći tekstCarinici na Gradini zaplenili zlatni nakit vrednosti skoro 23.000 evra


Konkurs „EKV: TVOJA PESMA“ produžen do 15. novembra! | Mascom prodavnica - CD, LP, VINYL, DVD\nUsled ogromnog interesovanja autora i velikog broja pristiglih muzičkih numera, kompanije Mascom i Tin Drum Music svim zainteresovanim muzičarima pokloniće još mesec dana vremena da pošalju svoju autorsku numeru, i time pružiti priliku da baš njihova pesma bude pobednik „EKV: TVOJA PESMA“ muzičkog konkursa.\nKonkurs „EKV: TVOJA PESMA“ pokrenut je u želji da svim talentovanim muzičarima, kompozitorima i tekstopiscima pruži mogućnost da iskažu svoje muzičko umeće i javnosti predstave svoju autorsku numeru, prožetu uticajem jednog od najznačajnijih domaćih bendova – Ekatarina Velika (EKV).\nOdluka za produžavanjem konkursa ogleda se u želji da što više mladih talenata dobije priliku da svoje muzičko umeće prikažu javnosti. Kompanije Mascom i Tin Drum Music i u budućnosti će nastaviti sa podržavanjem mladih umetnika, a konkurs „EKV: TVOJA PESMA“ zamišljen je kao konkurs koji će nadalje, tradicionalno, biti otvaran svake godine 1. oktobra.\n(*Autor fotografije: Vuk Vidor)\nNaziv konkursa nije korišćen u komercijalne svrhe. Zadužbina Milana Mladenovića nije nosilac prava velikog umetnika čije ime nosi, što je činjenica potvrđena u sudskom postupku.


Etihad Airways "Avio-kompanija godine" - Advertiser Serbia\nEtihad Airways „Avio-kompanija godine“\nS ovim u veziavio-kompanijeEtihad AirwaysfeaturedNagrade\nABU DABI – Nacionalna avio-kompanija Ujedinjenih Arapskih Emirata ponela je titulu „Avio-kompanija godine“, koja joj je dodeljena u okviru glasanja „Aviejšn 100 za 2015. godinu“ u organizaciji časopisa Erlajn ekonomiks (Airline Economics), saopšteno je iz te kompanije.\nEtihad, koji je suvlasnik srpske avio-kompanije „Er Srbija“, dobio je tu značajnu nagradu na osnovu glasanja predstavnika iz te oblasti poslovanja, a priznanja dolaze nakon izuzetne godine u kojoj je doživeo značajan napredak u ukupnom rastu, inovacijama i uslugama, navedeno je u saopštenju.\n„Veoma smo ponosni što su naša dostignuća iz 2014. prepoznata od strane naših kolega iz industrije. Ove nagrade nas podsećaju na značajan napredak koji je ova avio-kompanija ostvarila u tako kratkom roku“, rekao je predsednik i generalni direktor Etihad ervejza, Džejms Hogan.\nTokom 2014. godine kompanija je uvela 10 novih linija, uključujući tri u Severnoj Americi i uložila značajna sredstva u nova partnerstva sa udelom u vlasništvu.\nIz Etihada podsećaju da su prošle godine takođe predstavili potpuno novi izgled, koji obuhvata novi dizajn spoljašnjosti aviona, uniformi i ponude na letovima, uz koncept Etihad Rezidencije, prvi takve vrste, koji je promenio luksuzni komercijalni vazdušni saobraćaj.\nGlavni urednik časopisa Erlajn ekonomiks, Filip Tozer-Penington, izjavio je da su „Aviejšn 100 nagrade“ najveće nagrade zasnovane na glasovima u avioindustriji, sa preko 11.000 stručnjaka koji su glasali tokom perioda od oktobra 2014. do januara 2015. godine.\n„U slučaju nagrade Avio-kompanija godine, glasovi bankara, lizing kompanija, investitora, advokatskih firmi, analitičara, proizvodjača i visokih rukovodilaca avio-kompanija odlučuju koja avio-kompanija je imala najbolji tim u svojoj klasi u 2014“, naveo je Tozer.\nEtihad Airways počeo je sa radom 2003. godine, a u 2014. je prevezao 14,8 miliona putnika. Iz sedišta u Abu Dabiju, Etihad leti ka 111 destinacija prevozeći putnike i robu na Bliski Istok, u Afriku, Evropu, Aziju, Australiju i Južnu i Severnu Ameriku.\nTa avio-kompanija ima flotu od 110 aviona Erbas i Boing, a naručeno je preko 200 novih letelica, uključujući 70 aviona „boing 787“, 25 aviona „boing 777-X“, 62 aviona „erbas A350“ i devet aviona „erbas A380“ .\nNacionalni avio-prevoznik UAE ima vlasnički udeo u kompanijama Erberlin, Er Sejšeli, Virdžin Australija, Er lingus, Er Srbija i Džet ervejz, a u procesu je formalizacije svoje investicije u vlasničko učešće u Alitaliji i u avio-kompaniji sa sedištem u Švajcarskoj, Etihad ridženel, čije letove obavlja Darvin erlajn.\nEtihad ervejz, Erberlin, Er Srbija, Er Sejšeli, Džet ervejz i Etihad ridženel su takođe članice „Etihad ervejz partners“, novog brenda koji povezuje aviokompanije sličnih pogleda kako bi se korisnicima pružio veći izbor kroz unapređenu mrežu destinacija.\nVrednost kompanije Apple rekordnih 710 milijardi dolara\nCity Awards 2015: Najbolja neprofitna kampanja


inverzna simbioza – Bubera\n– Htela bih prvo da naglasim da često brkamo ljutnju, iritiranost, frustraciju,prezir i mržnju:\nljutnja je zahtev za promenu nečijeg ponašanja,\niritiranost kada vas nešto ili neko nervira, ali znate da nije u redu da reagujete,\nfrustriranost kada neke želje ne mogu biti zadovoljene,\nprezir kada smatrate da je neko manje vredan ili čak bezvredan, a\nmržnja kada želite da neko “crkne”, umre, da nestane sa lica zemlje.\nU vezi sa poslednje dve emocije ljudi nekada preduzimaju i akcije koje podrazumevaju verbalno ili fizičko otelotvorenje emocije – vređanje, fizički napad, ubistvo.\nŠta je tačno u osnovi tog antagonizma?\n– Prvo da naglasim da nije svaki odnos svekrve i snahe unapred osuđen da bude „zategnut“ ili loš. A kada jeste loš, razlozi mogu biti različiti i inicijalno uzrokovani sa bilo koje od te dve strane. Ukoliko je uzrok sa strane svekrve obično se radi ili o produženoj ili inverznoj simbiozi – a to u prevodu znači da ili majka nikada nije shvatila da je sin odrastao pa se i dalje brine i ponaša prema njemu kao da je i dalje mali, ili nesvesno, a nekada i svesno očekuje da se sin o njoj brine u psihološkom ili/i materijalnom smislu. Kada je problem iniciran od strane snahe, često to ima veze sa neusklađenim odnosom između samih supružnika, a i snaha sa svoje strane može imati takođe nerazrešene simbiotske odnose sa svojom primarnom porodicom odnosno i dalje biti vezana za nju mnogo više nego što bi to bilo za odraslu i samostalnu osobu uobičajeno.\nKako se on može prevazići?\n– Problem se najbolje prevazilazi rešavanjem samog uzroka, dakle razrešavanjem simbiotskih odnosa – odnosno odrastao sin ili kćerka treba u psihološkom i materijalnom smislu da se odvoji od svoje primarne porodice i posveti sekundarnoj. Odvajanje nije isto što i napuštanje. To znači da odrastao sin ili kćerka koji se odvoji od svoje primarne porodice i dalje održava bliske odnose s njom, ali ne bliskije nego sa svojom sekundarnom porodicom, pomaže ako je potrebno, a emotivna vezanost se ne prekida, već dobija jedan novi, zreliji oblik. Ukoliko je problem među samim supružnicima, naravno, potrebno je rešavati njega.\nKako da reaguje ili kako da se postavi onaj zbog koga su te dve žene\ni postale familija: sin, odnosno muž?\n– Ukratko, u zdravim porodičnim odnosima, sekundarna porodica, tj. ona koju je osnovao sa svojom suprugom treba da ima prednost nad primarnom porodicom, što kod nas još relativno često nije slučaj i zbog čega se često lome koplja. To, ponavljam, ne znači prekidanje veza i odnosa sa primarnom porodicom, ali znači pomeranje na niže na lestvici prioriteta – ispod mesta na kome je sekundarna porodica.


Tag / Kandidatura / Vesti online\nDivac: Kandidovaću se ponovo!\n"Ukoliko se Savezi pozitivno izjasne o mom radu nema razloga da ne nastavim započeti posao", kaže predsednik Olimpijskog komiteta Srbije Vlade Divac.\nPorno glumica Marija Lapijedra, snimila je muzički spot u kojem hvali svog dečka, a verovatno i budućeg muža, Đoana Laportu koji se ponovo kandidovao za predsednika FK Barselone.\nSrbija tražila da ostanem\nIzborna komisija srpske FS Srbije odbacila je kandidaturu Bojana Bogdanovića, nije prošao ni Milovan Đorić, pa dosadašnji predsednik neće imati rivala na predstojećim izborima 12. jula.\nVestionline, Blic, zurnal.rs 1 komentar\nĐorić ostao bez kandidature za predsednika FSS\nMilovan Đorić neće biti rival Tomislavu Karadžiću na izborima za predsednika Fudbalskog saveza Srbije, jer nije uspeo da pobedi u ponovljenoj trci za prvog čoveka trenerske organizacije FSS.\nN. Petrović 0 komentara\nĐorić: Prošlo je Titovo vreme\nPenzionisani trener i fudbalski radnik Milovan Đorić ukazuje na providnu igru predsednika FSS-a Tomislava Karadžića, koji se još nije kandidovao a stiže mu podrška sa svih strana.\nNovosti.rs 4 komentara\nSamo Milovan Đorić može da se bori sa alama koje stalno sapliću, a on je uvek na nogama, kaže Stanislav Karasi posle zasedanja Skupštine Organizacije fudbalskih trenera Srbije koja je ličila...\nPotvrđene kandidature Zukorlića, Pastora i Dragišića\nSrpska napredna stranka predala je danas Republičkoj izbornoj komisiji kandidaturu lidera te stranke Tomislava Nikolića za predsednika Srbije. Zamenik predsednika SNS-a Aleksandar Vučić rekao je...\nPredata kandidatura Jadranke Šešelj za predsednika\nSrpska radikalna stranka (SRS) predala je danas Republičkoj izbornoj komisiji (RIK) 16.073 potpisa podrške za kandidaturu Jadranke Šešelj za predsednika Srbije.\nPotpisi za predsedničku kandidaturu Muamera Zukorlića spremni su, a u Republičku izbornu komisiju stići će do kraja nedelje. Lider Islamske zajednice u Srbiji tako će postati prvi verski...


Redakcija 28.02.2019 11:26\nS obzirom na to da je blokiran rad Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje i osiguranje kvaliteta BiH, rukovodstvo i članovi bh. ogranka Erasmus Student Networka (ESN), jedne od najvećih međunarodnih studentskih organizacija u svijetu, pozivaju odgovorne da što prije pristupe reakreditaciji univerziteta u BiH i riješe krizu koja bi, prema njihovim riječima, najviše pogodila studentsku populaciju u BiH. “Kao organizacija koja u svom članstvu okuplja bivše i trenutne Erasmus studente iz BiH, ali i strane Erasmus studente koji trenutno studiraju u BiH, skrećemo pažnju na potencijalno katastrofalne posljedice koje bi ova blokada mogla imati za studentice i studente u BiH. Povrh svega, naši profesori neće biti u mogućnosti da preko evropskih programa stječu nova znanja koja bi prenosili na svoje studente. Isključenje iz Erasmus+ programa i prestanak važenja univerzitetskih diploma u EU su posljedice kakvima visoko obrazovanje u postratnoj BiH još nije svjedočilo. Posebno smo zabrinuti zbog upozorenja iz EU Delegacije u BiH da ukoliko do 31. marta ne dođe do reakreditacije šest univerziteta kojima je akreditacija već istekla, ovi univerziteti bi mogli biti isključeni iz Erasmus+ programa”, stoji u saopćenju za javnost ESN-a BiH.\nIz ove institucije također u saopćenju podsjećaju da je Erasmus+ program jedan od najznačajnijih i najbitnijih akademskih programa koji najboljim i najaktivnijim studenticama i studentima iz BiH daje priliku da uz izdašne stipendije studiraju na najprestižnijim evropskim univerzitetima.\n“Agencija za visoko obrazovanje BiH nije mjesto etničkih i političkih prepucavanja, već nezavisna institucija koja ne smije djelovati po političkom diktatu koja treba raditi na osiguranju besprijekornih obrazovnih standarda na visokoškolskim ustanovama u našoj zemlji. Od Upravnog odbora Agencije očekujemo da rade posao za koji ih poreski obveznici BiH plaćaju, a za koji ih je prema odredbama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH izabrala Parlamentarna skupština BiH. Smatramo da blokada procesa akreditacija predstavlja direktan atak na obrazovanje u BiH. Uništavati edukaciju u jednoj zemlji znači uništavati njenu budućnost”, dodaje se u saopćenju.\nKako do blokade ne bi došlo, predstavnici ESN-a BiH od članova Upravnog\nodbora Agencije za visoko obrazovanje BiH zahtijevaju da poštujući Okvirni zakon o visokom obrazovanju BiH pristupe reakreditaciji univerziteta koji su za taj proces već aplicirali. Oni u saopćenju pozivaju i predstavnike studentskih asocijacija širom BiH da se pridruže pozivu za, kako navode, osiguranjem kvalitetnog visokoobrazovnog sistema i ostanka u Erasmus+ programu.\nPrethodni članakKomisija za očuvanje nacionalnih spomenika: Još tri objekta nacionalni spomenici\nNaredni članakŠvicarska ima najveće rezerve zlata i deviza u Evropi, BiH na 27. mjestu


Milena Matić i Tamara Miljević, i Stefan Basta i Ivan Lozić trijumfovali na Srebrnom jezeru\nMilena Matić i Tamara Miljević, i Stefan Basta i Ivan Lozić trijumfovali su na trećem turniru Banka Poštanska štedionica beach – volley lige 2019, koji je danas završen na terenima na Srebrnom jezeru, u Velikom Gradištu.\nMilena Matić i Tamara Miljević su u finalu savladale Natašu Savović i Ninu Škarić sa 2:0 (21:13, 21:15), dok su Iren Drobnjak i Milica Beljanski u meču za treće mesto pobedile Huanitu Mendosu i Aleksandru Aleksić sa 2:1 (17:21, 21:13, 15:13).\nStefan Basta i Ivan Lozić su u finalu savladali Damjana Pušonjića i Vukašina Rajkovića sa 2:1 (21:15, 16:21, 15:12).\nU meču za treće mesto, Miljan Kiković i Luka Guteša su pobedili Sašu Popovića i Dimitrija Pantića sa 2:1 (21:11, 21:23, 16:14).\nNa prvom turniru u Loznici, pobednici su bili Aleksandra Aleksić i Milena Matić, odnosno Vukašin Rajković i Damjan Pušonjić, dok su u Paraćinu trijumfovali Marija i Tamara Miljević i Miloš Milić i Đorđe Klašnić.\nČetvrti turnir Banka Poštanska štedionica beach – volley lige 2019. odigraće se 12 – 14. jula u Zrenjaninu.


