Kemal Kurspahić: Kriva je, zna se - štampa - Front Slobode\nLicemjerno je kad se, u suočavanju s lokalnim dimenzijama svjetske krize, konjički "suzbijači panike" bave kritikom modnog izbora reportera da u izvještavanju iz po najpozvanijim izvorima "najugroženijeg grada" nosi zaštitno odijelo i opremu: upravo su oni najodgovorniji što medicinski radnici u Konjicu u suočavanju sa smrtonosnim virusom nemaju dovoljne količine zaštitne opreme.\nAmra Mušinović Husić/RSE\nPrazne ulice Konjica, mart 2020\nOBJAVLJENO: 05.04.20 u 11:05\nOSVJEŽENO: 05.04.20 u 11:05\nPolemika koja se ovih dana, u sjeni globalne pandemije izazvane širenjem korona virusa, odnosno bolesti službeno nazvane KOVID-19, vodi između kriznog štaba opštine Konjic i Face televizije, podsjetila me i na lična iskustva o tome kako u krizna vremena "vlasti" na svim nivoima, od seoskih do državnih, slijede neodoljivi instinkt da za sva zla okrive štampu.\nOvog puta povod je bio specijalni prilog u dnevniku Face TV iz - kako je rekao reporter – "bosanskog Vuhana" odnosno najugroženijeg grada u bosanskohercegovačkoj Federaciji. Face TV je u saopštenju opštinskog Kriznog štaba optužena da koristi uvredljive nazive i širi paniku pored ostalog i tako što reporter ulazi u grad i intervjuiše Konjičane obučen u zaštitno odijelo.\nFace TV je povodom ove kampanje podsjetila javnost kako su kvalifikacije o razmjerama zaraze u Konjicu iznosili najpozvaniji - a po funkciji i najodgovorniji - federalni i opštinski zvaničnici. Premijer Federacije Fadil Novalić rekao je kako je Konjic "najugroženiji grad u Federaciji" a komandant opštinskog Kriznog štaba Fadil Tatar kako je taj grad "najveće žarište korone u Federaciji".\nFace TV prihvatila je kritiku i odgovornost i izvinila se Konjičanima zbog upotrebe naziva "bosanski Vuhan". Na građanima je da pokažu hoće li dozvoliti najodgovornijima za suzbijanje zaraze da tu odgovornost razvodnjavaju optuživanjem medija za "širenje panike".\nInstinkt nedemokratskih režima da diktiraju uređivačku politiku i cenzurišu izvještavanje u medijima, koje su tada nazivali "sredstvima informisanja", iskusio sam u kratkom razdoblju od pobjede nacionalističkih stranaka na "prvim slobodnim izborima" krajem 1990. do početka terora nad Bosnom i Hercegovinom u proljeće 1992: nacionalistički prvaci smatrali su da im izborna pobjeda daje potpunu vlast nad medijima, pravo da postavljaju urednike i direktore po svojim kriterijima i da preko njih osiguraju podršku i za politike koje će u najvišim međunarodnim pravosudnim instancama dobiti kvalifikaciju "udruženog zločinačkog poduhvata".\nTada smo u profesionalnoj solidarnosti i zajedničkom otporu vodećih medija u Bosni i Hercegovini – predratnog Radija i TV Sarajevo i Oslobođenja – u javnom otporu, uključujući i ulične proteste protiv političkog diktata nad medijima, očuvali profesionalnu nezavisnost i dobili spor protiv nacionalističkih partija na vlasti pred Ustavnim sudom. U toj raspravo zastupao sam "Oslobođenje" i, na pitanje jednog od sudija zašto bi imenovanje urednika i direktora od strane demokratski biranog Parlamenta ugrozilo medijske slobode, odgovorio sam kako ih ne bi samo ugrozilo nego i poništilo: taj princip imenovanja urednika i direktora po partijskim kriterijima omogućio je jednopartijskoj vlasti decenije kontrole nad sadržajem najuticajnijih medija.\nOvonedjeljni incident s izvještavanjem iz Konjica pokazuje kako je instinkt zamjene odgovornosti, okrivljavanja medija i za stvari za koje u svakom demokratskom društvu odgovorna, vlast pokazuje kako ni za gotovo tri decenije "zavođenja demokratije" kultura medijskih sloboda ni približno nije prevladala: javni mediji su u najvećoj mjeri pod kontrolom vladajućih partija; privatni u misiji promocije političkih ili poslovnih interesa svojih vlasnika i njihovih promjenjivih čas partnera-čas neprijatelja; ostaci "slobodnog novinarstva" u zavisnosti od oglašivača koji zauzvrat očekuju povoljan tretman.\nOni će ukazivati kako je američki predsjednik dugo širio optimistička očekivanja kako će sve biti u redu; vjerovao kako će zabranom dolazaka u Ameriku iz Kine i Italije a zatim i cijele Evrope spriječiti širenje zaraze u Sjedinjenim Državama; koliko juče najavljivao kako će do Uskrsa - polovinom aprila – crkve ponovo biti pune; pod pritiskom poslovnog svijeta, iz kojeg i sam dolazi, javno promovisao ideju skorog oživljavanja biznis aktivnosti; da bi – od početnog umanjivanja mogućih razmjera zaraze u Americi . prihvatio i javno obznanio procjene stručnjaka kako bi u najboljem slučaju od korona virusa moglo umrijeti 100.000 do 240.000 Amerikanaca uz zapanjujuću izjavu kako bi to značilo da smo "uradili izvanredan posao" u odnosu na mogućih 2 miliona ili čak i više mrtvih.\nTo je sve tačno kao što je tačno i da novinari vodećih američkih medija dnevno postavljaju predsjedniku kritička pitanja za koja on kaže kako su "odvratna" i "iritirajuća". Sve dok je tako – i u Konjicu i u Vašingtonu – mediji obavljaju svoju misiju.\nTekst "Kriva je, zna se - štampa", autor Kemal Kurspahić, objavljen je 3. aprila 2020. godine na portalu Radio Slobodna Evropa.


U petak u Vrbasu spektakl umetnika iz Rusije | Oko Nas\nU petak u Vrbasu spektakl umetnika iz Rusije\n26/06/2017 Oko nas\nU petak, 30. juna sa početkom u 19.30 časova, na gradskom trgu u Vrbasu, biće održan koncert Ruskih umetnika iz grada Kostrome pod nazivom „Na talasima ljubavi i družbe“. Tridesetak umetnika entuzijasta zaputilo se, kao i prethodnih godina, ka svojim prijateljima u Srbiji kako bi preneli emocije koje gaje ka ovdašnjim prostorima i ljudima. Poslednji koncert ove vrste Kostromljani su u našem gradu održali u leto 2015. godine, a sada se vraćaju sa novim numerama i učesnicima. Kako kažu, izvodiće srpske i ruske pesme i koreografije, a posebna tema biće im praznik Vidovdan.\nGrad Kostroma iz Ruske Federacije i opština Vrbas planiraju da u avgustu ove godine zaključe sporazum o bratskim vezama i otvore saradnju u oblastima politike, privrede, kulture, sporta, turizma i mladih. Ova poseta i koncert biće još jedan korak ka potvrđivanju i jačanju uspostavljenih veza.\nNastup gostiju iz Rusije zajednički organizuju opština Vrbas, Kulturni centar Vrbas i Regionalno udruženje srpsko-ruskog prijateljstva „Rod“ iz Vrbasa. U slučaju nepovoljnih vremenskih uslova, koncert će biti održan u sali Bioskopa „Jugoslavija“.\nPrethodni članak“Srbija u ritmu Evrope“ – Pobednik Niš – Učenice iz Vrbasa predstavljale Bosnu i HercegovinuSledeći članakPovećana potrošnja vode – Apel da se racionalnije troši


Subject: Tanja Savić Thu 14 Feb 2013 - 4:47\nDva puta je osvojila drugo i jednom četvrto mesto na Grand festivalu.\n"Poludela" (I MB Grand Festival, 2006)\n"Simpatija" (duet sa Bane Mojićević, Beovizija 2007)\n"Zlatnik" (II Axal Grand Festival, 2008)\n"Gde ljubav putuje" ( film Serbian Scars, 2008)\n"Incident" (III Axal Grand Festival, 2010)\nSubject: Re: Tanja Savić Sat 16 Feb 2013 - 4:47\nNova pesma - Hotel za izgubljenje duše\nSubject: Re: Tanja Savić Sat 7 Dec 2013 - 2:18\nSubject: Re: Tanja Savić Sat 7 Dec 2013 - 2:19\nMalo me nervira, ali ima dosta dobrih pesama.\nSubject: Re: Tanja Savić Sat 7 Dec 2013 - 2:21\nSlavica Ćukteraš i Tanja Savić predstavljaju duet na Grand festivalu\nIako su šaljivo odgovarale na škakljiva pitanja, Slavica se nije ustručavala da otkrije kako se nada pobedi. Ipak, gledaocima nisu priuštile dodatne detalje vezane za saradnju i pesmu\nZvezde Granda i dugogodišnje rivalke Slavica Ćukteraš i Tanja Savić potpuno su izgladile odnose i odlučile da prošlost ostave za sobom, što će i dokazati zajedničkom pesmom koju će predstaviti na Grand festivalu početkom iduće godine.\nMlade, ali izuzetno uspešne pevačice gostovale su u emisji "Narod pita" čiji je domaćin Saša Popović i potvrdile novu saradnju, te u šali rekle kako će pesma biti specijalno urađena za takmičenje u Grandu.\nIako su šaljivo odgovarale na škakljiva pitanja, Slavica se nije ustručavala da otkrije kako se nada pobedi. Ipak, gledaocima nisu priuštile dodatne detalje vezane za saradnju i pesmu.\nSubject: Re: Tanja Savić


OPŠTINI APATIN ODOBRENO MILION DINARA ZA POŠUMLJAVANJE | Radioapatin\nApatin 7 °C\nOPŠTINI APATIN ODOBRENO MILION DINARA ZA POŠUMLJAVANJE\nNa osnovu konkura za dodelu sredstava za sufinansiranje realizacije projekta pošumljavanja u cilju zaštite i očuvanja predeonog diverziteta i povećanja pošumljenosti Republike Srbije, koje je početkom februara raspisalo Ministarstvo za zaštitu životne sredine, opštini Apatin su odobrena sredstva u visini od 1.033.200,00 dinara.\nIspred opštine Apatin, ugovor sa Ministarstvom zaštite životne sredine, potpisao je zamenik predsednice opštine Apatin Radovan Đukić.\nOčuvanje prirode nije samo zadatak lokalne samouprave, već pre svega obaveza. Zahvaljujem se ministarki Ireni Vujović i njenom timu koji su prepoznali naše potrebe ovim konkursom. Opština Apatin je okružena prirodnim lepotama Gornjeg Podunavlja i na nama je da se prema prirodi odnosimo odgovorno. To je samo jedan od razloga zašto ćemo se truditi da i u godinama koje su pred nama nastavimo sa pošumljavanjem naše opštine i nadam se da ćemo i u budućnosti imati podršku ministarstva u tome, rekao je Đukić\nUkupna srdstva za realizaciju projekta inose 1.476.000,00 dinara, te će pored dobijenih sredstava od Ministarstva, opština učestvovati sa 442.800,00 dinara.


Prva Srpska Televizija :: Urban korner :: "TIHO MESTO" od četvrtka 12. aprila nalazi se na redovnom repertoaru svih naših bioskopa.\n16. 04. 2018. 10:59 >> 13:06\n"TIHO MESTO" od četvrtka 12. aprila nalazi se na redovnom repertoaru svih naših bioskopa.\nPrethodnog vikenda publika u Srbiji i širom sveta punila je bioskopske sale! Veliko interesovanje izazvao je film "TIHO MESTO" (A QUIET PLACE) koji je od početka prikazivanja privukao veliku pažnju filmskih kritičara, zaljubljenika u ovaj žanr i svih ljubitelja filmske umetnosti! Nema sumnje da je "TIHO MESTO" drugačije od svega što ste ikada gledali, film sa minimalno dijaloga i skoro potpunim odsustvom reči, a sa zvukom i muzikom koji lede krv u žilama.\nRežiju potpisuje Džon Krasinski, koji tumači i glavnu ulogu, uz Emili Blant. Njih dvoje su partneri kako u ovom filmu tako i u privatnom životu, a ta energija i emocija prenete su na film. Pored Krasinskog i Emili Blant, glavne uloge tumače troje mladih glumaca, od kojih je najpoznatija Milisent Simonds koja je oduševila svet svojim talentom za glumu, kao i činjenicom da je sa godinu dana izgubila sluh, što je nije sprečilo da se bavi poslom koji voli.\nFilm "TIHO MESTO" govori o porodici koja živi u apsolutnoj, mukloj tišini i strahu od nepoznate opasnosti koja napada svakog ko ispusti i najmanji zvuk. U ovom modernom horor filmu, četvoročlana porodica pokušava da opstane i nastavi život, u kome vlada konstantna pretnja od smrti. Svakog ko ispusti i najmanji zvuk uništiće misteriozna stvorenja, čudovišta, od kojih nema spasa.


Opremljen novi prostor u dečjem vrtiću pri školi u Čenti i formirana prva jaslena grupa sa 17 mališana | Zrenjanin\n22. septembar 2021. 12:33:40\n- Mere populacione politike koje grad Zrenjanin sprovodi u poslednjih nekoliko godina dosta su unapređene i pomenuću samo da smo otvorili dva nova dečja vrtića u gradu i zahvaljujući tome nemamo liste čekanja za upis u našoj predškolskoj ustanovi. Kada su u pitanju naseljena mesta, radimo na tome da otvorimo nove vrtićke i jaslene grupe i u planu je otvaranje 14 takvih grupa. Danas smo u Čenti, gde je upisano ukupno 53 dece u jaslenoj, vrtićkoj i pripremno-predškolskoj grupi, a posebno smo zadovoljni što smo, po prvi put, otvorili jaslenu grupu koja broji 17 dece - istakao je gradonačelnik i dodao da sve to donosi roditeljima veliko olakšanje, kada se radi o čuvanju dece.\n- Do sada su vodili decu čak i do Padinske Skele ili Opova, u susednim opštinama, sada to mogu učiniti u svom mestu i to je samo jedan u nizu poteza i mera koje generalno realizujemo na unapređenju obrazovanja. Izdvojili smo proteklih godina, a posebno ove godine, velika sredstva namenjena boljem funkcionisanju osnovnih škola, što u narednom periodu planiramo i za školu u Čenti. Konkretno, pričamo o poboljšanju sistema grejanja, jer se škola greje na mazut, a znamo da je u toku proces gasifikacije ovog naseljenog mesta i verujem da ćemo već od narednog polugodišta kotao na mazut zameniti plinskim kotlom - najavio je gradonačelnik investiciju u OŠ “Branko Radičević”.\n- Do sada su u našem vrtiću u školi funkcionisale srednja i pripremno-predškolska grupa, a sada smo rešenjem Pokrajinskog sekretarijata dobili odobrenje za uzrasne grupe kompletno od jedne godine sve do polaska u školu. Koristim priliku i da izrazim zahvalnost Gradu Zrenjaninu koji je imao sluha za rešavanje problema koji su se ovde pojavili, kao i svima koji su učestvovali u realizaciji ovog posla koji je, uz finansijska sredstva, iziskivao i vreme i značajno angažovanje - istakao je direktor Bulić.


Bliskoistočna četvorka:Izrael i Palestinci se moraju suprotstaviti nasilju - Radio Sto Plus\nBliskoistočna četvorka:Izrael i Palestinci se moraju suprotstaviti nasilju\nMirovni posrednici, poznatiji kao bliskoistočna četvorka, apelovali su na Izrael i Palestince da reše čitav niz izazova, kako bi prestali nasilje na Zapadnoj obali, širenje jevrejskih naselja na palestinskim teritorijama i neodržava fiskalna krizu u Palestinskoj upravi.\nU saopštenju izdatom posle sastanaka izaslanika četvorke iz UN, SAD, Evropske unije i Rusije u prestonici Norveške Oslu, pozdravljaju se koraci koje je najavio Izrael da u krizi pomogne Palestinskoj upravi, prenosi danas Asošiejted pres.\nIzaslanici su, medjutim, rekli da su i dalje „duboko zabrinuti zbog razvoja dogadjaja na Zapadnoj obali, Jerusalimu i u pojasu Gaze“.\n„U tom kontekstu četvorka ističe hitnu potrebu svih strana da preduzmu dodatne korake da reše izazove direktno kroz fiskalne i druge reforme, te da izbegavaju unilateralne korake koji povećavaju napetost i podrivaju izglede za mir“, navodi se u saopštenju.\nIzaslanici su istakli da je preko potrebno rešiti osetljivu situaciju u Gazi nastavkom humanitarnih napora i olakšanjem pristupa i restrikcija na kretanje ljudi i roba i pozvali na podršku svih aktera, uključujući one u regionu.\nIstaknuta je i “važnost poštovanja ljudskih prava i akcija grupa civilnog društva”.\nČetvorka bliskoističnih mirovnih posrednika je osnovana 2002. godine i kritikovana je što nije navela ni Izrael niti Palestinsku upravu da izmene svoju politiku i pregovoraju o okončanju decenijskog sukoba.\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš je u januaru rekao da ima “razloga za nadu” u napredak ka okončanju sukoba posle nekoliko godina neaktivnosti.\nNeki posmtrači su videli da za to postoji mogućnost posle okončanja mandata Donalda Trampa (Donald Trump) i inauguracije novog predsednika SAD Džozefa Bajdena (Joseph Biden).\nMedjutim u maju ove godine je izbio četvrti rat izmedju Izraela i ekstremističkog islamskog Hamasa koji vlada Gazom i trajao 11 dana.\nKako se godina bliži kraju nema pomaka ka uspostavi mira.\nPalestinci više od tri decenije teže osnivanju nezavisne države na Zapadnoj obali, pojasu Gaze i u istočnom Jerusalimu, teritorijama koje je Izrael osvojio u ratu 1967. godine.\nIzrael se povukao iz Gaze 2005. ali je dve godine kasnije uveo parališuću blokadu pošto je Hamas silom preuzeo vlast od snaga palestinskog predsednika Mahmuda Abasa.\nIzaslanici četvorke su istakli da je važno preduzeti korake ka rešenju po modelu dve države i složili se da rade na okončanju sukoba i nastave konsultacije sa stranama i ključnim akterima u regionu.


BBC News\t15.07.2019 17:17\nKako Pariz vidi posetu Makrona Srbiji i šta su mogući, a šta malo verovatni rezultati susreta?\nOsamnaest godina nakon poslednje posete francuskog predsednika Srbiji, Emanuel Makron stiže u dvodnevnu posetu Beogradu.\nNa dnevnom redu bilateralne posete su 180 godina duga istorija diplomatskih odnosa, politika, ekonomija, kao i potpisivanje 20 sporazuma između Srbije i Francuske.\nOd Makrona koji ne podržava ideju brzog proširenja EU, ne očekuje se da u Beograd stigne sa iznenađujućim porukama kada su u pitanju odnosi Srbije i Brisela ili odnosi sa Kosovom.\n"Jedan od dvoje najvećih evropskih lidera kom pripada budućnost. Mislim da njegova uloga raste. Reč je omarljivom, energičnom čoveku, ne uvek lakom za razgovore", ovako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić opisao Makrona na javnom servisu govoreći o predstojećoj poseti.\n"Znam koliko je teško sprovoditi odgovorne ekonomske reforme", rekao je tada Vučić i dodao da ga je francuski predsednik zamolio da se poseta odloži na nekoliko nedelja.\n"Poruke je bila jasna - Srbija će postati članica onog trenutka kada se ispune uslovi. Istu poruku možemo očekivati i u Beogradu - ohrabriće Srbiju da nastavi sa reformama i pregovorima kako bi rešila pitanje Kosova, naročito nakon propalog samita u Parizu", kaže Tregures.\nUoči Makronove posete, Agencija Frans objavila je da Makron dolazi u Beograd da "ponovo učvrsti oslabljene odnose" sa Srbijom.\n"Čak mi se čini da Francuska vidi Srbiju kao otvorena vrata ka regionu i da joj je stalo da se ona, kao i ostale države regiona integrišu u EU", rekao je novinar.\nČvrst stav da Evropska unija najpre mora da se promeni kako bi se razmišljalo o proširenju, Makron je još jednom istakao baš uoči izbora pozvavši na "renesansu Evropske unije".\nPredlog o "evropskoj renesansi" uputio je direktno "građanima Evrope" i to otvorenim pismom koje je pre glasanja objavljeno u novinama u svih 28 država članica EU.\n"Drago nam je da ste opet sa nama" - optimizam koji se izgubio\n"Drago nam je da ste opet sa nama - poruka je koju su tada mnoge evropske zemlje poslale Srbiji", seća se Tregures i podseća na pozitivan trend širenja Evropske unije početkom dvehiljaditih.\n"Uprkos ozbiljnim preprekama i dramatičnim trenucima, poput ubistva premijera Zorana Đinđića 2003. godine, Srbija je uspela da nastavi putem demokratizacije i privrednog napretka. Ipak, mnogi se slažu, uključujući Reportere bez granica i Fridom haus, da je trend pozitivnih promena usporen od 2012. godine do danas", kaže Tragures.\n"Pariz je danas skeptičan i pesimističan kada govorimo o evropskom projektu i globalizaciji, otuda i kriza sa kojom se suočava liberalna demokratija, a tu je i kriza identiteta, sa kojom se ne suočava samo Francuska", dodaje.\nMakron će sleteti na beogradski aerodrom kojim danas upravlja francuska kompanija Vansi - odmah nakon sletanja prisustvovaće ceremoniji otkrivanja ploče povodom početka radova na modernizaciji aerodroma koju sprovodi Vansi.\n"Vansi postaje svetski igrač prve klase u biznisu aerodroma, a predsednik ima dužnost da pohvali francuske kompanije koje uspešno posluju van zemlje i ohrabri ih", objašnjava Tregures.\n"O izgradnji metroa u Beogradu se šapuće već nekoliko godina. Međutim, čini se da su francuske firme dobile konkurenciju u kineskim kompanijama koje trenutno, čini se, bolje stoje, ako do izgradnje metroa uopšte i dođe".\n"Poseta Srbiji nije isto što i poseta Sjedinjenim Državama ili Kini, gde francuska štampa prati svaki Makronov korak i svaku izgovorenu reč".\nIpak, ističe da poseta jeste važna i da će Makron iskoristiti priliku da još jednom predstavi Strategiju za zapadni Balkan i ponovi poruke ohrabrenja koje je prošle nedelje francuski premijer Eduar Filip izneo na Samitu lidera zapadnog Balkana u Poznanju.\nU strategiji je izneto da Francuska planira da se više uključi i investira u ekonomski i društveni razvoj, bezbednost, saradnju u borbi protiv ekonomskog i finansijskog kriminala i odbranu.\nOvaj dokument obećava da će Francuska aktivnije podržati "stabilizaciju i razvoj regiona" i šalje poruku - Francuska je posvećena Balkanu.\nSrbija sada ima šansu da direktno od Makrona čuju šta "aktivnija podrška" znači.\n"Ako ga budu pitali, zanimljivo je čuti da li će Makron reći da žali zbog rasporeda sedenja na ceremoniji obeležavanja stogodišnjice završetka Prvog sveta rata. Francuski ambasador u Srbiji se još tada izvinio", kaže.


City :: Niš :: Niš dobija još tri sekretarijata, Janić čeka novi konkurs za zamenika\nHome | Vesti | Niš | Niš dobija još tri sekretarijata, Janić čeka novi konkurs za zamenika\n24. 05. 2017. Niš\nNiš dobija još tri sekretarijata, Janić čeka novi konkurs za zamenika\nUmesto 14 Niš će dobiti još tri nova sekretarijata pa će se taj broj popeti na 17. To su sekretarijati za lokalnu poresku administraciju, ozakonjenje objekata i investicije. Načelnik Gradske uprave, Ljubiša Janić, tvrdi da će u ovim sekretarijatima raditi oni koji već obavljaju te poslove, i da neće biti novih zapošljavanja. Sa druge strane, svog zamenika, Janić će dobiti posle raspisivanja novog konkursa i odabira, pošto na prvom kandidati nisu zadovoljili uslove.\nNačelnik Gradske uprave Ljubiša Janić kaže da su se na prvom konkursu za zamenika načelnika prijavila četiri kandidata, od kojih tri nisu zadovoljila uslove, a jedan je odbačen zbog nepotpune dokumentacije.\nTo je kako ističe, diskreciono pravo lokalne samouprave, da izabere ili ne nekog od kandidata, jedino što je u obavezi je da se kandidatima dostavi pisano obrazloženje odluke. Tri od četiri kandidata imali su niske ocene, koje su utvrđene po zakonu. Govoreći o kriterijumima, Janić ističe da su na javnom konkursu oni i “postavljeni”, pa je tako svako mogao da zna šta kandidat mora da zna pred komisijom za ovu funkciju.\n“Ovde je posebno važno poznavanje propisa, to su pitanja na nivou osnovnog poznavanja Gradske uprave, njenog funkcionisanja i propisa kojima se utvrđuju određene oblasti u upravi. Ostalo može da bude stvar subjetivne procene komisije”, kaže Janić.\nGovoreći o tri nova sekretarijata za šta je danas Gradsko veće “dalo zeleno svetlo”, Janić ističe da je njihovo formiranje stvar procene lokalne samouprave, a ona je procenila da će na taj način poslove obavljati ekonomičnije i efikasnije.\nTo su sekretarijati za lokalnu poresku administraciju, ozakonjenje objekata i investicije. Razlog za formiranje Sekretarijata za lokalnu poresku administraciju Janić vidi u tome što će ova oblast biti uređenija a na taj način biće podignuti i prihodi lokalnog budžeta. Kada je reč o Sekretarijatu za ozakonjenje Janić podseća da je 90-tih godina nastala ekspanzija divlje gradnje i da svi tadašnji zakoni nisu uticali na uređenje ove oblasti. Sada, kako tvrdi, više se ne postavlja pitanje da li neko hoće ili ne da legalizuje objekte s obzirom na to da je zakon po tom pitanju veoma jasan, pa će, ili legalizovati ili će biti srušeni objekti onima koji to ne žele. Dodaje i da se nekoliko meseci unazad vrši popis i da oko 70.000 objekata čeka legalizaciju.\nFormiranjem ovog sekratraijata radiće se efikasnije pa će i izdavanje građevinskih i upotrebnih dozvola biti brže. Sekretarijat koji će se baviti investicijama bi trebalo da objedini sve što se radi na izgradnji Niša od početne papirologije pa do izgradnje.\nInače, Janić tvrdi da u nova tri sekretarijata neće biti novih zapošljavanja, već da će tu raditi oni koji već obavljaju te poslove, ali organizovanije i efikasnije.\nOvu odluku Gradskog veća treba da potvrde i odbornici Skupštine grada.\nIspunjenje zahteva ili radikalizacija protesta\nVojnici i aktivisti ZOO Planeta spasili i zbrinuli malu liju