Predstavljena aplikacija za novi gradski prevoz – Podrinske\nPredstavljena aplikacija za novi gradski prevoz\nInformišite se o najkraćem putu do željene destinacije\nAplikacija za mobilne telefone pomoću koje će jasno moći da se prate sve linije novog gradskog prevoza, kao i vreme stizanja do određene destinacije, počeće sa radom 15. juna i svi građani moći će da je preuzmu sa google play-a ili sajta grada Sabac.rs. Prezentacija novog koncepta javnog saobraćaja, kao i načina funkcionisanja njegovog praćenja posredstvom mobilnog telefona, održana je u subotu u Startit centru. Ekipa sastavljena od šabačkih programera u rekordnom roku od dva meseca realizovala je projekat.\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović poručio je da je to još jedna potvrda da je Šabac šampion razvoja.\n-Ponosan sam na činjenicu da su ovu aplikaciju napravili Šapčani. Imamo Startit centar u kome rade 22 programera koji čine svet boljim, čiji se programi prodaju u Americi i Kanadi, a ovo što su uradili u velikoj meri pojednostaviće funkcionisanje javnog prevoza i omogućiti svakom da ima jasnu sliku gde se nalazi i kada gde dolazi svaki autobus koji je deo javnog prevoza. Imaćemo nov, najmoderniji, najbolji gradski prevoz u Srbiji. On će koštati građane Šapca nula dinara iz budžeta, nema subvencije i imaće najnižu cenu karte. Biće čist, ekološki i vodićemo računa o životnoj sredini- podvukao je Zelenović.\nRazvoj aplikacija naslanja se na koncept „smart city“ (pametnih gradova) i to je jedna od prvih smart aplikacija koje je grad razvio i ponudio građanima Šapca.\nPonuda kakvu nema nijedan grad\n-Sve to olakšava javni prevoz u smislu pronalska i brzine stizanja do određene destinacije. Razlikuje se od ostalih po kompletnim informacijama- iscrtava rutu gde se nalazite, gde želite da idete. Možete da pronđete bilo koju lokaciju u gradu po nazivu. Preuzimanjem startuje na telefonu, nema parametara za logovanje, jednostavna je za krajnjeg korisnika. Opcije podrazumevaju sve rute i linije kojima autobus ide i dve mogućnosti pretrage: po destinaciji i gde želite da pratite traženi autobus, što nijedan grad nije ponudio ranije- naglasio je menadžer projekta Bojan Prica.\nProgramer aplikacije Čedomir Ninković navodi da to praktično znači da pruža mogućnost da u svom džepu imate informacije o svim linijama, da možete lako da dobijete informaciju kada autobus stiže na određenu stanicu, da pratite uživo kuda se taj autobus kreće i izračunate rutu do željene lokacije.\n-Ako hoćete da stignete do bazena, u odnosu na lokaciju gde se trenutno nalazite za vas će pronaći kuda peške da odete do najbliže stanice, a onda odatle koliko stanica da se vozite, gde da izađete i kako peške da stignete do tog mesta- objasnio je Ninković.\nNovi sistem javnog prevoza u gradu podrazumeva nadogradnju postojećeg, kako bi se učinio funkcionalnijim, a osnovna ideja je da umreži gradska naselja i poveže ih sa centrom, budući da su seoska područja i prigradska naselja bolje povezana sa gradom.


Pomoć Архиве - Valjevo\nSrbija i EU potpisale novi paket podrške vredan preko 86 miliona evra: Mala i srednja preduzeća, turizam i čista voda!\n26. April 2021.\tComments Off on Srbija i EU potpisale novi paket podrške vredan preko 86 miliona evra: Mala i srednja preduzeća, turizam i čista voda!\nZvaničnici Evropske unije i Srbije danas su potpisali sporazum o dodeli paketa bespovratnih sredstava Srbiji vredan više od 86 miliona evra. Paket bespovratne pomoći ima za cilj pružanje podrške Srbiji u oblasti zaštite životne sredine, konkretno za bezbednu pijaću vode, turizma i malih i srednjih preduzeća. Sporazum su u Palati „Srbija“ potpisali ministar za evropske integracije i nacionalni IPA koordinator ...\nPaketi pomoći sugrađanima koji se leče u Beogradu\n16. April 2020.\tComments Off on Paketi pomoći sugrađanima koji se leče u Beogradu\nGradonačelnik Valjeva dr Slobodan Gvozdenović juče i danas uputio je pakete pomoći sugrađanima koji se leče u bolnicama i privremenim bolnicama u Beogradu, saopšteno je iz Kabineta gradonačelnika. “Paketi se sastoje od voća, sokova, vode, plastičnih, čaša, ubrusa i ostalih potrepština, koje će Valjevcima pomoći da lakše prebrode dane koje provode u bolnicama. Našim sugrađanima je preneta poruka da svi ...\n6. April 2020.\tComments Off on Ruska pomoć u Valjevu\nTri kamiona i autobus sa pripadnicima Vojske Ruske Federacije stigli su jutros u Valjevo. Oni su odmah krenuli sa dezinfekcijom Opšte bolnice u Valjevu. Planirano je da se spolja i iznutra dezinifukuju najpre zdravstvene ustanove u našem gradu. Juče su u Valjevu boravili medicinski stručnjaci iz Rusije, koji su sa članovima Štaba za vanredne situacije analizirali situaciju u gradu i ...\nPenzionerima 5.000 dinara POČETKOM NOVEMBRA\n30. October 2019.\tComments Off on Penzionerima 5.000 dinara POČETKOM NOVEMBRA\nSkupština Srbije usvojila je danas rebalans ovogodišnjeg Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje (Fond PIO) koji omogućava isplatu novčane pomoći penzionerima od po 5.000 dinara. Kako je najavljeno, novac će penzionerima biti isplaćen početkom novembra. Ministar finansija Siniša Mali ranije je izjavio da su sredstva obezbeđena u skladu sa mogućnostima Fonda PIO, a zahvaljujući ostvarenim prihodima od ...


U Srbiji od početka godine 41 žrtva trgovine ljudima - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » U Srbiji od početka godine 41 žrtva trgovine ljudima\n0Piše: Beta 17. oktobra 2020. 20.45 Izmenjeno: 20.46\nKako je prenela Radio slobodna Evropa pozivajući se na saopštenje organizacije Astra, povodom 18. oktobra, Evropskog dana borbe protiv trgovine ljudima, u Srbiji od 2013. do 2019. broj zvanično identifikovanih žrtava trgovine ljudima varira od 39 do 125.\nIz te organizacije su dodali da je borba protiv trgovine ljudima dodatno otežana pandemijom korona virusa.\n„Astrina SOS linija od početka pandemije beleži 77 odsto više poziva, dok je samo Astra od početka godine identifikovala 29 žrtve trgovine ljudima. Od tog broja 24 su žrtve trgovine ljudima u cilju radne eksploatacije“, navodi u saopštenju i napominje se da, prema njihovim istraživanjima, trgovci ljudima deo aktivnosti prebacuju na internet, a ekonomska kriza čini potencijalne žrtve još ranjivijim.\nStručnjaci širom sveta, kao i stručnjaci na Balkanu i u Srbiji, iznose pretpostavku da je broj žrtava trgovine ljudima na ovim prostorima i do 10 puta veći.\nKako u saopštenju navode, da bi se podigla svest javnosti o problemu trgovine ljudima i njegovim najzastupljenijim vidovima – seksualna eksploatacija, prinudni rad i prinudno prosjačenje – Astra je pokrenula projekat uz podršku Evropske unije, pod nazivom „Unapredjenje prostora i mogućnosti za borbu protiv trgovine ljudima“.\nPrema njihovim rečima, cilj kampanje je i ukazivanje na jednu od najvećih zabluda vezanih za trgovinu ljudima – da se ona dogadja nekom drugom i negde drugde.\n„Trgovina ljudima je zločin koji se može desiti bilo kome i da žrtve dolaze iz najrazličnijih slojeva. Siromaštvo, ekonomska kriza i izloženost nasilju, najčešće porodičnom ili partnerskom, u velikoj meri doprinose riziku da se postane žrtva trgovine ljudima. Zato je naša poruka: ne skrećite pogled, nego pozovite Astru i prijavite sumnju na trgovinu ljudima ili zlostavljanje“, navode iz Astre.\nU saopštenju navode da je ove godine obeležavanje 18. oktobra deo realizacije kampanje „Ne skreći pogled – trgovina ljudima nije paralelna stvarnost već surova realnost.\nastra, Trgovina ljudimaBeograd\nKorona virus: U Srbiji novi skok broja zaraženih, zemlje Balkana beleže najgore brojke od početka pandemije


Допис Савеза синдиката Републике Српске синдикалним организацијама из области управе, локалне самоуправе и јавних служби Републике Српске - SAVEZ SINDIKATA REPUBLIKE SRPSKE\n27/02/2018 Savez sindikata RS, Sve vijesti\nSavez sindikata Republike Srpske je jedinstvena, većinska i reprezentativna organizacija radnika na nivou Republike Srpske i kao takva ima tradiciju rada i djelovanja 25 godina.\nU okviru Saveza sindikata Republike Srpske djeluje 15 granskih sindikata sa potpunom autonomijom u smislu odlučivanja i kreiranja politika, uz apsolutnu podršku Saveza sindikata Republike Srpske.\nZašto je važno biti u Savezu sindikata Republike Srpske?\nVažno je zato što je to institucija koja jednako traje i ima tradiciju koliko i Republika Srpska.\nSavez sindikata Republike Srpske u okviru BiH, predstavlja Republiku Srpsku u punom kapacitetu, kada su u pitanju radno zakonodavstvo i socijalna zaštita.\nTakođe je važno reći da je svaki granski sindikat u okviru Saveza sindikata Republike Srpske, potpuno autonoman, svoje odluke kreira u okviru svojih republičkih odbora i provodi uz potpunu saradnju sa predsjednicima sindikalnih organizacija koje djeluju u okviru tog granskog sindikata.\nSavez sindikata Republike Srpske pruža potpunu besplatnu pravnu zaštitu svakom članu sindikata. Takođe, potpunu besplatnu pravnu zaštitu u vođenju svih disciplinskih postupaka.\nPotpuno besplatno pruža podršku u vođenju sastanaka sindikalnih organizacija i rješavanja svake vrste nejasnoća ili konflikta između poslodavca i radnika, odnosno sindikata.\nRadimo na terenu u našim prostorijama gdje na poziv člana ili predsjednika sindikalne organizacije, pravnik i izvršni sekretar dolazi na lice mjesta da bi uštedio trošak i vrijeme članu sindikata ili predsjedniku sindikalne organizacije.\nTakođe, uticaj Saveza sindikata Republike Srpske, u kreiranju zakonskih rješenja u Republici Srpskoj, vam je poznat i u ovom trenutku radimo intenzivno na izmjenama i dopunama Zakona o radu Republike Srpske, a isto tako i na izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju u zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti Republike Srpske, koji su ključni dokumenti koji su bitni za sve radnike Republike Srpske.\nTakođe, povećali smo najnižu platu na 410 KM, a u ovom trenutku intenzivirani su i pregovori oko Opšteg kolektivnog ugovora koji je važan prvenstveno za radnike u industriji.\nTakođe, će punu podršku imati radnici zaposleni u upravi,lokalnoj samoupravi i javnim službama Republike Srpske u okviru Saveza sindikata RS, u vrijeme provođenja reforme javne uprave, gdje će nam biti važan svaki član, a u ovom trenutku je činjenica da nema velikih problema u upravi ali ono na šta moramo svi biti spremni i baviti se time je period nakon izbora, kada će biti jako važno da postoji kvalitetan socijalni dijalog i moć sindikata prije svega u stručnom smislu, a onda i u sindikalno političkom smislu, kako bismo očuvali i sačuvali svako radno mjesto.\nKada govorim o finasiranju Saveza sindikata Republike Srpske podsjećam da se Savez sindikata Republike Srpske finasira isključivo od članarine člana sindikata. Odluka o članarini i njenoj raspodjeli je na snazi i ona će biti promjenjena zato što je potrebno ostaviti više novca granskom sindikatu odnosno sindikalnim organizacijama i taj omjer će biti 40:60 u korist granskih sindikata odnosno sindikalnih organizacija.\nZa taj novac dobijate sve ono što je potrebno za vaš nesmetan rad i brigu o svim problemima koje imate i pomoći koju pružamo.\nU ovom trenutku, kao odgovorna osoba i predstavnik institucije koja jeste dio elemenata državnosti Republike Srpske , vas pozivam da budete na strani sebe, ne pojedinaca , nego na strani sebe i svojih interesa.\nVrijeme koje je ostalo iza nas pokazalo je da zajedno možemo mnogo, a pojedinačno i rascijepljeni ne možemo ništa.\nRušiti Savez sindikata Republike Srpske je djelo onih koji imaju lični interes i željeli bi da vide sindikat kao dioničarsko društvo u kome je prioritet, koncert, žurka ili pojedinci koji su dobro plaćeni da rasturaju Savez sindikata Republike Srpske, jer imaju neke druge aspiracije, ali o tome će svjedočiti vrijeme i pokazati ko su akteri i šta im je stvarni cilj.\nJoš jednom sve vas pozivam da budete spokojni što se tiče stabilnost i podrške koju imate u okviru Saveza sindikata Republike Srpske.\nMamac ili udica za koju mislim da ste dovoljno zreli da se ne možete upecati je pitanje članarine, jer ako imate članarinu 500 KM i neko vam da 550 KM, morate znati da plaćanje advokata za bilo koju vrstu usluge ima svoju tarifu i cjenovnik i premalo je i 1000 KM, a kamoli 50 KM više da biste imali pravnu zaštitu.\nSvaka vrsta podrške, jedinstva solidarnosti je bitna u društvu u kojem živimo, ali je jako važno i da ostanete jedinstveni, da ostanete na putu borbe za čovjeka jer sindikat počiva na solidarnosti.\nBez realnog sektora, bez novoostvarene vrijednosti teško da će biti novca u budžetima lokalnih zajednica i Budžetu Republike Srpske, zato moramo biti „svi za jednog jedan za sve“, samo sa jednim ciljem da zaštitimo svakog radnika i da se okanemo mešetara koji imaju neke druge ambicije i druge poglede na svijet koji su prilično „iščašeni“.\nNemojmo dozvoliti da budemo dio tih „iščašenih ideja“, a kada shvatimo da je tako, da onda tražimo povratak u organizaciju iz koje smo otišli, a ni sami ne znamo zašto.\nSvi koji ostaju u Savezu sindikata Republike Srpske, nastaviće nesmetano da rade kao granski sindikat.