Medijska pesnica američke meke moći u Srbiji - Sputnjik Srbija\nMedijska pesnica američke meke moći u Srbiji\n20:49 22.09.2016 (osveženo 21:02 22.09.2016) Preuzmite kraći link\nPosle kupovine „Ikoma“ od strane kablovske mreže SBB, ukoliko to spajanje bude odobreno, u rukama Amerikanaca će biti više od polovine i tog tržišta, tako da se komotno može tvrditi da javno mnenje u Srbiji kreiraju stranci, tačnije Amerikanci.\nDok razni dušebrižnici raspredaju priče o uticaju Rusije i njenoj sve prisutnijoj mekoj moći oličenoj u tek jednom mediju u Srbiji, Amerikanci ćute i rade. Vodeći operater kablovske televizije, interneta i fiksne telefonije u Srbiji, SBB, koji je od 2013. godine u rukama američkog investicionog fonda KKR, na 47 odsto srpskog tržišta koje pokriva dodaće i četiri odsto „Ikomovog“. Ugovor o stopostotnoj kupovini „Ikoma“, doduše, treba da odobri Komisija za zaštitu konkurencije, ali je procedura takva da ostavlja dovoljno mogućnosti da se moćni američki fond izbori za svoj interes.\nAnglosaksonski mediji objavili informaconi rat Rusiji\nDo skora se obično konstatovalo da je odgovor na pitanje ko kreira javno mnenje u Srbiji složen koliko i same vlasničke strukture medijskih kuća, koje su uglavnom, kako se to već uobičajeno kaže, netransparentne. Prema podacima Agencije za borbu protiv korupcije to je slučaj u polovini medija. Sada je već jasno da je kod „krupnih“ igrača sve transparentno.\nAmerički fond „KKR investment“, na čijem čelu je bivši šef CIA general Dejvid Petreus, od oktobra 2013. je samo za godinu i po dana pod svoju kontrolu stavio značajan deo srpskih medija.\nAmerikanci su prvo u oktobru 2013. kupili SBB za čak 1,2 milijarde evra. Samo nekoliko meseci kasnije, u februaru 2014. godine, Petreus i njegov „KKR investment“ su kupili 51 odsto „Grand produkcije“ preko koje su ušli i na „TV Prvu“. Cena nikada nije zvanično objavljena, ali su mediji spekulisali da su vlasnici „Granda“ dobili ukupno 15 miliona evra.\nZatim su u oktobru 2014. godine osnovali i svoju TV N1, koja radi pod okriljem američkog medijskog giganta Si-En-Ena.\nYoutube / Legatum Institute\nNa leto te godine su kupili i akcije internet portala dnevnog lista „Blic“. Preuzeli su 49 odsto akcija u švajcarskoj kompaniji „Ringijer digital AG“, koja preko povezanih firmi kontroliše i internet portal „Blica“ u Srbiji.\nKao što je poznato, „Ringijer Aksel Springer“ (RAS) je jedna od najvećih medijskih kompanija u Srbiji, koja izdaje „Blic“, „Alo“, „24 sata“, „Auto bild“, „Blic ženu“, „Puls“ i NIN. RAS takođe ima četvrtinu udela u štampariji „APM Print“, koja štampa gotovo sve publikacije te kompanije.\nAko i zanemarimo najnovije čaršijske priče da će KKR „progutati“ i „Kopernikus“, „Prvu“ i „Dajrekt mediju“, i to što je sada u vlasništvu tog fonda dovoljno govori o američkom uticaju na srpski medijski prostor.\nI dok su razni borci za slobodu medija uglavnom ukazivali na kontrolu koja se u njima vrši, napadajući zbog toga tajkune i vlast, činjenica da KKR u ovom trenutku ima verovatno najveću medijsku moć u Srbiji nije bila u njihovom vidokrugu, uprkos tome što je upravo velika medijska koncentracija uvek bila prirodni neprijatelj slobode medija.\nIzlazak države iz medija u predviđenom roku\nOd konstatacije da su zato tu regulatorna tela koja o tome moraju da vode računa, pre svih Regulatorno telo za elektronske medije (REM) i antimonopolska komisija, slaba vajda. Najnoviji slučaj nezakonitog emitovanja 26 kanala u režiji „Telekoma“ i „JP Emisione tehnike“, u okviru njihovog sistema „Antena plus“, to najbolje potvrđuju.\nPoseban oblik inostrane medijske invazije na Srbiju je nemali broj medija i nevladinih organizacija (NVO) u Srbiji koji primaju novčanu podršku iz stranih izvora.\nU poslednjih deset godina nevladine organizacije, pojedini mediji i medijske organizacije u Srbiji dobile su 35 miliona dolara od 39 američkih fondacija. Pisanja pojedinih medija na tu temu, sa preciznim podacima ko je koliko sredstava dobio, izazvala su burna reagovanja onih koji su pare primali, iako su izvor informacija bile upravo fondacije koje su donirale novac.\nNa kraju, osim političkog, tu je i ekonomski interes, jer borba za medijski prostor nije samo pitanje politike, već i profita. Profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić svojevremeno je izračunao da oglašivači u Srbiji na televizijske reklame godišnje potroše skoro 90 miliona evra.\nKomesarka Milić i nepodobni mediji (audio)\nZapadni mediji se plaše da pokažu pravi život na Krimu\nMeka sila Rusije — potcenjena\nCIA, mediji, Dejvid Petreus, Amerika, Srbija


Bor: Ukrali krov od dve tone! : Nadlanu.com\nObjavljeno 24. jul 2013. / 23:00:33\n„Pod okriljem mraka su preskočili žičanu ogradu i popeli se na krov magacina, visok oko pet metara“, u čudu je Ivan Nikodijević, poslovođa u FLŽ. „Tu su, kao da rade sasvim uobičajen posao, krenuli da razvaljuju i odvaljuju limove od bakra, koji su bili zašrafljeni na devet stubova.“\n„Nedaleko od mesta gde su krali, u susednim fabrikama, koje su u vlasništvu RTB „Bor“, nalaze se dva stražarska mesta s naoružanim čuvarima. Međutim, oni su nam rekli da „nisu primetili ništa neobično“.\nIZVOR VLAKANA, ESENCIJALNIH VITAMINA I MINERALA: Susam –…\nUKUSNA I ZDRAVA: Mnogo je razloga da u svoj jelovnik…\n„Pre nekoliko dana, nepoznati lopovi su, takođe, upali u krug fabrike i ukrali bakarne i aluminijumske trupce, vredne gotovo pola miliona dinara. A nekoliko dana pre te pljačke, ukraden nam je i bakarni oluk sa kantine, ukupne dužine oko 50 metara. I, ni u ta dva slučaja niko ništa nije primetio sumnjivo“, ne može da poveruje Nikodijević.


Nisu tražene obustave istrage – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“To su lažne optužbe opozicije koje stvaraju sliku da je neko zaštićen”, rekao je Jovičić.\nJovičić je za “Večernje novosti” naveo da je u toku formiranje tima Vlade Srpske za borbu protiv korupcije, koji bi mogao biti kompletiran za mjesec dana, dodavši da u tom timu moraju biti predstavnici tužilaštva, revizije, MUP-a, zdravstva i prosvjete, a da će se birati ugledni ljudi “bez mrlje u karijeri”.\nOn je istakao da MUP Srpske sa kolegama iz regiona pokušava da otvori veliku regionalnu priču o privatizaciji imovine koja je ostala u bivšim republikama SFRJ, da bi se vidjelo ko je i na koji način privatizovao tu imovinu.\nJovičić je ponovio da je Fabrika glinice “Birač” najsloženija istraga koja je vođena u MUP-u, te da je u tome ostvarena saradnju sa Litvanijom i njihovom policijom i tužilaštvom, da bi se otkrile sve malverzacije u slučaju ove fabrike.\n“Upravo pregledamo dokumentaciju prodaje glinice, koja se nalazi u 450 registratora. A to je samo dio”, rekao je Jovičić.\nBanjaluka- nastavak strukturalnog dijaloga


Jedna milijarda ustaje – najveća akcija protiv nasilja nad ženama – Savršena\nJedna milijarda ustaje – najveća akcija protiv nasilja nad ženama\nKliknite na infografik za uvećanje\n1 milijarda ustaje (One Billion Rising) je najveća akcija protiv nasilja nad ženama u istoriji. Kampanja je lansirana na Dan zaljubljenih 2012., kao poziv na akciju usled poražavajuće statistike da će svaka treća žena na planeti biti pretučena ili silovana u toku života. Sa svetskom populacijom od 7 milijardi, grubom računicom dolazimo da je to preko milijardu žena i devojaka.\nKampanju je pokrenuo V-day, globalni pokret koji za cilj ima upravo prekidanje nasilja nad ženama, u susret obeležavanju petnaestogodišnjice postojanja.\n14. februara 2013. godine, jedna milijarda ljudi u 207 zemalja je ustala, protestvovala i plesala zahtevajući da se zaustavi nasilje nad ženama i devojkama. 14. februara 2014., Milijarda je ustala za pravdu, fokusirajući se na traženje pravde za sve žene koje su doživele nasilje. 2014. je kampanja organizovana u 200 zemalja, u kojima su muškarci i žene osvajali prostor ispred sudova, policijskih stanica, zgrada vlade, škola, na trgovima, radnim mestima itd, odnosno na svim mestima gde bi žene trebale da se osećaju bezbedno, ali to često nije slučaj.\nOve godine se nastavlja kampanja i zahteva REVOLUCIJA. Slogan je Milijarda ustaje za revoluciju, podvlačeći da su nam potrebne radikalne promene u pristupu problemu, promene u svesti, hrabrije, odlučnije i kreativnije akcije koje mogu obezbediti smanjenje odnosno prestanak nasilja nad ženama.\nZaštitni znak kampanje je dinamična koreografija svih učesnika i učesnica protesta uz pesmu “Pokidaj lance – Break The Chain”.”\nTags: Izdvajamo, nasilje nad ženama, žene\n10 pravila koja svaka žena treba da usvoji između 20. i 30. godine


Osumnjičeni za ubistvo Luke Radulovića izručen Srbiji - NOVA portal\nOsumnjičeni za ubistvo Luke Radulovića izručen Srbiji\nHronika Autor:Nova30. sep. 202014:42 > 14:57\nMarko Đorđević (33), koji se sumnjiči da je aprila 2018. u kafani u Beogradu ubio Luku Radulovića (37), izručen je noćas Srbiji. Kako prenose mediji, on je u Srbiju sproveden uz najveće mere obezbeđenja i nakon saslušanja, određen mu je pritvor.\nĐorđević je uhapšen prošlog leta u letovalištu Mužin kod Kana u Francuskoj, a tereti se da je 18. aprila 2018. na jednoj privatnoj proslavi u jednoj beogradskoj kafani prišao Raduloviču i u njega ispali nekoliko hitaca, a potom izašao iz lokala.\nKako prenose Novosti, zločinu su prethodnili sukobi između Đorđevića i Radulovića. Naime, oni su se nekoliko meseci pre zločina sukobili i potukli u drugom beogradskom lokalu.\nInače, osumnjičeni Đorđević je nakon ubistva pobegao iz Srbije, a navodno, lociran je preko članova porodice koje je policija pratila. Inače i osumnjičeni i žrtva od ranije su poznati srpskoj policiji i hapšeni su više puta.\nPodsetimo, ubijeni Radulović javnosti je postao poznat 2017. kada je automobilom isekao kolonu u kojoj je bio predsednik Aleksandar Vučić, na Topčiderskoj zvezdi. U kolonu je tada uleteo „bentlijem“ koji se vodio na bivšeg fudbalera Ivicu Dragutinovića.