Iz Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske rekli su da je inicijativa SDS-a o povećanju podsticaja za pšenicu orkestrirana kampanja protiv tog ministarstva i Vlade Srpske, ističući da ovdašnji proizvođači pšenice imaju podsticaje od oko 500 KM po hektaru, što je najbolje u odnosu na zemlje u okruženju.\n"To obara još jednu konstrukciju SDS-a o navodnom nepoštovanju Zakona o obezbjeđenju i usmjeravanju sredstava za podsticaj razvoja poljoprivrede i sela", saopšteno je iz resornog ministarstva.\n"SDS u predizbornu kampanju, u koju su očito već krenuli, uporno pokušavaju da uvuku i resorno ministarstvo objavom populističkih inicijativa zarad sticanja političkih poena. Pozivamo tu stranku da prestane sa obmanjivanjem naroda i pokušajem jeftinog dodvoravanja određenim biračkim grupama iznoseći neistine i populističke inicijative", ističu iz ovog ministarstva.\nU Agenciji za agrarna plaćanja Srpske rečeno je da u cijelosti prate efektivnost podsticajnih mjera i blagovremeno izvršavaju sva plaćanja, o čemu obavještavaju resorno ministarstvo.\n"Zahtjevi za dodatne isplate podsticaja za proizvodnju pšenice nemaju opravdanja, a za to nema ni sredstava, koja su već ionako veća za ovu proizvodnju nego za zemlje u okruženju", rečeno je u Agenciji.\n"Obavještavamo proizvođače da je u toku završna faza obračuna za mjeru od 200 KM po hektaru posijane pšenice i da će ona biti izvršena u narednih nekoliko dana", naveli su iz Agencije.\nIz SDS-a navode da ovogodišnja otkupna cijena pšenice od 0,23 KM do 0,27 KM po kilogramu nije dovoljna da bi bili pokriveni troškovi proizvodnje.\npšenica podsticaji Ministarstvo poljoprivrede


Planiranje i projektovanje sigurnosnih sistema – UPLINK Security Services ✔ Alarmni sistemi, Video monitoring, Alarm monitoring… (Planiranje, projektovanje i implementacija kompletnih bezbedonosnih sistema)\nVršimo predviđanje tehnološkog pristupa kroz vrstu i primenu određene tehnologije\nIzrada planske i projektne dokumentacije sistema tehničke zaštite\nUPLINK nudi uslugu planiranja i projektovanja sistema tehničke zaštite, odnosno izradu planske i projektne dokumentacije. U svrhu maksimalnog iskorišćavanja potpunih potencijala sistema tehničke zaštite, pružamo usluge planiranja i projektovanja sistema tehničke zaštite zasnovanih na modernim tehnologijima i bogatom iskustvu naših stručnih timova.\nProjektovanje sigurnosnih sistema tehničke zaštite se izvršava na osnovu stanja postojećih sistema tehničke zaštite kroz procenjivanje rizika i mera predviđenih u Aktu o proceni rizika kao i srazmerno zahtevima korisnika. Proces takodje podrazumeva najoptimalnije identifikovanje potreba za određenim sistemima tehničke zaštite kako bi se postigli željni ciljevi.\nU toku procesa planiranja i identifikovanja vršimo predviđanje tehnološkog pristupa, kroz vrstu i primenu određene tehnologije kao i položaj elemenata u sistemu, od kablovske instalacije do uređaja i opreme specifične namene. Tehnološki pristup u procesu planiranja definisan je ka maksimalnom smanjenju rizika i postizanju najvećeg mogućeg stepena bezbednosti.


Početak sezone u Kinoteci - LookerWeekly.com magazin\n· 10/09/2015 ·2 min read\nDirektor Jugoslovenske kinoteka Radoslav Zelenović na konferenciji za novinare najavio je početak nove sezone kao i nadu da će ova ustanova kulture uskoro dobiti novog direktora, nakon konkursa koji se završava 15. septembra.\nUpravni odbor, će nakon 25. septembra predlog za direktora uputiti Ministarstvu kulture, a konačnu odluku će doneti Vlada Srbije. Takođe, gospodin Zelenović je izjavio da on nije konkurisao, i podsetio nas je da je na čelu ove institucije jod od 1992. godine.\nIako je praksa Kinoteke da novu sezonu počinje od septembra, ove godine kao i prošle se radilo i tokom leta, zahvaljujuci novoj zgradi u kojoj su se održavale projekcije. Istaknuto je i da je utvrđen program za novu sezonu, a sa aktivnostima se redovno nastavljaja .\nDirektor kinoteke, je istakao da su u novoj zgradi velika i mala sala u funkciji, kao i izložbeni prostor, a dve stvari tek treba da počnu da funkcionišu, verovatno do kraja meseca. To su prodavnica filmskih materijala i suvenira u ulaznom holu, kao i preseljenje biblioteke u novu zgradu.\nProgrami Jugoslovenske kinoteke objavljeni su u redovnoj mesečnoj knjižici, na stotinak stranica, uz tekstove o velikanima sedme umetnosti i pojedinim nacionalnim kinematografijama. Novine koje izlaze su jedinstvene na temu filmskih novosti na mesečnom nivou, i predstavljaju ozbiljan doprinos u našem dosta tankom filmskom izdavaštvu, ocenio je Zelenović.\nAleksandar Erdeljanović, upravnik Arhiva Kinoteke izjavio je da kinoteka sve više postaje brend u vezi sa digitalnom restauracijom filmova, kao i da pored austrijske kinoteke, mi jedini na ovom prostoru, imamo digitalni skener. “Trenutno radimo na tri stara makedonska igrana filma i dva za Slovenačku kinoteku.”\nGospodin Erdeljanović je istakao da poslednjih 6-7 godina se radi na restauraciji srpskih dugometražnih filmova, i da ih ima oko 150. Neki od njih su „Ritam zločina“, „Idemo dalje“, „Tesna koža“… a da je samo tokom ove godine obradjeno 13 srpskih igranih filmova. Oni su u laboratoriji u Mađarskoj kopirani sa original negativa na klasičnu 35-milimetarsku traku, jer je to najpouzdaniji način za dugo čuvanje filma u izvornom obliku, rekao je Erdeljanović.\nLjubinka Terzić, pomoćnik direktora za finansije, saopštila je da sve što je planirano na početku godine teče u skladu sa planom i dinamikom sredstava od Ministarstva kulture Srbije. Takođe, međunarodna saradnja je u skladu sa planiranim, a svode se i računi za ovu godinu. Istkla je da imaju podršku Ministarstva Kulture, redovna su sredstva, a trude se i sami da zarade.\n“Od planiranih 150-200.000 evra u ovoj godini, do sada smo ostvarili 13 miliona dinara, od toga četiri miliona u Arhivu, kao i 800.000 dinara čistog prihoda od ulaznica “, rekla je Ljubinka Terzić.\nMarjan Vujović, upravnik Muzeja najavio je programski repertoar. Naime počinju sa programom posvećenim Dušanu Makavejevu, nakon koga dolazi ciklus češkog i švedskog filma.\nOd oktobra meseca najavio je saradnju sa Servantesom i španske filmove koji su dobili nacionalne nagrade „Goja“, saradnju sa festivalom Paralel, 4. Festival turskog filma i tradicionalni Festival italijanskog filma, ovog puta sa fokusom na Pazolinija.\nU novembru nastavlja se i saradnja sa domaćim festivalima – Slobodna zona i Festival autorskog filma, a u decembru Kinoteka će biti domaćin Festivala podvodnog filma.\nZahvaljujući saradnji sa stranim kulturnim centrima i ambasadama godišnje se čak više od stotinu filmova prikaže premijerno.\nPRVI FILMSKI FESTIVAL DUNAVSKO-PANONSKE REGIJE\nPočeo Beogradski festival evropske književnosti


Đuričin ističe da bi kovid pasoši diskriminisali građane iz zemalja van EU, kao i da bi "vakcinalni nacionalizam" uveo geopolitiku u medicinsku krizu.\n"Mislim da to nije potrebno i da sada sticanje poena u ekonomiji i geopolitici nisu potrebni. Prioritet je da se sada izborimo sa ovom pošasti", ističe Duričin u razgovoru za Tanjug.\nEU će sutra razmatrati ideju uvođenja kovid pasoša, a za sada je poznato samo da će se "digitalni zeleni sertifikati" odnosno kovid pasoši koristiti unutar EU, kao i da još nema detalja u vezi sa predlogom za putovanja ljudi iz trećih zemalja.\nMeđu vakcinama koje je odobrila Evropska agencija za lekove još nema ni ruskog Sputnjika V niti kineske vakcine kojom je najveći broj građana Srbije do sada vakcinisan, a pretpostavlja se da će, kao kod kovid pasoša za građane EU, slična pravila važiti i za one koji dolaze iz trećih zemalja.\nĐuričin kaže da je ideja o uvođenju kovid pasoša sada ponovo podgrejana kod evropskih političara i da EU administracija zapravo želi da relaksira antivakcinalni lobi idejom o slobodi putovanja za ljude koji su vakcinisani i tako ubrza trend vakcinacije.\nNapominje da se još ne zna mnogo o kovid pasošima, ali da je svakako u pitanju informacioni sistem o vakcinaciji koji će važiti samo za građane EU.\n"Ipak, verovatno će slična pravila važiti i za one koji su van EU", dodaje Đuričin.\nNada se, kako kaže, da će u EU biti dovoljno razuma i da će to pitanje biti relaksirano sa, na primer, PCR testovima ili nekim drugim vakcinama.\n"Moramo biti korektni i reći da i EU ima razlog zašto do sada nije odbrila kineske vakcine, jer kineski proizvođači nisu ni aplicirali sa dokumentacijom kod nadležne evropske agencije", ukazuje Đuričin.\nSa druge strane, skoro ceo Bliski istok, pola Latinske Amerike i neke istočnoevropske zemlje, uključujući i neke članice EU, uzele su kinesku vakcinu, tako da će biti vrlo neobično da se pravi ta vrsta diskriminacije, dodaje profesor.\nIpak, neprihvatanje kineske vakcine, kako kaže, ne bi imalo velike koristi za Evropu, s obzirom da su Kinezi najmnogobrojniji turisti na globalnom nivou, a kineska ekonomija je zvanično druga najveća svetska ekonomija i najveći ekonomski partner EU.\nPostavlja se pitanje kako će onda turisti i poslovni ljudi putovati kada su svi Kinezi vakcinisani njihovom vakcinom i da li će Kina uvesti mere reciprociteta, to jest iste mere za zapadne vakcine.\n"To znači da niko neće moći da uđe u Kinu, a Evropa ima ogroman interes za kinesko tržište i nastavak saradnje", naglasio je Đuričin.\nNapominje da je svetska ekonomija još uvek u strukturnoj krizi i da se od svetske ekonomske krize 2008. godine još nije oporavila, kao i da su u prethodnom periodu pored raznih strukturnih neravnoteža vođeni razni ekonomski ratovi - deviznim kursevima, berzanski, tehnološki... a sada i vakcinalni rat.\nĐuričin ističe da se zato mora pronaći globalno rešenje, pošto je i problem sa virusom globalne prirode.\n"Nekada smo govorili da samo globalna orijentacija spasava ljude i globalno prihvaćena pravila, dok danas imamo autarhiju od strane EU".\nNa pitanje kako vidi poziciju Srbije u novim geopolitičkim okolnostima, Đuričin kaže da je srpska ekonomija mala i u evropskim i svetskim razmerama i da to treba imati u vidu, ali da je naša država uspela da agilnom politikom i nestandardnim merama zadrži nivo privredne aktivnosti, pa je i pad BDP-a u kovid godini bio gotovo simboličan od oko jedan odsto, a održan je i nivo direktnih stranih ulaganja, kao i makroekonomska stabilnost.\nIpak, postavlja se pitanje kako će se odvijati situacija ako medicinska kriza potraje, navodi Đuričin i ističe da su Srbiji zato važni svi saveznici i geopolitička prijateljstva koje ima, kao sa Rusijom i Kinom.\nInače, Savet EU, koji čine ministri država članica, doneo je prošle godine preporuku o ograničenju putovanja iz trećih država koja se periodično ažurira.\nKriterijumi na osnovu kojih se dozvoljava putovanje iz trećih država odnosi se pre svega na epidemiološku situaciju u njima, kao i na ekonomske i društvene obzire.\nPreporuka Saveta nije obavezujuće prirode i jedino države članice imaju ovlašćenja da regulišu ulazak na svoju teritoriju, tako da bi teorijski države članice EU mogle da ne ispoštuju zajedničke preporuke.\nkovid pasoši korona u eu antivakseri antivakcinaši vakcinacija EU Kina Rusija i EU