22.10.2019. / 11:01\nBANJALUKA – Ministar finansija Republike Srpske Zora Vidović izjavila je da javni dug Srpske na kraju prošle godine iznosio 4,04 milijarde KM, odnosno 38,22 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), dok je 30. juna ove godine iznosio 36,90 odsto BDP-a.\n“Na osnovu tih podataka jasno je da Srpska spada u red nisko zaduženih zemalja i da je daleko od zakonom utvrđenih ograničenja. Imamo silazni trend učešća javnog duga u odnosu na BDP, otplata duga se vrši redovno u skladu sa planovima dospijeća, što uz rast prihoda omogućava Vladi da značajan dio kapitalnih projekata finansira iz vlastitih sredstava”, rekla je Vidovićeva.\n“Za velike investicije su nam potrebna značajna sredstva koja možemo da obezbijedimo samo povoljnim kreditima”, napomenula je Vidovićeva u intervjuu “Srni”.\nOna je podsjetila da u skladu sa Zakonom o zaduživanju, dugu i garancijama Republike Srpske, iznos javnog duga Srpske je ograničen na maksimalno 55 odsto ostvarenog BDP-a u toj godini. Srna\nTagovi: bdpjavni dugrepublika srpskavaznozora vidovic


RTS :: Zeri: Odluka o sedištu Specijalnog suda ponovo u parlamentu\nPolitika Zeri: Odluka o sedištu Specijalnog suda ponovo u parlamentu\nZeri: Odluka o sedištu Specijalnog suda ponovo u parlamentu\nnedelja, 17. jan 2016, 15:02 -> 15:29\nNije sve još gotovo u vezi sa početkom rada Specijalnog suda za zločine OVK, piše prištinski "Zeri" i ističe da će taj sud početi da funkcioniše tek nakon što o tome u kosovskom parlamentu bude ratifikovan sporazum, kao i da se prve optužnice mogu očekivati u drugoj polovini ove godine.\nPriština još nije ispunila sve svoje međunarodne obaveze za funkcionalizaciju Specijalnog suda, piše prištinski list, pozivajući se na upućene izvore, uz napomenu da bi do tada trebalo da budu završena još neka preostala tehnička pitanja.\nZeri navodi da se vlast u Prištini još nije oglasila kada će ovaj sporazum biti poslat parlamentu na ratifikaciju.\nAdvokat Tom Gaši je za prištinski dnevnik rekao da iz formalnih razloga sporazum koji je postignut između EU i Holandije, uz učešće predstvnika kosovskih vlasti, treba "da bude ratifikovan u holandskom kao i u kosovskom parlamentu".\nTek nakon toga taj će se sporazum smatrati važećim, a Specijalni sud će moći da počne sa radom, rekao je Gaši.\nPrištinski portal Kosova pres navodi da, za razliku od poslanika vladajuće većine koji su podržali osnivanje Specijalnog suda, na kome će se po prvi put suditi za ratne zločine počinjene na Kosovu, poslanici opozicije smatraju da je ovaj sud nepotreban.\nDodaje se i da opozicija smatra da je formiranje tog suda nepravedno i da predstavlja eksperiment sa Kosovom.\nPoslanica opozicionog radikalnog pokreta Samoopredeljenje Aljbuljena Hadžiu je za Kosova pres rekla da su ustavni amandmani, koji se odnose na osnivanje Specijalnog suda, ne samo politički nepravedni, nego i da stvaraju paralelni pravosudni sistem.\nHadžiju je dodala da nije trebalo formirati etnički Specijalni sud i dodala da je odluka kosovske skupštine o formiranju ovog suda bila štetna, a da će se njene posledice uskoro osetiti i da će za njih biti odgovorni i poslanici opozicije i vlada premijera Ise Mustafe.\n"Kažemo da je zaveršena nadgledana nezavisnost, a nastavljamo sa eksperimentima kakav je Specijalni sud", rekla je Hadžiu, koja smatra da za formiranje takvog suda nije bilo potrebe jer je, kako je rekla, "rat OVK bio pravedan".\nI poslanica Alijanse za budućnost Kosova Time Kadrijaj smatra da je formiranje Specijalnog suda nepotrebno i da on predstavlja veliku nepravdu koja se čini Kosovu.\n"Insistirali smo na tome da, ako je neko počinio zločin, treba da mu bude suđeno na Kosovu, ali sadašnja vlada nije u stanju da stvori funkcionalan pravosudni sistem kako bi se suđenja odvijala na Kosovu", rekla je Kadrijaj.\n1 Dačić: Ključni cilj Srbije – članstvo u EU\n2 Poslanici o KiM, životnoj sredini, opštini Paraćin\n3 Gojković: Od septembra održivi razvoj kao izborni predmet\n4 Skupština završila rad, sutra nastavak\n5 "ZSO da garantuje Srbima kvalitetnu zdravstvenu zaštitu"


SEEbiz.eu / SI / Hemomont otvorio novi pogon u Podgorici\nHemomont Jemofarm Stada Milo Đukanović Snežana Perović\nDatum objave: 10.07.2018. - 22:48:05\nPODGORICA - Kompanija Hemomont, prva fabrika lijekova u Crnoj Gori, članica Hemofarma i Štada grupe otvorila novi pogon za proizvodnju sterilnih nazalnih sprejova "SNUP" u Podgorici, saopštila je danas ta kompanija.\nPogon u čiju je izgradnju i opremanje, kako se navodi, uloženo 5,3 miliona evra, obezbijedio je dodatno zapošljavanje 30 radnika, a planirana proizvodnja je tri miliona komada sprejova mjesečno. U novom postrojenju, koje se prostire na 1.700 kvadratnih metara, proizvodiće se sprej za nos za djecu i odrasle i izvoziće se na devet inostranih tržišta.\n"Od svog osnivanja do danas Hemomont je za sedam puta povećao broj proizvoda i broj zaposlenih", rekla je Perović.\n"Svi proizvodni centri Hemofarma su lideri na svojim tržištima, u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori. Štada je od 2006. godine u modernizaciju postrojenja Heomonta uložila 12,5 miliona evra", rekao je Zeliger, a navodi se u saopštenju.\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović rekao jeda će ta investicija ove godine omogućiti rast proizvodnje i prihoda za 50 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nOsim novog pogona, Hemomont je predstavio i novi sistem za prečišćavanje vode, jedan od prvih takve vrste u Crnoj Gori. Prečišćivač, vrijedan pola miliona evra, doprineće boljoj zaštiti životne sredine i većoj bezbjednosti kompleksa Hemomonta, navedeno je u saopštenju.


Odluku su jednoglasno izglasala četiri člana Savjeta koji su prisustvovali sjednici održanoj 18. decembra, dok su tri člana bila odsutna, saznaje Espona, a Inicijativu o davanju imena Slobodana Miloševića jednoj od ulica pokrenula je NVO Srpsko istorijsko - kulturno društvo „Nikola Vasojević“ iz Berana.\nKako se vidi iz Zapisnika sa sastanka u koji je Espona imala uvid, pomenuta NVO predložila je čak šest novih imena ulica, dok su dva predloga dala privatna lica, a po jedan Nova srpska demokratija i dva udruženja boraca.\nOsim predloga da jedna od beranskih ulica ponese ime Slobodana Miloševića, NVO Srpsko istorijsko - kulturno društvo „Nikola Vasojević“ je predložilo da beranske ulice dobiju imena i: „Golootočkih žrtava“, „Milosava Raičevića“, Boška Đuričanina“, „Princ Mihailo Petrović Njegoš“ i „Veličkih žrtava“.\nObzirom na broj podnešenih inicijativa o davanju imena ulicama u Beranama, zavređuje pažnju upoznati se i sa podatkom ko je NVO Srpsko istorijsko - kulturno društvo „Nikola Vasojević“ koja je odjednom postala toliko aktivna, pa će biti i mnogo jasnije zašto to čini baš sada?\nSamo površan pregled po internetu daje odgovor na postavljena pitanja, ali i pokazuje moguće motive predlagača, jer NVO Srpsko istorijsko - kulturno društvo „Nikola Vasojević“ kontroliše ili direktno stoji iza nje Goran Kiković - predsjednik SO Berane i potpredsjednik OO Nove srpske demokratije.\nPomenuta NVO je osnivač i izdavač časopisa „Glas Holmije“ čiji je Kiković urednik, pa je jasno i ko stoji iza pomenutih inicijativa, kao što je poznat i vremenski tajming zbog čega su one, baš sad, pokrenute.\nInače, Savjet je razmatrao i dva predloga privatnih lica i dao zeleno svjetlo da SO razmatra Inicijativu za podizanje spomenika pokojnom akademiku dr Milisavu Lutovcu, a predlagač je Miomir Joksimović, dok je Jasmina Đukić podnijela Inicijativu za preimenovanje Ulice „29. novembar“ u Ulicu „Nikole Tesle“.\nPored toga, članovi Savjeta su razmatrali i Inicijativu OO Nove srpske demokratije da jedna od ulica dobije ime Divne Veković, dok je za predlog oba beranska udruženja boraca Savjet ocijenio da nije nadležan i proslijedio ga Sekretarijatu za sport, kulturu, mlade i saranju sa NVO na razmatranje i preduzimanje neophodnih radnji u skladu sa Zakonom o spomen - obilježjima.


Šizofreni Milorad Dodik je još jednom ponizio institucije BiH\nZukan Helez, potpredsjednik SDP BiH, smatra kako je javnost u BiH danas svjedok još jednog poniženja i omalovažavanja jedne od ključnih institucija u BiH od strane Milorada Dodika – Predsjedništva BiH.\n„Još jedan u nizu poteza šizofrenog Milorada Dodika je pokazao da institucije BiH nemaju adekvatan odgovor na njegove secesionističke, kleronacionalističke, antiustavne i anticivilizacijske poteze.\nPostavlja se pitanje kako su službe koje vode brigu o sigurnosti državnih institucija dozvolile da u zgradu Predsjedništva BiH uđu osobe kojima nije mjesto tu i koje po zakonu ne mogu da uđu u zgradu Predsjedništva.\nZnači li to da svaka osoba, bilo kakvih moralnih, bezbjedonosnih, psihičkih (zdravstvenih) osobina, može neometano da uđe u najvišu i najznačajniju državnu instituciju? Poređenja radi, zamislite da može nepoznat gost da uđe u Capitol Hill i da tamo radi šta želi.\nPostavljam pitanje, šta su radili Šefik Džaferović i Željko Komšić da to spriječe (iako im je to prije nekoliko dana najavio Milorad Dodik), osim što danima blago osuđuju ponašanje Milorada Dodika i određuju mu zdravstvene dijagnoze?\nVi koji obnašate najznačajnije funkcije u BiH, za koje vas je narod izabrao, povucite bar jedan konkretan potez prije nego bude kasno.\nPodržavam aktivnosti tužilaštva BiH koji radi na predmetu Milorad Dodik i da nalože SIPA-i da ga uhapse. To je njihov zadatak i to imaju pravo po Ustavu i zakonu te da na taj način spriječe nesagledive posljedice za sve građane i narode u BiH“, naveo je Helez.


EP: Puno priznanje Kosova… vrlo daleko – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » EP: Puno priznanje Kosova… vrlo daleko\nEP: Puno priznanje Kosova… vrlo daleko\nAnalitičko odeleljenje Evropskog parlamenta ocenjuje u svom poslednjem izveštaju da je “puno priznanje Kosova i njegovo članstvo u većini međunarodnih institucija i dalje vrlo daleko”, iako je više od 100 zemalja priznalo Kosovo.\n“Uprkos sve jačem prtisku na obe strane, u cilju konačnog postizanja sporazuma koji bi otvorio vrata članstva u EU, odnosi ostaju zategnuti, a napredak ka normalizaciji je u zastoju”, zaključuju u EP.\nU izveštaju se takođe navodi navodi da Srbija “svoju nekadašnju pokrajinu i dalje vidi kao deo svoje teritorije” i da je EU uslovila pristupanje i Srbije i Kosova Uniji prethodnom normalizacijom odnosa dve strane i podseća da da su od 2011. godine, uz posredovanje EU, dve strane rešile neka od “tehničkih pitanja”, ali do sve do danas nesalaganja sprečavaju svakodnevnu komunikaciju u oblasti trgovine, enegetike, prelaska granica.\n“Uprkos naporima da integriše većinsku srpsku zajednicu sa severa Kosova, Priština se i dalje muči sa kontrolom tog regiona. Iako je 2013. i 2015. godine dogovorena autonomija za većinsku srpsku zajednicu na Kosovu, napredak po tom pitanju je u čorsokaku”, stoji u izveštaju tink tank službe Evropskog paralmeta.\nDodaje se i da su 2018. godine predsednici Srbije i Kosova pokrenuli ideju o “korekciji granica”, što je, kako se navodi, snažno kritikovala Nemačka, zbog straha od pokretanja nestabilnosti i dovođenja u pitanje drugih granica na zapadnom Balkanu.\nPrevious: Želja Budućnosti – Milko Bjelica!\nNext: Sorryball: Ništa novo u Čelsiju, igrači buše trenera!