Partizan i Radnički zahvalili se RSS – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / Partizan i Radnički zahvalili se RSS\nPosle Jagodine i Bekamenta Bukovičke Banje, i preostali predstavnici Srbije na evropskoj sceni, RK Partizan i ŽRK Radnički oglasili su se saopštenjima zahvalnosti Rukometnom savezu Srbije:\n,,Konačno možemo da se bavimo sportom, a da ne razmišljamo da li ćemo moći da platimo put i priuštimo igračima hotel u kom će prespavati kada idemo na evropska gostovanja“. Ovom porukom predsednik rukometnog kluba Partizan Željko Perkunić prisetio se sa kakvim su se finansijskim poteškoćama suočili crno-beli kada su pre tri godine putovali u Finsku, na megdan Dikenu, u okviru tadašnjeg Čelendž kupa (danas takmičenje nosi naziv Evrokup). Rukomet, kao potpuno neprofitabilan sport, koji nije imao pomoć Ministarstva niti Saveza, gotovo svakodnevno se suočavao sa preživljavanjem, rekao je predsednik RK Partizan, Željko Perkunić.\n,,Koristim priliku da još jednom izrazim ogromnu zahvalnost Rukometnom savezu Srbije i predsednici Mileni Delić, koji su nam obezbedili put u Luksemburg i smeštaj u Beršemu. Finansijska pomoć koju su pružili srpskim predstavnicima u evrotakmičenjima, a nažalost Partizan je jedini preostali muški klub koji se takmiči u Evropi, direktno utiče na prosperitet i boljitak celokupnog srpskog rukometa. Partizan kao klub u novijoj istoriji ne pamti da je imao ovakvu pomoć i podršku od strane RSS, a zahvaljujući našem Savezu mi kao tim sada možemo da se fokusiramo na rezultate na terenu. Donedavno smo razmišljali da li ćemo igračima moći da priuštimo smeštaj ili ćemo boraviti u autobusu ili nekom parku“, istakao je Perkunić, koji veruje da će srpski klubovi, uz podršku Saveza, ostvarivati sve bolje rezultate na evrosceni.\nDESIO SE RUKOMET!\nRukometašice Radničkog iz Kragujevca su imale tu čast i privilegiju da u drugom kolu Lige Evrope predstavljaju svoj klub, grad i državu. U utakmicama protiv daleko snažnije i iskusnije ekipe H65 Hoors HK, višestukog prvaka Švedske, pružile su dostojan otpor. U prvoj utakmici u Kragujevcu naše devojke su napravile senzaciju i izvojevale pobedu rezultatom 23-22. Pobeda je imala snažan efekat s obzirom na to da naša ekipa igra u izuzetno mladom sastavu. U revanšu, bez 4 igračice, u veličanstvenom ambijentu Hoors Arene, više od časnog poraza, nije moglo. Jedno lepo iskustvo za naše mlade devojke koje čeka svetla budućnost, ali veliko iskustvo i za naš klub, koji se u specificnim uslovim organizacije, zbog kovid – 19 virusa, pokazao kao sjajan domaćin i organizator.\nOno što je važno napomenuti u celoj ovoj priči, naš klub, koji posluje u okviru SPD Radnički i ima snažnu podršku Grada Kragujevca za sve što radi, ovoga puta je imao partnera, u pravom smislu te reči, u Rukometnom savezu Srbije. RSS je finansijski pomogao ovu evropsku odiseju našeg kluba, pokrivajući gotovo sve troškove, kako u Kragujevcu, tako i u Švedskoj. Ali ne samo pomoć u novcu, koja je neminovno bila ogromna, već su se svi stavili u službu rukometa, počev od predsednice Milene Delić i generalnog sekretara Svetozara Stankovića, Sofie Stojaković, Zorana Tijanića, Jovana Popadića i svih drugih, osetili smo istinsku podršku svih i želju da sve protekne u savršenom redu, kako sportskom, tako i organizacionom. Naše kancelarije su bile u konstantnom kontaktu i vodilo se računa o svim detaljima. I možda je ova bitka izgubljena, a Šveđanke prošle dalje, ali put kojim je krenuo Rukometni savez, nam daje veru i snagu za sve buduće „ratove“, da je srpski rukomet na pravom putu, putu ozdravljenja i povratka na staze stare slave i ovim putem se, u ime RK Radnički, svih rukometaša, rukometašica, trenera i svih rukometnih radnika u našem klubu javno zahvaljujemo našem savezu i pružamo podršku, jer bez pravih i jakih klubova, nema ni reprezentativaca, ni uspeha, ni saveza…\nJoš jednom veliko hvala svakom pojedincu, čak i onom nepomenutom, koji je dao svoj doprinos i utkao svoj delić u ovu našu rukometnu slagalicu!\n← Prethodni članak Podravka blizu iznenađenja, Esbjerg ipak sa oba boda iz Koprivnice\nNaredni članak → Senzacija u Šumicama, Zvezda prekinula istorijski niz Vojvodine!


Predsednik Stranke pravde i pomirenja Muamer Zukorlić i član Predsedništva Srpske stranke Zavetnici Milica Đurđević Stamenkovski sukobili su se danas.\nNjih dvoje raspravljali su zbog pitanja danka u krvi i istorijskom značenju tog običaja koji je Otomansko carstvo uvelo tokom vladavine na Balkanu, kao i o terminu Sandžaka, koji se neformalno koristi za oblast Raške.\n"Ja misim da je vreme osmanske okupacije odavno je prošlo, mi nemamo više sandžake, begove, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << paše, vezire, imamo institucije. Mislim da svima nama treba da bude u cilju da izgradimo institiucije koje će služiti svim građanima Srbije, dakle i muslimanima", rekla je Milica Đurđević Stamenkovski.\nOna je napomenula da termin Sandžak nije ustavna kategorija u Srbiji i dodala da Zukorlić insistira na promeni Ustava i mogućnosti autonomije Raške oblasti.\nZukorlić je kazao da su njegove teze o danku u krvi kao svojevrsnom sistemu napredovanja u otomanskj hijerarhiji naučne, te da je on tu temu izučavao.\n"Ljudi koji su postali uspešni u Istanbulu, odnosno Carigradu, su se zalagali da i drugi pođu njihovim putem i postanu paše ili veziri. Oni su vršili pritisak na porodice, pogotovu na majke, da pošalju svoju decu", rekao je on i dodao da je to "isto kao slanje dece u Ameriku na studiranje danas, od čega bi za 100 godina mogla da se napravi tragedija".\nMilica Đurđević Stamenkovski je kazala da današnji odlazak na školovanje ne podrazumeva promenu imena, prezimena i verskog opredeljenja, kao što je to bio slučaj sa dankom u krvi.


Ko namerno ošteti infrastrukturu ili voz „Soko“ preti mu kazna do osam godina zatvora - 09.06.2022, Sputnik Srbija\nKo namerno ošteti infrastrukturu ili voz „Soko“ preti mu kazna do osam godina zatvora\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izdao je oštro upozorenje u kojem navodi da svima koji uništavaju infrastrukturu brze... 09.06.2022, Sputnik Srbija\nPosle najnovijih incidenata, kamenovanja „Sokola“ i postavljanja barijere na pruzi Beograd - Novi Sad, ministar Momirović naglašava da će svi oni koji svesno uništavaju železničku infrastrukturu i imaju nameru da ugroze živote radnika i putnika, biti identifikovani i kažnjeni u skladu za zakonom, saopšteno je iz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture (MGSI).Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture apeluje na građane da se ponašaju odgovorno i da čuvaju vozove i imovinu Republike Srbije, kako bi se železnički saobraćaj odvijao bezbedno i neometano.„Vozovi kao i železnička infrastruktura pripadaju svima nama i jedino ih domaćinskim odnosom možemo sačuvati. Država ulaže velika finansijska sredstva u modernizaciju celokupnog železničkog sektora i molimo sve građane da se domaćinski odnose prema železničkoj infrastrukturi i državnoj imovini“, apeluje Momirović.MGSI saopštava da je Zakon o železnici predvideo da se za uništenje, oštećenje ili krađu delova železničke infrastrukture, bez obzira na njihovu količinu i vrednost može izreći kazna zatvora od tri meseca do pet godina, a u slučaju da neko lice zbog toga bude teško povređeno ili se načini imovinska šteta velikih razmera, kazna zatvora je od jedne do osam godina, preneo je B92.\n© Tanjug / NENAD MIHAJLOVICBrzi voz "Soko"\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izdao je oštro upozorenje u kojem navodi da svima koji uništavaju infrastrukturu brze pruge od Beograda do Novog Sada i imaju nameru da oštete brzi voz „Soko“ preti kazna do osam godina zatvora.\nPosle najnovijih incidenata, kamenovanja „Sokola“ i postavljanja barijere na pruzi Beograd - Novi Sad, ministar Momirović naglašava da će svi oni koji svesno uništavaju železničku infrastrukturu i imaju nameru da ugroze živote radnika i putnika, biti identifikovani i kažnjeni u skladu za zakonom, saopšteno je iz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture (MGSI).\n„Pripadnici MUP-a Republike Srbije, u saradnji sa kompanijom Srbija voz i MGSI, priveli su osobe koje su kamenovale voz „Soko“ i oštetile ga. Novi primer neodgovornog ponašanja pojedinaca je postavljanje barijera na brzoj pruzi Beograd – Novi Sad. Ovakvi postupci izazivaju ogromnu opasnost po bezbednost svih učesnika u saobraćaju ugrožavajući na stotine života, kao i redovno odvijanje železničkog saobraćaja, te će stoga predstavnici ministarstva, „Infrastrukture železnice Srbije“ i „Srbija voza“ u saradnji sa nadležnim policijskim i pravosudnim organima učiniti sve da se lica identifikuju i zakonski procesuiraju“, saopštio je ministar Momirović.\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture apeluje na građane da se ponašaju odgovorno i da čuvaju vozove i imovinu Republike Srbije, kako bi se železnički saobraćaj odvijao bezbedno i neometano.\n„Vozovi kao i železnička infrastruktura pripadaju svima nama i jedino ih domaćinskim odnosom možemo sačuvati. Država ulaže velika finansijska sredstva u modernizaciju celokupnog železničkog sektora i molimo sve građane da se domaćinski odnose prema železničkoj infrastrukturi i državnoj imovini“, apeluje Momirović.\nMGSI saopštava da je Zakon o železnici predvideo da se za uništenje, oštećenje ili krađu delova železničke infrastrukture, bez obzira na njihovu količinu i vrednost može izreći kazna zatvora od tri meseca do pet godina, a u slučaju da neko lice zbog toga bude teško povređeno ili se načini imovinska šteta velikih razmera, kazna zatvora je od jedne do osam godina, preneo je B92.\nPolicija otkrila ko je kamenovao brzi voz „Soko“


Zvezdino moranje prednost Javora – Nadlanu.com\nZvezdino moranje prednost Javora\nObjavljeno 25. feb 2013. / 20:40:45\nTrener fudbalera ivanjičkog Javora Mladen Dodić rekao je danas da to što Crvena zvezda ima imperativ pobede protiv njegove ekipe može da bude prednost za klub iz Ivanjice.\n“Za nas najveći adut može da predstavlja imperativ pobede fudbalera Zvezde, u tome možemo da vidimo svoju šansu. Ipak, Zvezda je uvek favorit, pogotovo na njihovom stadionu. Neophodno je da dobro počnemo utakmicu, jer kako vreme bude odmicalo tako će naše šanse za dobar rezultat biti sve veće”, rekao je Dodić za agenciju Beta.\nDodić je rekao da misli da njegova ekipa ima dovoljno iskustva i kvaliteta i pored toga što je veliki broj igrača napustio klub u zimskom prelaznom roku.\n“Vrlo je nezahvalno prognozirati i predviđati dešavanja u prvom kolu, zbog svih promena tokom pauze i promena u igračkom kadru obe ekipe. Mi imamo dosta problema, mnogo igrača je napustilo klub, ali opet mislim da imamo dovoljno kvaliteta i iskustva da im se suprostavimo na najbolji mogući način”, istakao je Dodić.\nZvezda je posle jesenjeg dela sezone druga na tabeli sa 31 bodom, šest manje od vodećeg Partizana, dok je Javor na šestom mestu sa 23 boda.\n“Nama raspoloženje podižu dobre igre koje smo pružali jesenas, kao i utakmica protiv Zvezde u Ivanjici, gde su oni posle velike borbe došli do pobede. Mi smo tada odlično odigrali i parirati im se na najbolji način”, kazao je trener Javora.\nDodić je rekao da nedavna dešavanja u Crvenoj zvezdi mogu samo pozitivno da utiču na fudbalere tog kluba.\n“Verujem da su dešavanja u Zvezdi pozitivno uticala na njihov ambijent i posebno atmosferu u ekipi. Oni imaju velike ambicije, želja im je da stignu Partizan na tabeli i borba za titulu sigurno će trajati do samog kraja sezone”, rekao je Dodić.\nUtakmica između Crvene zvezde i Javora igraće se u sredu od 18.30 u Beogradu.\nfk crvena zvezdafk javorfudbaljelen super liga\nKoje stvari ljudi kradu bez griže savesti?\nDirektor Fijata: Zaposlićemo još radnika ako bude povećana tražnja\nKRISTINA KOCKAR OTRKIVA: Slobodan ne želi da se razvede, ali…