Humanitarni bazar za troje mališana koji boluju od cerebralne paralize - Novi Sad\nHumanitarni bazar za troje mališana koji boluju od cerebralne paralize\n17:09:00 03.09.2021, Komentara: 0\nNovi Sad - Humanitarni bazar za troje dece obolele od cerebralne paralize biće održan na platou Spensa u nedelju, 5. septembra. Početak događaja pod nazivom „Za Romanov, Andrejev i Sarin prvi korak“ je u 14 časova.\nAndrej i Sara Dedović su blizanci rođeni 24. 12. 2014. godine u 31. nedelji trudnoće. Odmah su prebačeni na odeljenje intezivne nege Dečije bolnice u Novom Sadu gde su na veštačkom kiseoniku bili 13 dana. Nakon toga, još mesec dana su boravili na odeljenju neonatologije u istoj bolnici. U tom periodu je Andrej imao sepsu, krvarenje u mozgu trećeg stepena uz proširenje moždanih komora i infekciju mokraćnih kanala. Sara je dobila proširenje moždanih komora.\nRoman svakodnevno intenzivno vežba sa terapeutima i roditeljima od šestog meseca života. On nije pedijatrijski stabilan da bi bio smešten u banju ili institut, zbog velikog rizika od infekcije. Nakon nekoliko meseci vežbanja sa logopedima, smanjuje se spazam orofacijalne muskulature. Roman je počeo da se smeje, vilica mu se opustila, počeo je da stavlja prste u usta, iako ništa nije stavljao u usta kao sva ostala deca, Roman uspeva da savlada pljuvačku i čak je uspeo da proguta vodu.


Vlada konačno usvaja treći paket mjera: Subvencije za plate u julu i avgustu za dio privrede? - PV Informer Vlada konačno usvaja treći paket mjera: Subvencije za plate u julu i avgustu za dio privrede? - PV Informer\n2 mjeseca pre 463 pregleda Izvor: vijesti.me\nU Vladi su potvrdili da je to jedna od opcija koja se razmatra, uz poruku da će se u konačnom sve znati sjutra kada bi trebalo da usvoje nove ekonomske mjere.\nPodrška za novo zapošljavanje je iznosila 70 odsto bruto minimalne zarade – 155 eura po zaposlenom i poslodavac se oslobađa dažbina od 100 eura.\nIz Vlade su, prema onom što je javno saopštavano, namjeravali da drugim paketom završe subvencioniranje zarada, ali obrt donosi neuporedivo gori rezultat od očekivanja izvršne vlasti za turističku sezonu – kada se projektovalo da će doći do pada prihoda od turizma za samo 40 odsto.\nMinistarstvo turizma je nedavno saopštilo da polovina hotela nije ni otvorena, a da je u ostalim popunjenost oko 10 do 13 odsto. Većina rezervacija za jul je otkazana, kao i aranžmana za početak avgusta, skraćen je i rad ugostiteljskim objektima, osim u primorskim opštinama…\nU novom paketu trebalo bi da se nađu i beskamatni krediti za solarne panele, bespovratni grantovi od deset miliona eura…\nU martovskom – prvom dijelu pomoći je glavno bilo odlaganje plaćanja kreditnih i poreskih obaveza.\n“Moramo da naučimo da jedino svojim ponašanjem možemo čuvati radna mjesta, privrednici primjenom mjera mogu očuvati i posao i radna mjesta zaposlenih. Mislim da je suština da, posebno u onim djelatnostima gdje je moguće funkcionisati nezavisno od epidemije, moramo biti odgovorni i pametni”, rekla je Sekulićeva.\n“Zavisno od grane privrede, u turizmu je očekivan ograničen rad, posebno s aspekta funkcionisanja, mobilnosti i prelaska granica. U slučaju drugih sektora, posebno u industriji, u prvih pet mjeseci imamo rast. Imamo rast u proizvodnji rude i kamena, energije, proizvodnji sektora poljoprivreda, kod pružanja digitalnih i usluga u IT sektoru, kao i elektronskih servisa…”, saopštila je ministarka.


MSP raspravlja sledeće nedelje povodom tužbe Ukrajine\nTanjug 2. marta 2022. 06:57\nHAG – Međunarodni sud pravde u Hagu (MSP) zakazao je za sledeću nedelju raspravu povodom zahteva Ukrajine da taj sud UN hitno naredi Rusiji da odmah prekine vojne akcije, a planirano je da Kijev 7. marta iznese svoje argumente, dok je 8. marta predviđeno da Moskva da svoj odgovor.\nKijev je u subotu podneo tužbu Međunarodnom sudu pravde optužujući Rusiju za manipilisanje pojmom „genocida“ u Ukrajini i tražeći hitne „privremene mere“ kojima se Moskvi nalaže da zaustavi neprijateljstva, prenosi AP.\nKako se navodi, zastupnici Ukrajine će 7. marta izneti argumente koji potkrepljuju njen zahtev, dok će ruskoj strani biti omogućeno da odgovori 8. marta.\nUoči rasprave, predsednica suda Džoan E. Donahju iz SAD, poslala je hitnu poruku ruskom ministru spoljnih poslova Sergeju Lavrovu u kojoj je istakla neophodnost da Rusija „postupa na način koji će omogućiti da bilo kakav nalog koji Sud može da donese na zahtev za privremenim merama, ima odgovarajuće efekte“, navodi AP.\nU tužbi Kijeva se navodi da je lažna tvrdnja Rusije da je invaziju na Ukrajinu izvršila kako bi sprečila genocid, a od sudija se traži da nalože „privremene mere“ za zaštitu Ukrajine.


Poplavljeni obori u Sečnju\nSEČANJ - Većina naselja u sečanjskoj opštini ugrožena je zbog velikih površinskih voda nastalih otapanjem snega i visokog nivoa podzemnih voda. Meštani se žale da su im bašte poplavljene, da su se otpadne vode izmešale sa površinskim, odnosno da je došlo do izlivanja septičkih jama.\nU nekim domaćinstvima voda je prodrla čak i u obore, pa su vlasnici bili prinuđeni da isele stoku. Kako Glas saznaje, najkritičnija situacija je u Jarkovcu, Boki, Konaku, Sutjesci i Sečnju, a prema tvrdnjama Branke Šarenac, opštinskog komunalnog inspektora, formirani su mesni štabovi koji su obišli ugrožene terene, kako bi se upoznali sa novonastalom situacijom.\nVodoprivredno preduzeće "Srednji Banat" iz Zrenjanina aktivno se uključilo u rešavanje problema, pa su posredstvom ovog kolektiva aktivirane četiri pumpe, u Sečnju, Sutjesci, Boki i Konaku, a angažovan je i jedan bager za prokopavanje obodnih kanala.\nNovi Sad: Dom zdravlja i dalje ima dva direktora\nZrenjanin: Odbornici raspravljaju o "Jugoremediji"\nNovi Sad: Veliko sređivanje bašta\nZrenjanin: Redovi za "vazdušarinu"\nInđija: Izmenjena setvena struktura


Studenti - školarine - protesti ili masovne tužbe\nStudenti: Ako nam ne smanje školarine, protesti ili masovne tužbe\nVesti Autor:N1 Beograd11. sep. 202017:13 > 17:15\nUkoliko ne bude usvojen zahtev za smanjenje školarine od 30 odsto za narednu fakultetsku godinu, studenti iz tima "Kreni-promeni" pokrenuće ili proteste ili masovne tužbe protiv fakulteta, kaže predstavnik te inicijative Nikola Arsenić.\nOn je za „Dan uživo“ TV N1 rekao da će ako se studenti opredele za podnošenje tužbi, njima biti omogućena i besplatna pravna pomoć da to učine.\n„To nije ispunjeno, a sa druge strane imate dve ugovorne strane – ako jedna plati uslugu i ne dobije je, očigledno je da je ugovor prekršen. To je neosnovano bogaćenje i biće tuženi za to“, rekao je Arsenić.\nRektorka Popović: Fakulteti će sami odlučivati o smanjenju školarina\nStudenti okačili transparent u Beogradu: "Za stadion ima novca, a za nas ne"\nStudenti protestovali ispred Rektorata, traže pismene garancije\nStudenti predali peticiju za smanjenje školarina ministru prosvete\n„PDF nastava nije online poredavanje“, kaže Arsenić i dodaje da, su sa druge strane studenti i roditelji imali veće troškove zbog korona krize, a deo roditelja je u njoj i ostao bez posla.\n„Da li su poslednji na listi studenti i obrazovanje?“, zapitao je Arsenić.


Menadžer nabavke i poslovni program (ERP) - PANTHEON\nMenadžer nabavke i poslovni program (ERP)\nPoboljšajte nabavni proces sa naprednim ERP sistemom\nPraćenje analiza, izrada izvještaja o nabavnim aktivnostima i izrada planova nabavke se obavljaju uz pomoć automatizma u poslovnom programu brže i sa visokim stepenom tačnosti. Samo na osnovu informacija prikupljenih od svih odjeljenja u preduzeću od prodaje, do skladišta i računovodstva, možete analizirati istoriju porudžbina i optimizovati kupovinu materijala.\nKako poslovni program rješava najveće izazove nabavne službe?\nSmanjivanje nabavnih troškova\nPoslovni program koji pomaže u donošenju ekonomičnijih odluka o količini narudžbine. Na osnovu realnih podataka pobrinite se da stanje zaliha bude optimalno.\nSveobuhvatan pregled i nadzor nad procesom nabavke\nNaručivanje, prevoz materijala, kontrola i analiza - sva četiri koraka idu glatko kada vodite nabavku sa naprednim ERP sistemom. U svakom trenutku pratite stanje narudžbina i zalihe.\nBrže i učinkovitije naručivanje\nStrateško planiranje temelji se na konsolidovanim podacima iz drugih odjeljenja. Sa poslovnim programom jednostavnije uskladite nabavnu strategiju sa finansijskim i prodajnim rezultatima preduzeća.\nPoslovno-informacioni sistem sa kojim ćete poslovati bolje, tačnije i brže. Obezbjedite sebi program koji smanjuje troškove.


Nova radna mesta za Mitrovčane | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Ekonomija > Nova radna mesta za Mitrovčane\nZahvaljujući novim investicijama u sremskomitrovačkoj industrijskoj zoni „Jezero“, biće otvoreno oko 60 novih radnih mesta. Naime, dve kompanije užurbano grade objekte u kojima će obavljati svoju proizvodnju. Zamenik gradonačelnice Sremske Mitrovice Petar Samardžić je u petak, 4. marta sa predstavnicima dve kompanije obišao lokaciju, koja je postala veliko gradilište.\n– Užurbano se radi na izgradnji dve nove fabrike u Sremskoj Mitrovici. U pitanju su kompanija „Belt“ iz Kraljeva, koja se bavi proizvodnjom i trgovinom proizvoda od betonskog gvožđa. U gradu na Savi će otvoriti pogon za proizvodnju armaturne mreže. Planiraju da zaposle oko 30 radnika. Pored njih, gradi se objekat kompanije „Alex Engenering & Construction“, koja se bavi proizvodnjom bazenske tehnike i opreme. Oni, takođe planiraju zapošljavanje oko 30 radnika. Grad Sremska Mitrovica se u poslednjim godinama pokazao kao operativna i efikasna lokalna samouprava, koja je stvorila stimulativan ambijent za domaća, privatna ulaganja, rekao je zamenik gradonačelnice Sremske Mitrovice Petar Samardžić.\nObe kompanije, kako je rečeno prilikom obilaska gradilišta, planiraju da u drugoj fazi prošire obim poslovanja, što znači zapošljavanje još većeg broja ljudi.\n– Ovo je naša treća velika investicija. Odlučili smo da to bude u Sremskoj Mitrovici zbog predusretljivosti lokalne samouprave. Imali smo više lokacija u ponudi, ali smo ovde naišli na najbolji doček, uzimajući u obzir da smo efikasno rešili administrativna pitanja, kao i potrebu za komunalnim opremanjem. Ukoliko sve bude išlo po planu, proširićemo pogon i nadamo se, zaposliti oko 70 ljudi, rekao je Dušan Beloica iz „Belt“ kompanije.\nU drugoj kompaniji će se odvijati proizvodnja filtera za prečišćavanje bazenskih sistema.\n– Uskoro potpisujemo ugovor za izgradnju još jedne fabrike, koja će se nalaziti pored ove koja se gradi. Na taj način uspostavljamo saradnju sa švajcarskom kompanijom, koja će biti u holdingu sa „Alex E&C“ kompanijom. Grad Sremsku Mitrovicu smo odabrali za mesto poslovanja zbog strateški povoljnog položaja, a imali smo i veliku podršku lokalne samouprave, naročito tokom trajanja epidemije korona – virusa, izjavila je Gorjana Kuzmanovski, vođa projekta izgradnje.\nDo kraja ove godine se očekuje da će obe kompanije otpočeti poslovanje u svojim novim objektima, potvrđeno je prilikom obilaska gradilišta.