Vreme 717 - Srbija – Slovenija: Kapital i emocije -->\nVelenje, Slovenija, četvrtak 24. septembar, uveče. Na centralnom gradskom trgu ispod spomenika Josipu Brozu Titu desetak mladih "ubija vreme" dok preko trga prolazi grupa novinara iz Beograda. I jedni i drugi glasno pričaju, prvi su se utišali klinci sa klupa i načuljili uši, da bi najednom počeli da skandiraju "Srbija, Srbija".\nSLOVENCI U SRBIJI I VANEVROPSKI SRBI: Beogradski Merkator...\nBeograd, Srbija, tri dana ranije, ponedeljak 21. septembar, rano po podne. Dok u vili na Senjaku predsednik Uprave slovenačke trgovinske kompanije Merkator Zoran Janković govori na konferenciji za novinare, ispred zgrade Asocijacije novinskih izdavača i elektronskih medija desetak trgovaca C-marketa skandiralo je: "Neprijatelji zauvek", "Nećemo učiti slovenački jezik", "Nećemo vaše tolare", "Pobijeni vojnici opominju"...\nSlovenci su ovih dana ponovo u žestokom fokusu interesovanja srpske javnosti. Toliko mnogo da su se ponovo probudile "niske strasti" i neprijatna podsećanja na pozive Miloševićevih jurišnika s početka 90-ih o bojkotu slovenačke robe. Za razliku od pre dvanaest godina kada je razlog za ljutnju Srba bio odlazak dežele iz zajedničke države, sada je razlog potpuno suprotan – veliki povratak Slovenaca u Srbiju. Suština je u tome što su se pre trinaest godina Srbi tukli za teritorije, a danas se Slovenci "tuku" za – tržište. Tako je konkretan povod za pojavu "slovenačkog sindroma" u Srbiji postala ambicija dve slovenačke kompanije, Merkatora i Gorenja, da investiraju ozbiljan kapital u srpsku privredu.\nProtest radnika C marketa\nGorenje je krajem avgusta objavilo da će uložiti 12 miliona evra u novu fabriku bele tehnike koja će se graditi u Valjevu, gde je u avgustu za tu namenu kupljeno 5,7 hektara zemlje u industrijskoj zoni. Još se mastilo nije bilo ni osušilo na ugovoru o kupovini zemljišta, a u Valjevu, čija je privreda u neviđenom kolapsu, krenule su priče kako je čitav posao nezakonit jer su, navodno, odbornici Skupštine opštine navrat-nanos promenili namenu parcele i proglasili je industrijskom zonom samo da bi Slovenci dobili livadu. Rukovodstvo Gorenja nije bilo obeshrabreno tom vrstom saplitanja i najavljuje da u okolini Beograda trenutno merka plac na kome će kompanija iz Velenja izgraditi svoj najveći logističko-tržni centar.\nSredinom avgusta i uprava Merkatora uputila je zahtev srpskoj Komisiji za hartije od vrednosti za odobravanje ponude za otkup deonica društva C-market. U četvrtak, 16. septembra 2004. godine, Komisija za hartije od vrednosti dala je saglasnost na javnu ponudu Merkatora za preuzimanje srpskog trgovinskog preduzeća C-market.\nNa Merkator se u delu srpske javnosti inače gleda s podozrenjem još od kraja 2002. godine, kad je u Novom Beogradu otvorio hipermarket koji je u međuvremenu za mnoge potrošače postao kultno trgovačko mesto. Najava kupovine akcija C-marketa samo je pojačala animozitet određenih poslovnih i potrošačkih krugova, a to je bio i povod da u jednim dnevnim novinama na celoj strani izađe oglas izvesnog Udruženja za zaštitu srpske privrede (kao logičnog baštinika teorije G17 plus o "partiotskoj ekonomiji"), kojim se mali akcionari upozoravaju "da vode računa kome prodaju svoje akcije" jer su "interesi Srbije iznad svega".\nOglas je objavljen istog dana (ponedeljak 21. septembar) kad je predsednik Uprave Merkatora Zoran Janković saopštio javnu ponudu za preuzimanje 33 odsto akcija C-marketa. U toj ponudi za jednu akciju Merkator je spreman da plati 18.000 dinara, a ona uključuje i socijalni program koji garantuje da neće biti otpuštanja zaposlenih u C-marketu i povoljne otpremnine za radnike pred penzijom koji dobrovoljno napuste preduzeće.\nU Merkatoru ne kriju da je poslovna odluka za preuzimanje C-marketa deo strategije kompanije da dodatno ojača svoj položaj na novim tržištima ne samo izgradnjom sopstvenih trgovinskih centara, već i vlasničkim povezivanjem sa domaćim trgovinskim preduzećima.\nUprava Merkatora nema razloga da bude nezadovoljna dosadašnjim poslovanjem svoje filijale u Beogradu jer je godišnji promet firme Merkator-Srbija oko 45 miliona evra, a 2003. godine ostvarena je i dobit veća od 200.000 evra (inače, godišnji promet Poslovnog sistema Merkator iznosi oko 1,4 milijarde evra, a čista zarada oko 25 miliona evra).\nNesumnjivo je da će u slučaju da preuzimanje bude uspešno, Merkator imati šansu da postane vodeći trgovac na srpskom tržištu i mogućnost da proširi svoju prodajnu mrežu znatno brže nego izgradnjom sopstvenih tržnih centara. "Merkator će u narednih pet godina na tržište Srbije investirati oko 200 miliona evra, bez obzira na to da li će kupiti C-market", kaže Janković.\nUprava Merkatora obećala je da će ako kupi C-market sačuvati naziv, delatnost i strukturu ovog srpskog trgovačkog lanca s posebnim naglaskom na zaštiti srpske privrede i domaćih dobavljača robe. "Akcenat u upravljanju preduzeća, ako preuzimanje bude uspešno, biće prvenstveno na saradnji sa srpskim dobavljačima, pri čemu Merkator namerava da sačuva postojeću vrednost nabavljenih proizvoda i da dodatno promoviše srpske proizvode ne samo u Srbiji već i na ostalim tržištima gde je prisutan. Reč je o aktivnostima koje mogu da doprinesu povećanju izvoza Srbije", kaže se u saopštenju slovenačke kompanije.\nTa namera potkrepljena je podatkom da od 33.000 proizvoda izloženih u beogradskom hipermarketu Merkator 36 odsto je roba proizvedena u Srbiji, a 83 odsto svih proizvoda, uključujući i uvozne, nabavlja se od srpskih dobavljača. U avgustu je, na primer, od 100 najprodavanijih proizvoda bilo samo 14 uvoznih a 86 je proizvedeno u Srbiji.\nBez obzira na te podatke, deo radnika C-marketa i deo stručne javnosti smatraju da srpski trgovinski lanac ne treba tako olako prepustiti Merkatoru jer bi time bila ugrožena gotovo celokupna domaća prehrambena industrija. Jedan broj radnika, među kojima su i oni koji nemaju akcije C-marketa i koji su, čini se, pod direktnim uticajem generalnog direktora Slobodana Radulovića, zagovara ksenofobičnu radničku filozofiju kako će "Slovenci prvo početi da otpuštaju radnike, a da će onda deliti mizerne nadnice". Zato podržavaju direktora Radulovića u nameri da preduzeće ostane u domaćem vlasništvu. Ima i onih koji su spremni da svoje akcije poklone Raduloviću "jer im obezbeđuje posao i platu". Neke od reakcija tih nacionalno svesnih radnika zabeležila je kamera RTS-a (Dnevnik, 21. septembar): "Neka oni sebi grade Merkator u Sloveniji, mi hoćemo naš C-market u Srbiji", "Jednostavno neću da mi dođe Slovenac i da ostanem bez posla", "Slovenci ne žele da kupe C-market kao trgovinsku kuću, oni žele srpsko tržište"... a sve su se svodile na to da je reč o neprijateljskom preuzimanju.\nIste večeri na TV BK (Telefakt, 18,55) gostuje Milivoje Belić, predsednik Upravnog odbora C-marketa, i tom prilikom kaže: "Očekujem proteste ne samo C-marketa, očekujem proteste svih privrednih subjekata u čitavoj Srbiji, svih proizvođača, svih fabrika koje postoje jer one gube isto koliko gubi i C-market. Očigledno je da će pokušaj preuzimanja C-marketa izazvati ozbiljno komešanja u javnosti Srbije."\n"Komešanja" u srpskim poslovnim krugovima nije da nije bilo od kada je Merkator obelodanio svoje namere. Kao interesent je jedno vreme figurirala kompanija Delta, koja je najavljivala osnivanje konzorcijuma od petnaestak srpskih firmi koje bi kupile akcije C-marketa, ali se ta ambicija postepeno gasila i ustupala mesto nekoj vrsti srpskog institucionalnog odgovora Merkatoru. Zato je nimalo slučajno 24. septembra Privredna komora Srbije (inicijativu je pokrenulo Udruženje trgovaca koju vodi bivši direktor "Balkana" iz Suve Reke i nekadašnji važan aktivista SPS-a na Kosovu Vekoslav Šošević) pozvala zainteresovane firme da formiraju konzorcijum domaćih preduzeća za kupovinu C-marketa kako bi se očuvao taj veliki trgovinski lanac koji bi i dalje štitio srpske proizvođače hrane, pića i industrijske robe. Tri dana kasnije, međutim, privrednici koji su prisustvovali sastanku u Privrednoj komori Srbije povodom formiranja domaćeg konzorcijuma za kupovinu akcija C-marketa nisu želeli javno da potvrde da li nameravaju da pristupe tom konzorcijumu. Predstavnici kompanije Delta i drugih preduzeća nisu bili spremni čak ni da obrazlože moguće prednosti objedinjene ponude za otkup akcija C-marketa (agencija Beta, 27. septembar). Posle takve hladne odbojnosti poslovnih krugova, izvršnom direktoru Privredne komore Srbije Slobodanu Milosavljeviću nije preostalo ništa drugo nego da izjavi: "Privredna komora Srbije samo pokušava da pruži organizacione usluge privrednicima koji podržavaju inicijativu Udruženja za trgovinu o formiranju konzorcijuma za kupovinu akcija C-marketa. Na njima je da odluče da li će se uključiti u privatizaciju te kompanije." A na pitanje da li se organizovanjem takvog konzorcijuma šalje loš signal stranim investitorima, Milosavljević je rekao da su svi investitori dobrodošli na tržište Srbije i dodao da i strani investitori mogu da se priključe konzorcijumu za otkup akcija C-marketa. "Naš cilj je da se konkurentskom ponudom poveća cena C-marketa jer je Merkator ponudio nisku cenu", rekao je Milosavljević.\nI profesor Ekonomskog fakulteta i bivši član Komisije za hartije od vrednosti Dejan Erić izjavio je (BK TV) da je u ovom trenutku teško proceniti da li je 18.000 dinara po akciji, koliko je Merkator ponudio za otkup akcija C-marketa realna cena i dodao da treba sačekati i eventualno druge ponude.\nNa sve to predsednik Uprave Merkatora Zoran Janković izjavio je da radnike C-marketa niko ne tera da baš njegovoj kompaniji prodaju akcije i da mogu da odluče šta god žele.\n"Komešanje" nije moglo da bude izbegnuto ni u državnim "krugovima" gde nisu skrivane simpatije (zagovornika "partiotske ekonomije") prema potencijalnim domaćim kupcima C-marketa. Iako je premijer Koštunica rekao da se Vlada Srbije neće mešati u prodaju C-marketa, ministar (i partijski funkcioner Koštuničinog DSS-a) Predrag Bubalo izjavio je da se kupovinom C-marketa kupuje srpsko tržište i da bi zbog toga bilo dobro da firma ostane u domaćim rukama. Na pitanje novinara da precizira svoju izjavu, ministar Bubalo je rekao da je to blaga preporuka, ali da nije ni uslov ni obaveza, da ne postoji embargo niti protekcionizam i da nije odgovor na interesovanje Merkatora ("Politika", 17. septembar).\nI ministar privrede Bojan Dmitrijević izjavio je da se Vlada neće direktno mešati u prodaju akcija C-marketa niti želi da sprečava Merkator ukoliko izađe sa dobrom ponudom. Ali je zatim dodao "da bi bilo dobro ukoliko bi domaći konzorcijum bio u stanju da se organizuje i da dâ konkurentnu ponudu jer bi domaća vlast volela da se sačuva nacionalni lanac trgovine s obzirom na to da je od strateške važnosti za našu zemlju".\nPovodom predstojeće privatizacije vodećeg srpskog trgovinskog lanca, potpredsednik Vlade Miroljub Labus saopštio je da će "Vlada narednih dana doneti odluku kojom će biti zaštićen državni interes, a da istovremeno niko neće biti podržan ili diskriminisan".\nZbog takvog stava, Milko Štimac, predsednik Komisije za hartije od vrednosti, tražio je (prema vlastitoj izjavi na sednici Komisije) hitan prijem kod potpredsednika Labusa da bi ga pitao ima li država neki konkretan plan sa preduzećima o kojima je Komisija odlučivala ili nema, jer se radilo o krupnim odlukama. I pošto je država rekla da nema plan, Komisija je, izjavio je Štimac, donela odluke čiji će konačan ishod ipak odrediti tržište.\nU poslovnoj zajednici i investicionim krugovima u Sloveniji veoma ozbiljno prate se i analiziraju politička "gibanja" u Srbiji. A kako i ne bi kad je u Srbiji kroz razne vidove poslovne saradnje prisutno 240 slovenačkih firmi i kad su slovenački investitori do sada uložili u Srbiju više od 300 miliona evra.\nDmitar Polovina, direktor predstavništva Privredne komore Slovenije u Beogradu, podseća da je najveća pojedinačna "grinfild" investicija u Srbiji ulaganje Merkatora od 43 miliona evra u novobeogradski hipermarket. "Treba spomenuti da je pre dve godine Impol kupio Valjaonicu aluminijuma u Sevojnu, Helios gornjomilanovačku Zvezdu, Kolinska – Palanački kiseljak, nedavno su JUB boje i TIM Izolirka izgradili nove fabrike (ulaganje od šest, odnosno pet miliona evra) a Cimos je pre neki dan za 100 miliona evra kupio kikindsku Livnicu. Ni za jedan primer ulaganja slovenačkih firmi u srpsku privredu nema loše vesti, naprotiv, govori se samo o povećanju izvoza i poboljšanju tržišne pozicije srpskih preduzeća u koje je uložen kapital slovenačkih partnera. Inače, prošle godine Slovenija je investirala na druga tržišta 1,5 milijardi evra a primila 3,9 milijardi evra investicionog kapitala", kaže Polovina.\nNa pitanje kako komentariše najnoviju kampanju u Srbiji protiv Merkatora, predsednik Uprave proizvođača bele tehnike Gorenje Franjo Bobinac za "Vreme" je izjavio: "Mi iz privrede želeli bismo da politika daje samo uslove, da znamo šta nas čeka u poslovanju. To očekujemo od slovenačke politike, države i Vlade, a s druge strane taj makroekonomski okvir očekujemo svuda gde radimo. Za sve ostalo trudimo se da stvaramo pozitivnu klimu između dve ili tri zemlje u kojima poslujemo. Srbija i Slovenija su dve prijateljske zemlje, mi se znamo, imamo jedan deo zajedničke istorije, Gorenje se nikada nije povuklo iz Srbije, zadržali smo prijatelje, nikad nismo prestali da isporučujemo rezervne delove, išli smo u Beograd na Sajam tehnike i kad je to bilo zabranjeno. Moramo smiriti loptu jer je to dobro za privredu i Srbije i Slovenije. Žao mi je što se na neki način počinje diskreditovati ulazak slovenačke privrede u Srbiju. Merkator je, moram da kažem, jedna veoma dobra firma i gde god je došao to je bilo dobro za lokalnu privredu i regiju, jer otvara ne samo vrata za dobavljače iz drugih zemalja nego i za dobavljače iz lokalne privrede i tu je veoma korektan. Ali, hoću da istaknem da o poslovnim odlukama treba da odlučuje ekonomija, a ne sentimentalnosti i oni najgori. Ako Merkator kupi C-market, siguran sam da će on veoma jako razvijati lokalnu privredu i lokalne proizvođače hrane. Veoma je veliko pitanje šta bi se desilo da je reč o nekoj drugoj varijanti, pa čak i o domaćoj varijanti po kojoj bi u drugom koraku mogao biti prodat nekom strancu. Mislim da bi tada u srpskim prodavnicama bilo više proizvoda iz Austrije, Francuske ili Nemačke nego iz Srbije."\nČini se da su akcionari i uprava Gorenja doneli racionalniju odluku od akcionara i uprave Merkatora kad su se odlučili da investiraju u Srbiju. Umesto da kupe neku propalu srpsku fabriku i u njoj organizuju proizvodnju bele tehnike, menadžeri Gorenja odlučili su se za "grinfild" investiciju, odnosno da krenu sa "gole" livade. Predsednik uprave Franjo Bobinac tvrdi da je uprava Gorenja pre ulaska u investiciju u Srbiji dobro analizirala sve mogućnosti i stanje postojećih proizvođača i na kraju odlučila da se krene od nule i sa livade. "Situacija kod nekih potencijalnih partnera o kojima smo razmišljali nije bila takva da bi nas ohrabrila da idemo u tom pravcu, bilo je ponekad previše zavrzlama oko vlasništva nad firmama i nekih obaveza prema radnicima kao što su neisplaćene zarade. Da smo tako došli u Srbiju, onda bismo se u prvoj fazi suviše bavili sanacijom postojećeg stanja." Na pitanje šta je najveće opterećenje u poslovanju u Srbiji, Bobinac odgovara: "Neraščišćeni vlasnički odnosi i procesi privatizacije."\nIako još nije doneta konačna odluka, planovi su da Gorenje u svojoj budućoj fabrici u Valjevu u početku proizvodi 300.000 frižidera i zamrzivača, a nešto kasnije i milion komada. Sledeće godine u pripremu i proizvodnju u Srbiji biće uloženo oko deset miliona evra i zaposliće se 250 do 300 ljudi.\nKompanija Gorenje je naročito posle privatizacije 1998. godine izrasla u moćnog proizvođača bele tehnike koji izvozi 97 odsto proizvodnje (dve trećine se prodaje na tržištu Evropske unije), a potrebe slovenačkog tržišta podmiri za 17 dana proizvodnje. U 2003. godini Gorenje je ostvarilo promet od 840 miliona evra, 20 miliona evra uloženo je u potpunu promenu tehnologije i razvoj nove generacije proizvoda a u poslednjih sedam godina investirano je 420 miliona evra. Cilj uprave i akcionara je da Gorenje u narednih nekoliko godina postane peti proizvođač bele tehnike u Evropi.\nVlasnička struktura Gorenja je takva da jednu trećinu ima država preko fondova, drugu trećinu imaju banke i osiguravajuća društva, a treća trećina akcija je u vlasništvu malih akcionara. Pre nekoliko meseci državni udeo je smanjen sa 35 na 25 odsto. Slovenačka država, inače, ima ambiciju da smanji vlasnički udeo u preduzećima kao što je Gorenje.\nPrve dve-tri godine po privatizovanju Gorenja vlasnici nisu tražili nikakve dividende jer je cilj bio da se što više investira u proizvodnju i tehnologiju. Poslednje tri godine Gorenje isplaćuje dividende, svake godine dividenda je nešto veća a politika kompanije je da se do jedne trećine profita isplati za dividende.\nPredsednik uprave Bobinac ubeđen je da je samo pitanje vremena kad će Srbija i formalno biti deo Evropske unije. "To znači da mi i formalno i neformalno moramo pomagati u podizanju srpske privrede, da što brže dođe na nivo da bi se mogla povećati međusobna saradnja. To što ćemo proizvoditi u Srbiji sigurno nije proizvodnja za srpsko tržište, nego za sva tržišta..."\nZa rusko tržište?\n"Ne, Rusija nije najznačajnija za Gorenje. U Srbiji će biti proizvodnja i za Nemačku i za Francusku, Austriju... U Srbiji želimo steći status lokalnog proizvođača i razviti sistem lokalnih dobavljača repromaterjala i sirovina, kako bismo bili i veliki uvoznici iz Srbije. I danas radimo s nekima od njih, na primer danas su bili kod nas prijatelji iz Severa iz Subotice i od te firme ove godine kupićemo oko 20.000 elektromotora, a mogli bismo i više. Imamo ambicija da sa Severom, "Lolom" iz Železnika i novosadskim Novkabelom izgradimo dobre i dugoročne poslovne odnose i da pronađemo i druge dobavljače."\nPočetkom prošle nedelje slovenačko-hrvatski odnosi ponovo su zahladneli, razmenjene su oštre političke note između Ljubljane i Zagreba, a na spornom graničnom prelazu dogodio se incident kada je hrvatska policija privela članove Slovenačke narodne stranke uz tvrdnju da su ilegalno prešli granicu. Tim povodom ljubljansko "Delo" napravilo je anketu među poslovnim ljudima koji ne podržavaju zaoštravanje sa Hrvatskom. Zoran Janković, predsednik uprave Merkatora, izjavio je da ono što privrednici pokušavaju da postave na zdrave noge, zvanični organi i političari trude se da sruše. Pivara Laško, koja je vlasnik Jadranske pivare u Splitu, saopštila je da bi bilo krajnje neodgovorno da jedna i druga strana dozvole da se politički nesporazumi prenose na druge sfere, kao što je, na primer, privreda. Prvi čovek Gorenja Tiki Branko Apat upozorio je da takvo zaoštravanje odnosa može ostaviti najveće posledice na raspoloženje potrošača i rezultirati brojnijim akcijama u stilu "kupuj domaće".\nU poslovnim krugovima regiona Zapadnog Balkana nije nezapaženo prošla odluka Gorenja da u svojim investicionim ambicijama preskoči prvog suseda Hrvatsku kao zemlju koja je u predvorju Evropske unije i odluči se za Srbiju. Franjo Bobinac kaže da to nije bilo preskakanje Hrvatske, nego "korak dalje ispred konkurencije. Aktivno smo analizirali pojedine proizvođače ne samo u Srbiji nego i u Hrvatskoj i Bosni i na kraju smo se odlučili da idemo u ‘grinfild’ investiciju u Srbiju jer nam je ekonomska analiza tako pokazala."\nNa pitanje da li je Srbija izabrana da postane drugo tržište Gorenja zato što su proizvodi te kompanije nekonkurentni na tržištu Evropske unije, Bobinac kaže:\n"Nikad nisam prihvatao tezu da je Zapadni Balkan u plasmanu Gorenja alternativa za Evropsku uniju. Onaj ko nije sposoban da sa sto odsto proizvodnje i prodaje bude konkurentan u Francuskoj ili Nemačkoj, samo je pitanje vremena kad će biti nekonkurentan u Hrvatskoj, Srbiji i Bugarskoj. Tržište Evropske unije danas znači dve trećine prodaje Gorenja. Ako na tom tržištu ne bismo napravili dobar profit, ne bi nas više bilo. Dakle, nije istina da nam je Balkan alternativa".\nU beogradskim poslovnim krugovima niko ne spori činjenicu da ekonomija obima tera slovenačke firme da se šire na nova tržišta, a to ne kriju ni ljudi iz slovenačke poslovne zajednice. Oni veruju da će na srpskom tržištu uspeti da opstanu jer "smo stari znanci". Taj sentimentalni aspekt biznisa ne bi škodio ni srpskim vlastima koje, nažalost, o Slovencima još razmišljaju "pameću" Slobodana Miloševića iz 1991. godine.\nMože se, na kraju, ispostaviti da Slovenci budu među retkim ulagačima koji veruju da je Srbija dobra investiciona destinacija. I ne poveruju u sve češća i sve paničnija upozorenja Saveta stranih investitora da vlast u Beogradu sigurno gura Srbiju u sistem koji ima malo veze sa tržišnom privredom. Zato je generalni sekretar tog saveta Kristof Grojsing po ko zna koji put poslao poruku Vladi Srbije da omogući svim investitorima slobodnu konkurenciju.\n"VREME": Kakva su iskustva Gorenja u pripremama Slovenije za ulazak u Evropsku uniju i koliko su te pripreme terale Kompaniju na kreativniji pristup poslovanju?\nFRANjO BOBINAC: Ulazak u Evropsku uniju bio je poslednjih godina među najznačajnijim pitanjima za sve novine, političare, kompanije i poslovne ljude u Sloveniji.\nŠto se tiče Gorenja, ništa dramatično nije se desilo posle 1. maja i ulaska u Evropsku uniju, samo se mora više raditi na efikasnosti i profitabilnosti, da se makaze otvaraju, a ne da se zatvaraju. Dakle, s jedne strane važna je ekonomija obima jer treba biti dovoljno velik i konkurentan. S druge strane, treba ovladavati troškovima da bi bili profitabilni i uz to treba biti veoma, veoma inovativan jer evropske zemlje ne prihvataju proizvode iz novih zemalja. Zašto bi neki trgovac izbacio sa polica belu tehniku Elektroluksa, Boš-Simensa ili Marlonija i napravio mesto za Gorenje, ako Gorenje nije malo drugačije, malo inovativnije, malo interesantnije. Kvalitet, cena i redovne isporuke preduslovi su uspešnog poslovanja. Što se tiče nas u Gorenju, još jače moramo stisnuti gas, raditi na smanjenju troškova, povećavati inovativnost, doterivati robnu marku...