Letu se svi radujemo zbog viših temperatura, prijatnih noćnih šetnji parkovima i gradom, lagane i lepršave garderobe i „dužeg“ dana. Sezona godišnjih odmora svakako doprinosi boljem raspoloženju, a odlazak na letovanje je za mnoge „događaj godine“ predviđen za opuštanje, uživanje i dobru zabavu sa porodicom i prijateljima.\nLeto obožavamo i zbog nedostatka potrebe za debljim slojevima negujućih krema, kao i zbog korišćenja proizvoda sa laganijim teksturama i osvežavajućim mirisima. Mnoge žene greše kada je o letnjoj nezi kože reč, a greška se ogleda u korišćenju velikog broja preparata.\nZamislite samo – more, sunce, pesak i osvežavajuća limunada… Upravo je to kombinacija koja vam je potrebna za savršen izgled i zdravlje kože tokom letnjih meseci. Ukoliko nedelju dana pre letovanja kožu temeljno pilingujete i očistite od viška sebuma i toksina, osim kvalitetne kreme sa SPF i hidrantnim svojstvima više vam ništa nije potrebno. Sve neophodne nutrijente, vitamine i minerale koža će dobiti od morske vode!\nMorska voda sadrži elemente koji su od vitalnog značaja za pravilno funkcionisanje organizma – natrijum, magnezijum, kalijum, srebro i zlato u tragovima. Ovi elementi postepeno prodiru u kožu dok boravite u vodi i čine čudo za zdravlje i izgled kože. Morske alge obiluju mineralima i učestvuju u regenerativnim procesima na koži, poboljšavaju izgled kože, jačaju celokupan imunitet i pomažu u uklanjanju celulita. Morska so deluje i kao odličan piling i oslobađa vašu kožu mrtvih ćelija i prljavština. Morski vazduh prepun je negativnih jona, koji su zapravo odlični za zdravlje. Negativni joni jačaju imunitet, otklanjaju napetost u mišićima, poboljšavaju koncentraciju i stimulišu lučenje hormona sreće. Ovi uslovi osnovna su pretpostavka zdrave i negovane kože.\nVisoka koncentracija soli u morskoj vodi deluje antibakterijski i protiv upalnih procesa na koži, pa će sprečiti obilno lučenje sebuma i mašćenje kože. Na moru će vam se „povući“ nepravilnosi, a pod dejstvom sunčevih zraka dobićete divan ten. Ipak, još jednom podsećamo da je obavezno korišćenje kreme za lice sa visokim faktorom zaštite od štetnih UV zraka. Obratite pažnju da krema ima i UVA filtere koji sprečavaju prevremeno starenje kože izazvano slobodnim radikalima (A – ageing).\nTags: letnja nega, letovanje, morska voda, nega koze, nega lica, saveti za lepotu, saveti za negu\nPrevious post Studio Cacao raspisuje KONKURS ZA POSAO Next post Top TRI razloga da već danas počnete da konzumirate CHIA SEMENKE


Naslov: Imajr Džons Peri novi predstavnik EU u BiH? Pet 20 Feb - 13:34\nDržave članice EU postigle su visok stepen saglasnosti o imenovanju britanskog diplomate Imajra Džonsa Perija za novog specijalnog predstavnika EU i visokog predstavnika u BiH.\nKako piše „Dnevni avaz”, nakon što su Francuska i Nemačka dale podršku Periju, izvesno je da je on najbliži da nasledi Miroslava Lajčaka. Očekuje se još da čelnici Saveta EU razgovaraju sa Perijem, a on bi trebalo da se u Briselu predstaviti javnosti 23. februara na sednici Saveta EU za spoljne poslove.\nDosadašnji visoki predstavnik u BiH Miroslav Lajčak prošlog meseca je objavio da odlazi sa te funkcije na mesto ministra vanjskih poslova Slovačke, ali da neće napustiti kancelariju (OHR) sve do imenovanja novog visokog predstavnika.\nVlada RS protiv imenovanja novog predstavnika\nVlada Republike Srpske smatra da bi imenovanje novog visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH bilo kontraproduktivno po stabilnost države i nastavak procesa evropskih integracija.\n"S obzirom da je zatvaranje OHR-a neophodno da BiH dobije priliku da se kandiduje za članstvo u EU, imenovanje novog visokog predstavnika ne bi predstavljalo ohrabrujući signal za evropsku perspektivu BiH", saopšteno je iz Vlade RS.\nUkoliko do imenovanja ipak dođe, Vlada RS smatra neprihvatljivim da na mesto visokog predstavnika dođe osoba koja bi pokušala da deluje izvan mandata koji je jasno definisan aneksom 10 Dejtonskog sporazuma i da se bavi pitanjima koja nisu navedena u uslovima i ciljevima Saveta za imeplementaciju mira.\n"U tom smislu, a poučeni pristupom koji je u BiH imao bivši visoki predstavnik Pedi Ešdaun, vlada RS izražava snažno protivljenje mogućnosti da na mesto visokog predstavnika ponovo bude imenovan kandidat koji dolazi iz Velike Britanije", navodi se u saopštenju.\nTakvo imenovanje bi bilo loša poruka za stabilnost BiH i njena nastojanja da se kreće ubrzanim putem ka EU, ali i upozorenje RS da su mogući "novi ataci na njen, Dejtonskim sporazumom definisan položaj i ovlašćenja".


14-07-2020 20:56 Svet Planeta\nPandemija koronavirusa može da se zaustavi jedino istovremenom vakcinacijom širom sveta, ali pojedine zemlje ne žele da sarađuju u ovoj sferi, izjavio je danas zamenik šefa ruskog saveta bezbednosti Dmitrij Medvedev.\nŠef ruskog saveta bezbednosti Dmitrij Medvedev (Foto: RIA)\nPosebna priča je saradnja u razvoju vakcine i sprovođenje takozvanih kampanja inokulacije. Sada burne rasprave pokreće politički problem, a mnoge zemlje čak pokušavaju da tu temu predstave na način koji nije dobar za borbu protiv pandemije – rekao je Medvedev tokom međunarodnog skupa o bezbednosnoj saradnji tokom pandemije.\nMedvedev je istakao da saradnja mora da bude u prvom planu, ali da za sada nedostaje koordinacija u toj sferi jer neke države nerado sarađuju.\nPročitajte OVDE šta će se desiti ako Amerikanci pokušaju da ući u tehnologiju ruskih S-400!


Beta 14. jula 2020. 20:30\nTa odluka, smatra ta kompanija, može dovesti Veliku Britaniju „u stanje usporene digitalizacije, povećanja računa i produbljavanja digitalnog jaza“.\n„Umesto podizanja na viši nivo, britanska Vlada se odlučila za nazadovanje i ovim putem urgiramo da razmotri svoju odluku“, saopštio je Huavej.\nTa firma smatra da je britanska odluka „politizovana“ i da se oslanja na trgovinsku politiku SAD, a da nema veze s pitanjem bezbednosti buduće mreže.\n„Saradjivaćemo s Vladom Britanije kako bismo objasnili na koji način joj možemo doprineti“, stoji u izjavi Huaveja.\nVlada Velike Britanije odustala je danas od plana da kineskoj telekomunikacionoj kompaniji Huavej dodeli ograničenu ulogu u novoj brzoj mobilnoj mreži, a ta odluka se tiče i političkih odnosa izmedju Londona i Pekinga.


Sale izašao pred novinare - Da li se ekipa oporavila i kako protiv Amera? - Sportske.net\nSelektor reprezentacije Srbije pronovo pred novinarima, dan posle poraza od Argentine, a pred sutrašnji duel sa Amerikancima.\n"Za nas veliki protivnik... Iskreno, spremali smo se za obe reprezentacije, mnogo više za Francuze, misleći da ćemo ih sresti sutra.\nOčekivali smo da bi nam ta utakmica omogućavala Olimpijske igre. Do toga neće doći.\nBiće to utakmica za prestiž, utakmica za ponos, za pravi sportski rat. Moramo da je odigramo hrabro i pametno, kao i uvek do sada. Skoro uvek...", rekao je Đorđević.\n"Ne treba da trošim reči, videli smo utakmicu Francuska i SAD. Francuska je odigrala mirnu, zrelu utakmicu, znali su tačno gde i kako da ih napadnu. Imaju mnogo atleta kao Amerikanci, iskoristili su iskustvo iz raznih liga, ne samo NBA, fantastičnom kontrolom priveli meč kraju", kazao je Đorđević.\nUpitan koliko Srbija može da ima motiva, Đorđević je rekao da ima "maksimalan" motiv.\n"Ne pričam o njima, ali naš će biti maksimalan. Svaka utakmica na SP je izuzetno značajna u karijerama svih nas. Ne znam zašto ne bi bila. Ove dve reprezentacije su slovile za favorite za borbu za medalju, nisu uspele da se dočepaju polufinala", ocenio je on.\nO atmosferi u ekipi, selektor je rekao da je svima krivo zbog eliminacije u četvrtfinalu.\n"Svima je krivo. Svi su želeli do poslednje kapi znoja pobedu. Svi mi smo radili celo leto za to, nije lako kada dođe rezultatsko razočarenje. Treba se dići, zatvoriti priču od juče koliko je to moguće, okrenuti se pripremi, želji, ponosu, tražiti najveću motivaciju za sutrašnji meč.\nOdjeknulo je sve ovo.\nNije tek tako jednostavno kako ja to kažem. Nije!\nSvako to proživljava. Svi nosimo ponos i tugu, radost na kraju krajeva. Za to radimo i zbog toga igramo. Tu treba tražiti motivaciju.\nTreba se dići, maksimalno, jako, snažno, ponosno. Amerikanci su motiv sami po sebi. I oni su uzdrmani, i oni su bili usporeni. Bez sprinta, bez energije, bez žestine potrebne za igranje ovakve utakmice. Tako je bilo i Australija - Češka. Oseća se tenzija i značaj utakmice", rekao je selektor Srbije.


Odbijanje po diktatu Beograda\nBiljana JOVICEVIC, Zoran PRERADOVIC\nNekoliko je razloga zbog kojih predstavnici unionističkog bloka još uvijek odbijaju da prihvate zvanične preliminarne rezultate referenduma u Crnoj Gori, ocjenjuju predstavnici suverenističkog bloka. Premijer Milo Đukanović Vijestima je rekao da lideri tog bloka još uvijek razmišljaju u kategorijama «ili su pobijedili ili su pokradeni », a da je njihovo odbijanje da priznaju rezultat referenduma izazvano direktnim instrukcijama iz beogradske centrale. Đukanović žali što vođe opozicije ni nakon deset godina poraza nijesu sklone da vide ono što je politička realnost u Crnoj Gori. I Borislav Banović, visoki funkcioner Socijaldemokratske partije, jedan od uzroka neprihvatanja te realnosti vidi u podršci dijela zvaničnog Beograda:\n„Vlada Srbije, politika DSS-a prvenstveno i premijera Koštunice i oni upravo zadržavaju, po meni, jedan nazadan i pogrešan politički pristup“.\nPredsjednik Građanske partije Krsto Pavićević ocjenjuje da ovakvim ponašanjem lideri unionističkog bloka pokušavaju da kupe malo vremena:\n„Jer su se našli u čudu šta im se dešava. Oni su pošli od premise da će opstati zajednička država, a sada konačno glava tema o kojoj su oni pričali svih tih godina, to je državno pravni status, je završena. Treba preći na druge teme i njima treba neko vrijeme da se snađu što i kako da urede“.\nUnutar samog unionističkog bloka postoje i dvije struje, primijećuje Pavićević:\n„Jednu koja jeste nacionalistička i koja je uvijek slušala Beograd, pa je i moguće da tu ima uticaja Beograda, i onu drugu koja je krenula put neke građanske orijentacije nije još uspjela, ali nadamo se da će i ona uspjeti da se otrgne od te nacionalne politike i da zaplovi onim vodama kojima treba da plovi“.\nSlična je i ocjena Borislava Banovića iz Socijaldemokratske partije:\n„Ja prepoznajem i dalje jednu tvrdu nacionalističku struju ili opciju u cijelom tom bloku svih ovih godina u Crnoj Gori i ona se sada želi održati za buduća vremena na taj način što neće priznati legitimnost i demokratičnost ovog referenduma. U stvari, na taj način želi to biračko tijelo koje evidentno postoji i koje je jako nacionalistički nastrojeno u Crnoj Gori, želi ga zadržati u tom nacionalnom naboju i na tom naboju želi da gradi buduću politiku u Crnoj Gori. Drugi dio koji se nadam postoji i on je veći je ipak pod uticajem gorčine porazna pa eto pokušavaju na vide da li postoji neka šansa da malo relativizuju taj poraz i da opet na taj način sebi neku poziciju, gubitničku evidentno u krajnjem, poprave“.\nSvi vjeruju da ignorisanje ishoda referenduma u Crnoj Gori od strane lidera unionističkog bloka neće još dugo trajati i svi se nadaju da će u podjelama koje će uoči predstojećih jesenjih parlamentarnih izbora uslijediti kao pobjednih izaći građanska opcija iz tog bloka koju, kako vjeruju, zastupa lider bloka Predrag Bulatović. Predsjednik Građanske partije Krsto Pavićević:\n„Mislim da bi bilo mnogo pametnije da se nađe neko tamo, pogotovo lider tog bloka gospodin Bulatović da izađe i čestita građanima Crne Gore svoju državu, evo ja se nadam da će to biti vrlo brzo i da pređemo ne neke druge teme, da pričamo malo o ekonomiji i o drugim stvarima. Mislim da je to najbolji put i za njih i za Crnu Goru, jer Crnoj Gori naravno treba jaka opozicija“.\nMeđutim, kako mediji objavljuju Predrag Bulatović odlučan je da napusti mjesto predsjednika najjače opozicione stranke nakon što Republička Referendumska Komisija saopšti konačne rezultate referenduma prema kojima su građani Crne Gore izglasali nezavisnost, iako se tome čvrsto protive njegovi bliski saradnici. Dok je na drugoj strani u tvrdoj srpskoj struji u unionističkom bloku lider Srpske narodne stranke Andrija Mandić već bio podnio ostavku, ali su njegove stranačke kolege odbile da je prihvate, pa je on ostao na kormilu te stranke koja je po snazi odmah nakon Socijalističke narodne partije.\nAko su tačne pretpostavke Mila Đukanovića o beogradskoj poršci unionistima u Crnoj Gori, onda će možda sutrašnja poseta srbijanskog predsednika Borisa Tadića promeniti odnose. Beogradski politički krugovi, oponenti srbijanskog premijera, tvrde međutim da iza svega stoji Vojislav Koštunica koji se slično ponašao i nakon predsedničkih izbora u Srbiji – prosto ih nije htio priznati.\nNakon što je crnogorski premijer Milo Đukanović optužio opozicione stranke u Crnoj Gori da se ponašaju po diktatu vlasti u Srbiji, odbijajući da priznaju rezultate referenduma u Crnoj Gori, u Beogradu se reaguje na različite načine. Dok u kabinetu premijera Srbije odbacuju ovakve tvrdnje, opozicione stranke gotovo jednoglasno smatraju da se vlasti mešaju u postreferendumski postupak.\nSve što je crnogorska opozicija radila i pre i posle referenduma o državnopravnom statusu, rezultat je isključivo njihove sopstvene odluke, a nisu učinili ništa izvan zakonske procedure, kaže u izjavi za naš program savetnik premijera Srbije Vladeta Janković:\n„Ako neko misli da uzdržavanje ili odricanje od prava na prigovor nije u redu, onda ne razume suštinu te zakonske procedure. Ono što je bitno u svemu tome jeste da Beograd zaista ni na koji način nikoga ne podstiče, niti ometa proceduru koja je u Crnoj Gori tekla i sad se završava.“\nS druge strane, potpredsednik Demokratske stranke Dušan Petrović smatra da ponašanje Vlade Srbije nije neočekivano i napominje:\n„Ostaje nam da vidimo kakva će biti politika poslije objavljivanja konačnih rezultata, kada bude oficijelno utvrđeno da su građani Crne Gore doneli odluku da ubuduće žive u nezavisnoj državi. I još jednom ću reći da će Demokratska stranka učiniti sve što može da se spreči bilo kakav proces urušavanja odnosa između Srbije i Crne Gore i isto tako urušavanja izgleda da ti odnosi budu najbliži mogući.“\nIstovremeno, lider Liberalno-demokratske partije Čedomir Jovanović poziva najviše državne organe u Srbiji, predsednika Borisa Tadića i premijera Vojislava Koštunicu da prihvate političku realnost kada je reč o crnogorskom referendumu i povuku jasne poteze koji bi vodili afirmaciji odnosa sa Crnom Gorom. Način na koji se vlasti u Beogradu odnose prema referendumu u Crnoj Gori izraz su ličnog straha za pogrešne političke procene i nesposobnosti da se iz te situacije izađe, kaže je Jovanović i podseća da je Vojislav Koštunica i 2002. godine odbio da prizna rezultate predsedničkih izbora u Srbiji pozivajući se na navodne nepravilnosti u biračkom spisku:\n„Isto to sada radi Predrag Bulatović. Ne zbog toga što njegovi birači sumnjaju u referendumski rezultat, nego zbog toga što je to nalog Beograda, kojim se praktično amortizuje gubitnička politika Koštunice i aktuelnih vlasti, i sa druge strane homogenizuje Srbija u nekom anticrnogorstvu. Crnogorci ne smeju postati novi Slovenci, a to je zapravo ono što nam sada preporučuju i Koštunica i ceo njegov kabinet.“\nVladeta Janković, međutim, smatra da sve što se dešava u postereferendumskom periodu u Crnoj Gori ni na koji način ne može ugroziti buduće odnose Podgorice i Beograda:\n„Pošto se iscrpe sve zakonske mogućnosti, a niko ne izlazi iz tih okvira, onda ćemo pristupiti razgovorima u duhu spremnosti na kompromis, toleranciju i dobre odnose u perspektivi.“\nOdugovlačenjem da se priznaju rezultati referenduma devalvira se izuzetno korektan tok samog referendumskog procesa i propušta se šansa da se i Podgorica, ali pre svega Beograd, pred međunarodnom zajednicom predstave kao ozbiljan politički činioci, zaključuje u izjavi za naš program bivši ministar spoljnih poslova Savezne Rerpublike Jugoslavije Goran Svilanović:\n„Cela ova međunarodna javnost je bila fascinirana korektnošću koja je prikazana od strane građana Crne Gore na referendumski dan. Crna Gora je naglo stekla ugled zbog sposobnosti da donese jednu ovako zaista tešku odluku, u proceduri koja je zaista bila korektna. Međutim, taj ugled koji je naglo skočio Crnoj Gori sada počinje da se topi zbog nesposobnosti da se izađe iz ovog kruga i zbog nesposobnosti da se prihvate rezultati. Celokupno očekivanje Evropske unije, a i Sedinjenih Američkih Država je da Beograd i Podgorica sednu, prihvate te rezultate i da počnu da razgovaraju o onome što iz tih rezultata proizlazi.“


Kurs Cambridge International AS and A Level Business\nPripremni kurs Cambridge International AS and A Level Business je razumevanje poslovnih aktivnosti s aspekta marketinga, menadžmenta ljudskih resursa, finansijskog menadžmenta, strategijskog i operativnog menadžmenta.\nKurs Cambridge International AS and A Level Business - opis i ciljevi\nPripremni kurs Cambridge International AS and A Level Business se sastoji iz šest modula.\nU prvom modulu, „Poslovno okruženje”, objašnjeni su osnovni pojmovi u vezi sa preduzećem, njegovim funkcionisanjem, poslovnom strukturom, veličinom preduzeća, ciljevima poslovanja, kao i uticajem spoljnih faktora na poslovanje.\nModul „Ljudi u organizaciji” govori o liderstvu, motivaciji, organizacionoj strukturi i poslovnoj komunikaciji. U trećem modulu, „Marketning”, reč je o osnovnim pojmovima vezanim za marketing, kao i o marketing okruženju, marketing istraživanju i planiranju.\nU modulu „Operacioni menadžment i upravljanje projektima“ biće reči o operativnom planiranju, upravljanju zalihama i iskorišćenosti kapaciteta, upravljanju kvalitetom i upravljanju projektima.\n„Finansije i računovodstvo”, kao peti modul kursa, obuhvata pojam i razumevanje osnovnih finansijskih izveštaja, kao što su bilans stanja, bilans uspeha, izveštaj o gotovinskim tokovima, predviđanja novčanih tokova, budžetiranja, analize objavljenih računa i investicione procene.\nPoslednji modul, „Strategijski menadžment”, kao što i sam naziv govori, obuhvata definisanje i karakteristike strategija poslovanja, ključne korake u strategijskom menadžmentu kao i strategijske analize.


Sunoko je regionalni lider u proizvodnji šećera i jedna od najefikasnijih fabrika za proizvodnju šećera u Evropi. Poredeći se sa najvećim evropskim proizvođačima šećera, Sunoko ima najveću EBITDA marginu, koja ukazuje na optimizovan proces proizvodnje i efikasnost koja je na najvišem nivou.\nNa nivou ove divizije prerađujemo i do 2.700.000 t šećerne repe, koja se seje na više od 30.000 ha obradive površine, a godišnje proizvedemo oko 400.000 t šećera, 135.000 t melase i 120.000 t rezanca. Ukupni skladišni kapaciteti za šećer uključujući i podna skladišta šećera iznose 320.000 t.\nU okviru šećerne divizije posluju proizvodni centri:\nKompanija osnovana 1912. godine, poseduje dnevni kapacitet prerade šećerne repe 7.500 t.\nKompanija osnovana 1975. godine, poseduje dnevni kapacitet prerade šećerne repe 7.000 t.\nKompanija osnovana 1976. godine, poseduje dnevni kapacitet prerade šećerne repe 8.000 t.\nProizvodni program ove divizije obuhvata fini kristal šećer, prirodni smeđi šećer i šećer u prahu. Pored toga, tu su i ostali nusproizvodi šećerne repe: repin rezanac i melasa.\nFinansijski indikatori 2021 u 000 EUR:\nUkupne investicije na nivou divizije 240.000.000 €\nMaksimalni godišnji skladišni kapacitet u tonama\nŠećer-Silosi 80.000 80.000 80.000\nŠećer-Silosi/podna skladišta 2.000 2.000 2.000\nPelatirani suvi rezanac 11.000 12.000 12.000\nKompanija Sunoko, u skladu sa strateškim razvojem i procesom digitalizacije MK Group sistema, kontinuirano radi na efikasnosti u svim segmentima proizvodnje šećera i smanjenju troškova. Cilj je da sačuvamo konkurentnost i održivost poslovanja ovog, za našu zemlju i region, izuzetno važnog sektora. Dugoročno, za dalje građenje profitabilnosti ove oblasti poslovanja MK Group sistema, neophodna je primena poslednjih saznanja i iskustava, kao i poštovanje principa dobre poljoprivredne prakse.


Šoškić: Očekujem dalji rast referentne kamate, građanima stižu skuplji dinarski krediti | Biznis.rs\n11.5.2022 08:01 Autor: Marija Jovanović 12\nKao odgovor na sve veće inflatorne pritiske Američka centralna banka (FED) povećala je prošle nedelje referentnu kamatnu stopu za 0,50 procentnih poena, što predstavlja...\nKao odgovor na sve veće inflatorne pritiske Američka centralna banka (FED) povećala je prošle nedelje referentnu kamatnu stopu za 0,50 procentnih poena, što predstavlja najveću promenu od 2000. godine. Odluka je doneta nakon dvodnevnog sastanka o monetarnoj politici, a kamatne stope sada su u ciljanom rasponu od 0,75 i jedan odsto. Predsednik FED-a Džerom Pauel (Jerome Powell) objasnio je tom prilikom da je inflacija previsoka i da FED razume poteškoće koje izaziva – „zato kreće ekspeditivno da je obara“.\nI Izvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je na svojoj poslednjoj sednici 7. aprila da, zbog povećanih inflatornih pritisaka na svetskom i domaćem tržištu, poveća referentnu kamatnu stopu za 50 baznih poena, na nivo od 1,5 odsto. Naredna sednica na kojoj će biti odlučivano o referentnoj kamatnoj stopi zakazana je za četvrtak, 12. maj.\nI dok FED obično unapred objavljuje lančana podizanja kamate za celu godinu, Srbija nema takvu praksu, već Izvršni odbor naše centralne banke prati situaciju i o tome jednom mesečno donosi odluku.\nKomentarišući potez Narodne banke Srbije, profesor Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Beogradu Dejan Šoškić navodi da je bilo jakih razloga da se ta mera donese još pre pola godine. On smatra da će se podizanje referentne kamatne stope nastaviti i ubuduće.\n“Nažalost, zbog toga što Narodna banka Srbije nije sistematski radila na dinarizaciji domaćeg finansijskog sistema u poslednjih deset godina pozitivni efekti ovakvih poteza na obuzdavanje inflacije biće manji nego što bi mogli da budu u uređenom finansijskom sistemu u kome se dominantno koristi domaća valuta. Mislim da će ovaj trend morati da se nastavi i u budućnosti i da će biti pomognut sličnim merama Evropske centralne banke koje će imati većeg uticaja i na domaćem finansijskom tržištu od domaćih monetarnih mera zbog visoke evroizacije našeg finansijskog sistema”, ističe on.\nDejan Šoškić / Foto: Predrag Mitic\nNa pitanje da li se može očekivati da na narednoj sednici Narodne banke Srbije (12. maja) dođe do novog povećanja referentne kamatne stope i na koje bankarske proizvode će se to najviše odraziti, naš sagovornik navodi da se dalje podizanje referentne kamatne stope može očekivati u narednom periodu, a da će uticaj tih mera uglavnom biti ograničen na blago poskupljivanje novog kreditiranja u dinarima.\nIako aktuelno zaoštravanje monetarnih uslova, prema oceni Izvršnog odbora Narodne banke Srbije, neće značajnije uticati na privrednu aktivnost i privatnu potrošnju u našoj zemlji, podizanje referentne kamatne stope najpre će osetiti oni građani koji imaju dinarske kreditne proizvode kod banaka, pre svega gotovinske kredite.\nTakođe, može doći do minimalnog poskupljenja kreditnih kartica i dozvoljenog minusa, ali banke ipak u ovakvim situacijama uvek imaju prostora da svojom poslovnom politikom smanje maržu i na taj način spreče da dođe do većih poskupljenja bankarskih proizvoda.\nPrema mišljenju profesora Šoškića, i FED je zakasnio sa reakcijama na inflaciju iz prošle godine.\n“Sada je inflacija još znatno viša zbog sankcija SAD i EU prema Rusiji koje podižu mnoge cene (pre svega energije) i za potrošače na Zapadu. Sankcije zbog ukrajinske krize podstaći će inflaciju u čitavom svetu, jer se viša cena energije i hrane ugrađuje lančano i u mnoge druge proizvode i usluge”, ocenjuje naš sagovornik.\nŠta očekuje građane zadužene u evrima?\nNa cenu evroindeksiranih kredita u Srbiji pre svega utiče euribor, evropska međubankarska stopa koja je i dalje u negativnoj zoni. Iako euribor u najvećoj meri utiče na investicione kredite namenjene privredi, kada je reč o stanovništvu on se pre svega vezuje za stambene kredite.\n“Evropska centralna banka, po mom mišljenju, već kasni u adekvatnoj reakciji na inflaciju. Bilo bi prirodno da dođe do postepenog monetarnog zatezanja, to jest podizanja referentne stope ECB, što će se onda odraziti na euribor, pa i na cenu dominantnog vida kreditiranja u našoj zemlji”, kaže Šoškić.\nBANKE GRAĐANI KAMATA KAMATNE STOPE KREDITI NARODNA BANKA SRBIJE\nPOČINJU PRVE ISPLATE POMOĆI PRIVREDNICIMA Od utorka dinarski krediti sa jedan odsto…\nBANKA ENGLESKE FIKSIRALA REFERENTNE KAMATE Očekivani pad britanskog BDP u drugom…\nNijedno poskupljenje više nije iznenađujuće\nOcekivalo se da ce tako biti\nSve poskupljuje pa i krediti….\nLete cene u nebo\nOčekivano nema šta\nNama su inače najskuplji krediti tako da oni samo traze razlog pa povecaju kamate dodatno.\nSve na stetu gradjana\nDobro došle 90 te ! Po drugi put 😂\nSve se ovo ocekivalo…\nuvek je veliki rizik uzimati kredite u dinarima baš zbog referentne kamatne stope\nPa cim raste inflacija, povecavaju se i kamate\n18.5.2022 #12 Author\nZnaci treba požuriti sa kupovinom stana.