SKUPŠTINA GRADA: Počela redovna sednica\nniz tema pred odbornicima\n16.04.2015. 12:21h 09.11.2016. 11:28h\nPre početka sednice gradski menadžer Goran Vesić je rekao da, usvajanjem odluke o građevinskom zemljištu, gradsko građevinsko zemljište biće prodavano po tržišnoj ceni, a ne davano u zakup na 99 godina, kao što je do sada bio slučaj\nBEOGRAD - U Skupštini grada Beograda danas je otvorena sednica na kojoj će odbornici odlučivati o raspolaganju stanovima Grada i o građevinskom zemljištu na teritoriji prestonice.\nKako je, pre početka sednice, rekao gradski menadžer Goran Vesić, usvajanjem odluke o građevinskom zemljištu, gradsko građevinsko zemljište biće prodavano po tržišnoj ceni, a ne davano u zakup na 99 godina, kao što je do sada bio slučaj.\nTe izmene su, kako je dodao, u skladu sa novim Zakonom o planiranju i izgradnji."Verujemo da će ova odluka olakšati finansiranje grada. Otkupna cena će se plaćati na osnovu rešenja, u roku od 15 dana, a ne na osnovu ugovora, kao do sada, kada je rok za plaćanje bio 90 dana", rekao je Vesić novinarima.\nKada je reč o odluci o raspolaganju socijalno neprofitnim stanovima u vlasništvu grada, Vesić je rekao da će ta odluka omogućiti transparente konkurse.\n"Na transparentne javne konkurese moći će da se prijavljuju ugrožene kategorije stanovništva - ratni vojni invalidi, mladi bračni parovi, samohrani roditelji..., svi oni koji treba da se prijave na te konkurse", rekao je Vesić.\nNa sednici će biti reči i o planovima generalne regulacije za izgradnju objekata i vodova sistema daljinskog grejanja u pojedinim delovima grada, kao i o Predlogu zaključka o usvajanju informacije o potrebi osnivanja društva sa ograničenom odgovornošću "Naučno tehnološki park Beograd".\nNa sednici će se odlučivati i o Predlogu plana detaljne regulacije centra Lazarevca i Predlogu plana za prostor između ulica Vuka Karadžića, Mije Aleksića, Valandovske i osnovne škole "Knez Lazar" u Lazarevcu.\nNa dnevnom redu su i odluke o razrešenju i imenovanju članova upravnih i nadzornih odbora u jednom broju preduzeća i ustanova čiji je osnivač grad Beograd.\nNakon redovne, gradska skupština održaće danas i svečanu sednicu na kojoj će biti saopštene odluke o dodeli Nagrada grada za 2014. godinu.\nSkupština gradasednicaodbornicigrađevinsko zemljište


Ponedeljak , 2017-05-15 | 13:05:05\nOn je radiju Sto plus rekao da su to poglavlja 11 i 27, zahvaljujući kojima će doći do promena u zakonodavstvu i koja će zahtevati ulaganje velikih finansijskih sredstava.\n„Naši zvaničnici procenjuju da će samo za poglavlje 27 Srbiji trebati oko 10 milijardi evra da uskladi zaštitu životne sredine sa standardima EU. Za Sandžak je to važno obzirom na visok stepen zagadjenosti reka u ovom regionu, na nepostojanje kolektora za prečišćavanje otpadnih voda, rešavanje pitanja deponija… Ove probleme će sve lokalne samouprave iz regiona morati da rešavaju“, rekao je Taraniš.\n„Poglavlje 11 se odnosi na poljoprivredu, tako da naše poljoprivrednike na Pešteri očekuju veliki izazovi i borba sa konkurencijom, koja je veoma jaka na nivou EU. Videćemo i koliko su naši poljoprivredni proizvodjači spremni da koriste i apsorbuju sredstva koja će im biti na raspolaganju najkasnije za godinu dana u okviru posebnog programa za razvoj“, rekao je Taraniš našem radiju.\n„To su ključne vrednosti na kojima počiva EU i na kojima opstaje više od 60 godina. Osim toga, ona u nekom narednom periodu treba da nam donese rast životnog standarda i ekonomski napredak“, rekao je Taraniš.


Gruevski i Vučić: Sledi produbljivanje ekonomskih odnosa dve zemlje\nOdlični politički odnosi su dobra osnova za produbljivanje ekonomskih odnosa, rekli su u ponedjeljak u Skoplju premijeri Makedonije i Srbije Nikola Gruevski i Aleksandar Vučić, nakon održane zajedničke sednice vlada. Bio je to konstruktivan i produktivan sastanak, rečeno je na pres konferenciji.\nPotpisano je sedam bilateralnih dogovora, a razgovarano je o evrointegracijama i reformama u obe zemlje, kao i o regionalnim pitanjima.\nDogovoreno je da obe zemlje zajednički rade na projektima koji bi doprineli većem ekonomskom rastu i povećanju broja zaposlenih.\nSednice vlada Srbije i Makedonije\nSrspki premijer Vučić je istakao da su veoma bitni zajednički projekti iz infrastrukture, a kao konkretne primere je pomenuo dalekovod od Niša do Štipa i gasnu konekciju između Kumanova i Vranja, kao i istovremeno završavanje koridora 10 u 2016. godini, što bi pomoglo unapređenju međusobnih ekonomskih odnosa.\n“Smisao celog našeg skupa jeste pre svega unapređenje ekonomske saradnje. Mi gotovo da nemamo otvorenih političkih pitanja. Dakle, rešavali smo i razgovarali kako da unapredimo našu ekonomsku saradnju i mislim da, kada završimo Koridor 10, to će otvoriti dodatne mogućnosti, da dodatno ubrza sve ekonomske tokove, tokove razmena roba i usluga”, naveo je Vučić.\nVučić je istakao da je razgovarano i o zajedničkoj turističkoj ponudi i o potrebi veće saradnje u energetici i železničkoj infrastrukturi.\nNovinare je zanimala i reakcija makedonskog premijera u vezi objavljenih audio materijala od strane lidera opozicionog Socijaldemokratskog saveza Zorana Zaeva, koji tvrdi da je Gruevski naredio prisluškivanje više od 20.000 građana.\nAleksandar Vučić i Nikola Gruevski\nGruevski je rekao da je na pres konferenciji od pre dve nedelje najavio da će Zaev u narednom periodu objavljivati materijale i da za sada ostaje na toj izjavi.\n“Prethodno sam imao četiri susreta sa gospodinom Zoranom Zaevim, na kojima me je on informirao da je u saradnji sa stranim obaveštajnim službama došao do materijala koje ima nameru da ih objavljuje ukoliko mu ne omogućimo formiranje tehničke vlade. Ja nisam prihvatio to kao uslov, odbacio sam ga, i zamolio ga da slobodno objavi sve što ima. Tako da, zasada ne bih komentarisao nešto više, ali u narednom periodu ću izaći sa konkretnijim komentarima”, naveo je Gruevski.\nInače, pored zajedničke plenarne sednice vlada, dvojica premijera su imali i tet-a tet susret, a Vučić je primljen i od predsednika države Gjorga Ivanova i od predsednika Sobranja Trajka Veljanovskog.\nOvo je bila druga zajednička sednica vlada Makedonije i Srbije, a prva je održana 3 juna 2013. godine u Beogradu.


Stvaranje digitalnog otiska počinje još pre rođenja | PC Press\nStvaranje digitalnog otiska počinje još pre rođenja\nModerno detinjstvo počinje sa preko hiljadu online fotografija pre nego što se napuni 13 godina, a eksperti upozoravaju da digitalni otisak danas počinje da se formira još pre rođenja, a od trenutka kada budući roditelji postave rezultate ultrazvuka na neku od društvenih mreža.\nTako se životi novih generacija digitalizuju pre nego su one sposobne da za to daju pristanak, a lični podaci dece se prikupljaju preko pametnih igračaka, pametnih zvučnika, pa čak i preko školskih aplikacija. Privatne podatke najpre pružaju roditelji, a pre nego deca napune 18 godina, a takve količine podataka mogu da imaju potencijalno ozbiljne posledice kada deca odrastu, a u budućnosti u kojoj će važne odluke sve više zavisiti od algoritama i prikupljenih podataka.\nTako bi u budućnosti podaci koji su prikupljeni u detinjstvu mogli da utiču na to na koje će univerzitete deca biti primljena, da li će im biti odobreni krediti, kao i na to na koja će radna mesta biti prihvaćena kada za to dođe vreme. Budući da prosečno dete do 13 godine u online vodama ima oko 1.300 fotografija i video sadržaja problem postaje sve veći, a kao rezultat roditeljske želje da svoju sreću podele sa ostalim online građanima.\nPodaci o deci se danas prikupljaju i u školama, budući da je sve više obrazovnih ustanova koje koriste edukativne aplikacije, tako da deljenje privatnih podataka zahteva ozbiljnu edukaciju, kako za decu, tako i za roditelje.\nTagovi: digitalna privatnost, digitalni otisak, lični podaci, pametne igračke, pametni zvučnici\n← Intervju: Igor Grdić, Country Manager, Vertiv – Budućnost Data Centara\nKompanija Tesla pronašla zamenu za Elona Muska →


Britanska premijerka predstavlja svoju viziju posle Bregzita\nBritanska premijerka Tereza Mej danas će održati govor o svojoj viziji posle istupanja zemlje iz Evropske unije (EU) pod pritiskom Unije da predstavi planove za period posle Bregzita, javila je agencija Frans pres.\nPremijerka će braniti ideju "najšireg i najsveobuhvatnijeg sporazuma, pokrivajući više sektora i zalažući se za veću saradnju bez obzira na trenutni sporazum o slobodnoj trgovini koji se sprovodi u svetu", preneo je kabinet Tereze Mej delove njenog govora.\n"Mislim da je to moguće postići jer je u interesu i EU i nas. Zadatak će biti održavanje odnosa kao dva različita pravna sistema", navodi se u govoru.\nPremijerka Mej se nalazi u osetljivoj poziciji, jer vodi zemlju podeljenu između pristalica i protivnika Bregzita, a te nesuglasice su prisutne i unutar njene stranke, vladajuće Konzervativne partije, sa šefom diplomatije Borisom Džonson koji je za prekid veza sa EU i ministrom finansija Filipom Hamondom koji se zalaže za čvrste veze posle Bregzita.\n"Moramo da budemo ujedinjeni, imajući u vidu sve one koji su zabrinuti oko tog pitanja", dodaje se u govoru.\nGlavni pregovarač EU za Bregzit Mičel Barnije pre dva dana je predstavio nacrt sporazuma o Bregzitu, koji sadrži elementi oko kojih su dve strane već postigle kompromis, kao i odredbe koje za sada predstavljaju samo predloge EU.\nU tekstu je predloženo rešenje za jedno od najspornijih pitanja granice između britanske teritorije Severne Irske i Irske koja je članica EU, što je odmah izazvalo negodovanje britanske premijerke Tereze Mej.\nEU je predložila da Severna Irska ostane u carinskoj uniji EU i posle izlaska Velike Britanije, dok je Tereza Mej rekla da je taj plan neprihvatljiv i da "podriva ustavni integritet Velike Britanije".\nPostoje nesuglasice oko perioda tranzicije koje je zatražio London posle Bregzita. EU je predložila da taj period traje do 31. decembra 2020. dok Velika Britanija smatra da je taj period kratak i da bi trebalo duže da traje.\nVelika Britanija treba da napusti EU 29. marta 2019. odnosno dve godine od pokretanja procedure izlaska iz članstva.


Ruske vakcine u Nemačkoj još uvek pod znakom pitanja! Merkel: Do juna će biti vakcina za sve punoletne građane – Naši u svetu\nRuske vakcine u Nemačkoj još uvek pod znakom pitanja! Merkel: Do juna će biti vakcina za sve punoletne građane\nObjavljeno 26/04/21 u 22:30\nFoto: Tanjug/Mićael Kappeler/Pool via AP\nKancelarka Nemačke Angela Merkel izjavila je danas da će država obezbediti vakcinacije protiv korona virusa za sve punoletne građane do juna, na osnovu projekcija da će zemlja primiti 80 miliona doza od proizvođača u drugom kvartalu ove godine.\nNakon razgovora sa 16 premijera nemačkih pokrajina, Merkel je rekla da će, na osnovu aktuelnog broja vakcina, sistem kojim se daje prioritet najranjivijem delu populacije biti okončan nakjrasnije do juna, preneo je AP.\n“Ovo ne znači automatski da će svi građani dobiti vakcinu u junu, ali će svi moći da se prijave za svoju dozu”, izjavila je Merkel.\nOčekuje se da oko 50 miliona doza bude isporučeno u drugom kvartalu, dodala je Merkel.\nOna je sa premijerima pokrajina razgovarala i o tome da li ljudi koji su se revakcinisali mogu da budu izuzeti iz restriktivnih mera, ali nije doneta nikakva odluka. Kao u većini ostalih Evropskih zemalja, Nemačka je sporo krenula sa vakcinacijom u decembru, sa svega deset odsto imunizovanih jednom dozom do kraja marta, navodi AP.\nZbog ograničenog broja doza, prioritet su bili stariji, osobe sa hroničnim bolestima i medicinsko osoblje, kao i osoblje iz staračkih domova.\nVakcinacija se drastično povećala prethodnih nedelja, pa zvanični podaci pokazuju da je 23,4 odsto populacije primilo najmanje jednu dozu vakcine do nedelje, a oko 7,2 odsto Nemaca dobilo obe doze.\nNakon problema sa snabdevanjem, zabrinutosti oko efikasnosti i retkih krvnih ugrušaka vakcine AstraZeneke, Nemačka se oslonila najviše na svoju kompaniju Bajontek, koja je partner američkog Fajzera. Nemačka razmatra kupovinu ruske vakcine Sputnjik V, ali kako Merkel kaže, sve će zavisiti od odluke Evropske agencije za lekove.\n“Dokumentacija još nije dovoljna za odobrenje. Ukoliko se odobri Sputnjik uskoro, onda će imati smisla kuptiti doze ruske vakcine. Ali, ako se to desi tek za nekoliko meseci, već ćemo imati dovoljno vakcina”, zaključila je kancelarka.\nAngela MerkelCOVID 19Korona virusvakcinacija\nAngela Merkel: Nadam se da će se UEFA ponašati odgovorno u vezi sa evropskim mečevima


Rezultat pretrage za pojam: Azvirt\nKineski Sinohydro Corporation otvorio poslovnicu u Banjoj Luci\nBANJA LUKA - Kineska državna kompanija Sinohydro Corporation Limited otvorila je nedavno poslovnicu u Banjoj Luci iz koje planira rukovoditi projektima u BiH.\nBEOGRAD - "Srbija planira da pozajmi milijarde evra od Kine i drugih zemalja u narednim godinama kako bi investirala u regionalne infrastrukturne projekte", kazala je Mihajlović.\nBEOGRAD - Više od 10 sporazuma biće potpisano tokom posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Kini, gde će učestvovati na Drugom forumu "Pojas i put".\nBEOGRAD - Govoreći o završetku Koridora 10, Mihajlović je navela da se radi na sanaciji dela koji prolazi kroz Grdeličku klisuru, da se izvodjači i nadzorne kompanije ne požuruju, jer je, istakla je, najbitnija bezbednost putnika.\nBEOGRAD - Mihajlović je izvođačima radova rekla da angažuju dodatne radnike i mehanizaciju i da koriste najkvalitetniji građevinski materijal, jer je na terenu utvrđeno da je stanje izgrađenog kolovoza na toj deonici mnogo lošije nego što je pokazalo istraživanje koje je sproveo CIP.\nBEOGRAD - "Završetak obilaznice oko Beograda je jedan od najvećih prioriteta Vlade Srbije i reč je o jednom od najznačajnijih infrastrukturnih projekata u našoj zemlji."\nBEOGRAD - Odlični politički odnosi kojе gradе dva prеdsеdnika prеduslov za nastavak uspеšnе saradnjе u rеalizaciji infrastrukturnih projеkata.\nBAKU - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će u narednih desetak dana u Srbiju doputovati i delegacija Azerbejdžana kako bi razmotrila mogućnosti za investicije.\nMihajlović: Azerbejdžanci žele da grade obilaznicu oko Beograda\nBEOGRAD - U narednih mesec i po dana biće razmotreno sa partnerima iz Azerbejdžana, na tehničkom, ekspertskom i visokom nivou, kako mogu da se uključe u izgradnju obilaznice oko Beograda.\nPočela gradnja autoputa sa šest traka kroz Šumadiju\nBEOGRAD - Izgradnju šest traka u dužini od 24 kilometra na delu Koridora 11 od Lajkovca do Ljiga, kineski "Shandong", kao nosilac posla, poverio je "Energoprojektu".\nVučić u Bakuu: Velika prilika da napravimo dobar posao za Srbiju\nBAKU - Vučić se sastao sa rukovodstvom kompanije Azvirt koja radi na izgradnji Koridora 11 i razgovarao o mogućem angažovanju te kompanije i na drugim infrastrukturnim projektima u Srbiji.\nKinezi nisu dostavili ponude za Koridor 11\nBEOGRAD - Kineske kompanije su, umesto ponuda, dostavile pismo u kojem obaveštavaju nadležne da uslovi tendera nisu prihvatljivi.\nBEOGRAD - Kineski "Shandong" krenuo je sa radovima na deonici od Obrenovca do Uba (26 kilometara). Vrednost posla je 159,3 miliona dolara.\nEnergoprojekt Holding ugovorio poslove za 460 miliona evra\nBEOGRAD - Najveći ugovor, koji je na početku realizacije, je izgradnja hotela Hyatt Regency u Rostovu na Donu vredan oko 64 miliona evra.\nPRIJE 426783 MIN\nPRIJE 491786 MIN\nPRIJE 495827 MIN\nPRIJE 683065 MIN\nPRIJE 709098 MIN\nPRIJE 766891 MIN\nPRIJE 798521 MIN\nPRIJE 957235 MIN\nPRIJE 1060538 MIN\nPRIJE 1105326 MIN\nPRIJE 1111101 MIN\nPRIJE 1211929 MIN\nPRIJE 1282753 MIN\nPRIJE 1442172 MIN\nPRIJE 1492489 MIN\nPRIJE 1507163 MIN\nPRIJE 1725635 MIN\nPRIJE 2759593 MIN\nPRIJE 2767434 MIN\nPRIJE 2914208 MIN\nPRIJE 2915310 MIN\nPRIJE 3011484 MIN\nPRIJE 3244174 MIN\nPRIJE 3938247 MIN


DERETIĆ U KRUPNjU - Glas Podrinja\nDERETIĆ U KRUPNjU\nJoš kao mladić, shvatio sam da je istorija srpskog naroda sakrivena i otuđena\nGost Biblioteke Politika u Krupnju u petak, 21. oktobra 2016. godine bio je akademik, istoričar i publicista Jovan I. Deretić koji je u prepunoj sali govorio o svom životu i radu, svojoj misiji i pre svega o sakrivenoj istoriji srpskog naroda. Glavni predmet njegovog istraživanja je srpska antička istorija, koju zvanična istoriografija ne poznaje. Govori o postojanju srpske antičke istorije od 2000. godine p.n. e, pa do 7. veka, kada su po zvaničnoj istoriji, Srbi došli na Balkan zajedno sa drugim slovenskim narodima.\nReformator poput Vuka Karadžića i Dositeja Obradovića, Jerotić je dosledan misiji prosvećivanja naroda, jer, kako i sam kaže: Ono što se u školama uči, kada je istorija našeg naroda u pitanju, uglavnom nije tačno! Želi da sazna šta narod u Srbiji zna o svom poreklu, šireći istinu zahvaljujući saznanjima kroz činjenice do kojih je dolazio baveći se dugogodišnjim radom. Kaže da se u velikim bibliotekama i muzejima, državnim i vojnim dokumentima, istorijskim spomenicima i raznim drugim obeležjima, između ostalog, mogu pronaći i mnogi tragovi o postojanju srpskog naroda pre nego što to zvanična istorija priznaje.\nStudirao je na Prirodno-matematičkom fakultetu od 1961. godine, a 1963. godine napušta Jugoslaviju i odlazi, prvo u Francusku gde je studirao na Tehničkom koledžu u Parizu, a potom studira istoriju u Lionu. Stekao je počasni doktorat prava u Americi. Radio je u tehničkoj struci (inženjering) u raznim firmama u Francuskoj i Americi. Do 1997. godine živeo je u Čikagu kada se preselio u Beograd. Pored srpskog jezika, govori francuski i ruski, a služi se nemačkim, italijanskim, latinskim i starogrčkim.\nGovori da u bivšoj Jugoslaviji nije bilo stručne literature i ističe da najplodnije tlo za dobar istraživački rad omogućava francuski jezik zbog svoje bogate izdavačke delatnosti. Još kao mladić u srednjoj školi došao je do ubeđenja da je istorija srpskog naroda sakrivena i otuđena. Godišnje odmore provodio je istraživajući u nekoj od velikih evropskih biblioteka. Trenutno je okupiran proučavanjem doba Nemanjića jer je tu mnogo šta sakriveno i pogrešno.\nNedavno je dr Deretić od Međunarodne akademije za genetiku sa direkcijama u Americi, Rusiji i Japanu konačno dobio potvrdu da se njihova genetska istraživanja poklapaju sa njegovim istorijskim radom. Dolazak dr Deretića predstavlja veliki događaj kada je kultura u Krupnju u pitanju.


Brnabić:Opredeljeni da sprovedemo svaki sistem zaštite dece – Studio B\nBrnabić:Opredeljeni da sprovedemo svaki sistem zaštite dece\nBrnabić:Opredeljeni da sprovedemo svaki sistem zaštite dece Tanjug\nObjavljeno: 20.10.2021. 11:40 Izmenjeno: 21.10.2021. 11:05\nPremijerka Ana Brnabić otvorila je konferenciju Fondacije „Tijana Jurić“ pod naslovom „Bezbednost i odgovornost 2021“ i istakla da je Srbija opredeljena da uradi sve i sprovode svaki sistem koji će poboljšati zaštitu i bezbednost dece.\nBrnabić je kazala da je, kada je reč o inicijativi Fondacije za uvođenje sistema Amber alerta u našoj zemlji, pre dva dana održan sastanak predstavnika Ministarstva unutrašnjih poslova i Poverenika za informacije od javnog značaja kako bi se otklonile i poslednje prepreke za uvođenje tog sistema, odnosno kako bi se uskladilo zakonodavstvo.\nPremijerka je, navodeći da joj je drugi put da je na godišnjoj konferenciji Fondacije Tijane Jurić, kazala da joj je svaki put jednako teško kada razmišlja o tome šta je sve okupilo i sa kakvim problemima i opasnostima se suočavaju deca na dnevnom nivou.\n„Deca su najranjivija društvena grupa, a naša dužnost i obaveza je da ih zaštitimo“, kazala je Brnabić.\nNavodeći da kada se priča o prioritetima Vlade Srbije nikada se ne kaže da je jedan od prioriteta da zaštiti decu, već zdravstvo, kultura, reforme vladavine prava, zelena agenda, Brnabić ističe da je to zato što zaštita dece nije prioritet, već fundamentalna obaveza svih.\n„Razlog je jednostavan jer je bezbednost dece fundamentalna obaveza svake vlade i čitavog našeg društva, ali i svakog pojedinca u našem društvu, zato što ne postoji ništa važnije od toga da su deca bezbedna, sigurna i ne osećaju strah“, naglasila je Brnabić.\nIstakla je da svi pojedinci moraju da rade na tome i da nikada ne sme da se okrene glava kada se vidi ili nasluti bilo kakvo zlostavljanje i ugrožavanje dece, kao i da na bezbednosti dece mora da se radi jedinstveno.\nNavodeći da je Srbija posebno želela da se posveti zaštiti dece u sferi digitalnog, odnosno na internetu i društvenim mrežama, Brnabić podseća da je na njenu inicijativu od prošle školske godine uveden predmet „Digitalni svet“ od prvog razreda osnovne škole, kroz koji deca uče o rizicima, bezbednosti, zašto i gde ne trebaju da ostavljaju svoje podatke, kako da reaguju na neprimeren sadržaj…\nU uvodnom delu 6. međunarodne stručne konferencije o bezbednosti dece u organizaciji Fondacije „Tijana Jurić“ i Centra za nestalu i zlostavljanu decu, govorili su i osnivač Fondacije Igor Jurić, ambasadori SAD i Belgije, Entoni Godfri i Koen Adam.\nIgor Jurić je kazao da je uvođenje Amber alerta i u Acionom planu za poglavlje 23 u okviru evropskih integracija Srbije, kao da mu i to, pored premijerkine podrške daje nadu da će taj sistem biti uskoro uveden u našoj zemlji.\nAmerički ambasador Entoni Godrfri podsetio je da je Amber alert osnovan 1996. godine u Sjedinjenim Američkim Državama nakon ubistva devetogodišnje Amber u Teksasu, čiji ubica nikada nije otkriven.\nKako je naveo, sistem obuhvata policiju, štampu, društvene medije, a od uvođenja u Americi 95 odsto slučajeva otmica dece rešava se u roku od 72 sata.\nSjedinjene Američke Države su spremne, kako je rekao Godfri, da obezbede finansiranje, tehničku podršku i ekpertizu iz Amerike za uvođenje Amber alert u Srbiji.\nBelgijski ambasador Adam poručio je da preživljavanja otete dece zavisi od brzine akcije njihovog pronalaženja i istakao da je u tim pitanjima jako važna i preventiva.\nU tom smislu, podsetio je da je u Belgiji pre 25 godina, nakon tragedije u kojoj je jedna devojčica oteta i ubijena, reformisan pravosudni sistem, a u okviru federalne policije oformljena je jedinica koja se bavi nestalim licima.\nOd tada je, kako je rekao, prijavljeno 32.000 slučajeva nestalih, od čega 8.000 dece mlađe od 18 godina, a 75 odsto tih slučajeva je rešeno.\nTokom tri panela, učesnici će govoriti o važnosti, ali i preduzetim merama kada je reč o uklanjanju materijala seksualnog zlostavljanja dece sa interneta, zatim o virtuelnom, odnosno digitalnom životu dece i mladih, kao i o problemu nestale dece sa osvrtom na dobre prakse u tužilačkim istragama u tim slučajevima i postojećim mehanizmima u pronalaženju nestale dece.


Spreman sam za sastanak u Briselu, ako je na to spreman i Beograd – DnevniZurnal\nSpreman sam za sastanak u Briselu, ako je na to spreman i Beograd\nby admin 20/02/2022, 15:19 1.4k Views\nPremijer Kosova Aljbin Kurti poručio je u razgovoru sa visokim predstavnikom EU Žozepom Borelom da je spreman da se odazove pozivima za sastanak na najvišem nivou u Briselu, ukoliko je na to spreman i Beograd.\n„Na sastanku se razgovaralo o procesu dijaloga između Kosova i Srbije. Premijer Kurti je rekao da je Vlada Kosova konstruktivna strana koja se zalaže za pravno-obavezujući sporazum koji se fokusira na uzajamno priznanje“, saopšteno je iz Kurtijevog kabineta, prenosi KoSSev.\nOn je pozdravio i blisku koordinaciju između Evropske unije i Sjedinjenih Država u ovom procesu.\nKurti se sastao sa Borelom u subotu uveče, na kraju drugog dana boravka u Minhenu gde se održava godišnja bezbednosna konferencija.\nU subotu se sastao i sa specijalnim izaslanikom EU Miroslavom Lajčakom, sa kojim je takođe razgovarao o dijalogu uoči nove runde na pregovaračkom nivou koja je zakazana za 22. februar i od koje će zavisiti da li će i kada doći do susreta Aleksandra Vučića i Kurtija.


Ukupno 3 miliona eura je izdvojeno za nepovratna sredstva namijenjena komercijalnim poljoprivrednim gazdinstvima, malim i srednjim poduzećima u prehrambenoj industriji i lokalnim zajednicama, kao i društveno-ekonomskim partnerima za ruralni razvoj. Projekat će aktivno podržati poboljšanje poslovnog okruženja pružanjem tehničke pomoći relevantnim vlastima u zemlji u dizajniranju, upravljanju i praćenju finansijskih podsticaja namjenjenih jačanju konkurentnosti malih i srednjih preduzeća te poboljšanju međusektorske saradnje. Takođe, podsticati će se i preduzetničke inicijative, uključujući razvoj lokalnog digitalnog preduzetništva.\nPored toga, projekat će podržati i modernizaciju velikih lanaca vrijednosti u poljoprivrednoj i prehrambenoj industriji, kroz sistematiziranje i integrisanje operacija u svim fazama lanca snabdijevanja: proizvodnji, sakupljanju, preradi, marketingu i prodaji. Kroz projekat je planirano unapređenje diverzifikacije ruralnih ekonomskih aktivnosti, s fokusom na male poljoprivrednike koji dominiraju ruralnom Bosnom i Hercegovinom, jačajući njihovu konkurentnost, podržavajući unaprijeđenje njihovih gazdinstva, obradu farmi, promociju kratkih lanaca vrijednosti i aktivnosti izvan farme, kao što su zanati i usluge u šumarstvu i poljoprivredi.\nNa osnovu kriterija dva javna poziva objavljena tokom 2019. godine, odabrano je 20 poljoprivrednih proizvođača i prerađivača čiji su projekti, u vrijednosti od 4,4 miliona eura, sufinansirani sa ukupno 2,1 miliona eura bespovratnih sredstava.\nNa osnovu javnog poziva potencijalnim korisnicima bespovratnih sredstava za mjeru ublažavanja negativnog uticaja COVID-19 na poljoprivredno-prehrambeni sektor koji je EU4Business objavio 18. maja 2020. godine, kriterije je ispunilo 15 prijava.\nBespovratna sredstva su dodjeljena sljedećim korisnicima:\nViše o svakoj od podržanih investicija možete pronaći na interaktivnoj mapi odobrenih projekata.\nUkoliko želite primati najnovija obavještenja o aktivnostima u oblasti poljoprivrede, proizvodnje hrane i ruralnog razvoja, preporučujemo da se registrujete ovdje.\nTim projekta EU4Business će koristiti vaše email adrese kako bi vam slao obavijesti o projektu, te one neće biti prosljeđivane trećim stranama. Ukoliko u budućnosti više ne budete željeli primati obavijesti, lako se možete odjaviti sa liste tako što ćete otvoriti link „unsubscribe“ koji se nalazi na dnu email poruke. Sve email adrese bit će izbrisane iz baze na kraju implementacije EU4Business projekta u martu 2022. godine.\nJavni poziv za podrsku investicijama okviru mjere podrške poljoprivrednim gazdinstvima (primarna proizvodnja)\nJavni poziv za mjeru podrške investicijama u prerađivačke kapacitete i marketing poljoprivredno-prehrambenih proizvoda