Izvor: B92, 03.Mar.2021, 09:00\n"Izazov je da kompanija počne što pre da leti. Neke stvari ne zavise od nas i postoji regulativa koju treba ispoštovati. Cilj je da se napravi moderna avio-kompanija zasnovana na tržišnim principima i da bude održiva u narednih 10 godina. Ovo je za državu investicija, a ne trošak. Ta dva aviona su baza za našu avijaciju u narednih 10 godina", rekao je Todorović na konferenciji za novinare.\n"Nisam zabrniut za slotove, jer svaki će ih aerodrom dati. Ne bih licitirao sa brojem zaposlenih, koliko budemo imali aviona toliko ćemo i zapošljavati. Za sada imamo dva, a u pregovorima smo za treći", rekao je Todorović.\nOn je rekao da će 30 miliona evra koje je država izdvojila za kapital kompanije biti dovoljno da se napravi održiv biznis model i da neće biti potrebno da se izdvaja dodatni novac, pišu Vijesti.\nČlan Odbora direktora Pavle Tripković je rekao da su odlučili da neće primati naknade za svoj rad i da su tim povodom kontaktirali Agenciju za sprečavanje korupcije (ASK).\nObjasnio je da čekaju mišljenje AZK da li je to moguće i ako bude da ih moraju primati onda će ih proslediti onima kojima bude potrebno.\n"I na ovaj način želimo da se solidarišemo sa radnicima Montengro erlajnsa", kazao je Tripković.\nOn je na pitanje da li je nabavka dva aviona bila u skladu sa zakonom o javnim nabavkama objasnio da To Montenegro, kao i Montenegro erlajns nisu imali obavezu u tom delu da raspisuju tendere, jer je to omogućavao Zakon o javnim nabavkama.\nRadio Slobodna Evropa: Težak put do prvog leta nove aviokompanije Crne Gore\nRadio Televizija Vojvodine: Prvi letovi ToMontenegra do početka leta


Državni gasni monopolista će uzeti kredit kako bi platio nabavku gasa interventno uvezenog tokom krize zbog pucanja gasovoda u Bugarskoj\n„Srbijagas“ će uzeti kredit od 200 miliona evra od šest banaka, a za tu pozajmicu država će dati garancije, predviđeno je predlogom zakona koji je u skupštinskoj proceduri, prenos mediji.\nKredit je namenjen plaćanju obaveza „Srbijagasa“ za uvoz gasa, obrazloženo je u predlogu zakona, nastalim početkom novembra 2021. zbog havarije na gasovodu u Bugarskoj kojim je prekinut transport prirodnog gasa u Srbiju.\nZbog toga je javno preduzeće moralo da uveze interventne količine gasa iz Mađarske i time obezbedi siguran rad sistema za sve potrošače, domaćinstva i industriju.\nNavedeno je i da je Srbijagas i u toku decembra 2021. angažovao značajan iznos sopstvenog novca za uvoz interventnih količina prirodnog gasa.\nSrbijagas se zadužuje da bi se Zlatibor gasifikovao\nMinistarstvo finansija je procenilo da bi likvidnost „Srbijagasa“ bila ugrožena bez novih pozajmica jer je to preduzeća zbog sigurnog i kontinuiranog snabdevanje Srbije prirodnim gasom prinuđeno da i dalje uvozi dodatne količine prirodnog gasa po značajno većim nabavnim cenama.\nKrediti će „Srbijagasu“ biti odobreni po kamatoj stopi koja uključuje iznosi tromesečni euribor uvećan za fiksnu maržu u rasponu od 1,35 odsto do 1,82 odsto na godišnjem nivou, a period trajanja kredita je dve, odnosno tri godine uključujući period počeka u trajanju od tri meseca.\nenergetska kriza gas Srbijagas kredit interventni uvoz\n"Očekujemo cenu nižu od 450 dolara za 1.000 kubika ruskog gasa"


Podrška povećanju poljoprivredne proizvodnje\n26.09.2014. / 14:41\nSARAJEVO, Ambasador Švedske u BiH Fredrik Šiler otvorio je u Sarajevu dan “Farma” projekta, koji je okupio 16 poljoprivrednih organizacija iz sektora mljekarstva, proizvodnje voća i povrća, proizvodnje meda, te uzgoja i prerade ljekovitog bilja.\nAmbasada Švedske u BiH, zajedno sa USAID-om, finansira provođenje “Farma” projekta vrijednog 22,2 miliona dolara, koji je započet u septembru 2009. i trajaće do maja 2015. godine.\nNjegov cilj je povećanje poljoprivredne proizvodnje u BiH i stvaranje mogućnosti domaćim proizvođačima da svoje proizvode plasiraju na evropsko tržište.\n“Švedska je veoma zainteresovana da BiH postane članica EU, ali zajedničko tržište EU ima određene standarde koji su primjenjivi na zemlje članice. Za vaše proizvođače je ključno da dosegnu te standarde kako bi bez smetnji mogli plasirati svoje proizvode na to zajedničko tržište”, izjavio je Šiler novinarima.\nOn je naglasio da je osnovna svrha postojanja “Farma” programa pomoć poljoprivrednim proizvođačima iz cijele BiH da povećaju kvalitet svojih proizvoda i osiguraju kvalitet proizvodnje, te da povećaju ukupnu proizvodnju.\nŠiler je naveo da je “Farma” projekat do sada pomogao 550 poljoprivrednih organizacija i više od 21.000 poljoprivrednih proizvođača iz cijele BiH.\n“Neki od ovdje prisutnih poljoprivrednih proizvođača već izvoze na evropsko tržište. Zašto to ne omogućiti i drugima, jer BiH ima izvrsne poljoprivredne proizvode. Današnjim danom želimo proslaviti dostignuća ljudi kojima smo pomogli, a to je jedan od strateških programa Švedske razvojne agencije /SIDA/, koja će i ubuduće pomagati poljoprivredne proizvođače”, naveo je Šiler.\nOn je dodao da je Ambasada Švedske prije nekoliko mjeseci odlučila da podrži nastavak “Farma” projekta sa dodatnih 5,5 miliona evra, jer smatraju da je ovakva vrsta pomoći za BiH veoma važna.\nKao motiv za pružanje pomoći, Šiler je naveo zabrinutost Švedske zbog veoma sporog ekonomskog razvoja BiH, te dodao da su svi političari u BiH odgovorni da poboljšaju situaciju.\n“Zbog svih ljudi u ovoj zemlji, posebno mladih, moramo što prije priključiti BiH u EU, a to znači da se mora pokrenuti ekonomski rast, koji je posebno usporen nakon nedavnih elementarnih nepogoda. Ekonomiju ponovo treba vratiti na put razvoja i rasta. Političari moraju osigurati da se to i desi”, istakao je Šiler. Srna\nTagovi: farmafredrik silerpodrskapoljoprivredna proizvodnja


Generalno, zemljoradnicima ne odgovara ni konačna otkupna cena koju je ponudio najveći domaći otkupljivač – 29,5 dinara kilogram, po kojoj će, nema sumnje, i druge uljare plaćati novi rod.\nNi izbliza neće biti suncokreta kao lane, kaže Jovan Njegovan iz Poljoprivrednog udruženja "Pančevački ratari". Visoke dnevne temperature "sušare na otvorenom", dodaje, spržile su suncokret na njivama.\nNa oranicama gde je vlažnost zrna bila 30, za svega nekoliko dana je spala na između šest i osam, i to je prepolovilo rod, kaže Njegovan. On dodaje da je novi standard za vlažnost zrna 9, što ratarima još više kvari račun.\nNjegovan podseća i da je lane suncokret koštao u žetvi 30 dinara, a kada je požnjeven, kilogram je bio dinar skuplji. Ovogodišnji rod trebalo bi, po njegovom mišljenju, da košta najmanje 40 dinara.\nSRPSKO TRŽIŠTE OTVORENO ZA FRANŠIZING Prošle godine 40 odsto više franšiza\n"Otkupna cena od 29,5 dinara predstavlja ucenu, s kojom nećemo moći da podmirimo ni polovinu direktnih troškova proizvodnje, i to uljare znaju, kao što znaju i da novi rod moramo predati jer domaći ratari nemaju kapacitete za lagerovanje zrna", kaže Njegovan.\nAgrarni analitičar iz Novog Sada Žarko Galetin smatra da su poljoprivrednici u nezavidnom položaju baš zbog toga što nemaju gde da čuvaju suncokret.\n"Nema sistemskog rešenja koje bi bilo prihvatljivo i za proizvođače i za trgovce", kaže Galetin, smatrajući da te dve strane treba da se uoči setve dogovore o ceni koštanja.\nPrema njegovim rečima, dogovor dveju strana u lancu proizvodnje potreban je i radi dalje setve te uljarice, jer u suprotnom neće biti suncokreta na njivama.\nOn podseća na to da je 2012. godine kilogram suncokreta bio čak 56 dinara, što je te godine uljarima bilo skupo, pa su tada oni bili nezadovoljni. Ali se već narednih godina ta cena polako spuštala.\nKoliko će stajati soja, čija žetva predstoji, ne zna se pouzdano, osim što postoje spekulacije o tome da će biti dinar jeftinija nego lane – 35 dinara. Poljoprivrednicima ni ta cena nije prihvatljiva jer imaju račun da bi kilogram zrna soje trebalo da košta najmanje od 45 dinara pa naviše.\nLanjske soje nemamo mnogo na zalihama, kaže Galetin, i dodaje da ratari ne treba da trguju sojom odmah posle žetve već da čekaju.\nSoju, naglašava, naši ratari imaju uslove da čuvaju i neka prate berzanska kretanja i rod prodaju kada im cena bude odgovarala. Spekulacije o tome da će kilogram novog zrana soje biti 35 dinara pomalo su neočekivana. Žetva soje ne sledi samo kod nas već i u svetu, pa će od svetske cene zavisiti i domaća.\nPoljoprivrednici u Opovu protestovali zbog NISKE CENE SUNCOKRETA\nNAJMANJE 300 EVRA ZA TONU SUNCOKRETA Dobra cena pokriva gubitke koje je napravilo nevreme\nProdaja automobila u Evropi drastično je potonula prošlog meseca zbog rigoroznih mera ograničenja kretanja radi suzbijanja virusa Covid-19, koji je uzrokovao zatvaranje automobilskih predstavništava od polovine marta i desetkovao kupovine vozila.


Dačić i Tači na Bezbednosnoj konferenciji u Minhenu\nIvica Dačić, Ketrin Ešton i Hašim Tači na Bezbednosnoj konferenciji u Minhenu, 2. februar, 2014.\nDačić u Minhenu: "Moramo da radimo više na uspostavljaju medjusobnog poverenja i da gledamo više u budućnost"\nPremijer Kosova Hašim Tači danas je izjavio da je njegova zemlja stabilna i da će se u budućnosti priključiti Evropskoj uniji i NATO-u. On je to rekao novinarima nakon panela Dijalog Beograd Priština tokom poslednjeg dana Bezbednosne konferencije u Minhenu.\nPremijer Srbije Ivica Dačih je rekao:\n„Očekujemo da se stvore uslovi za učešće Srba na parlamentarnim izborima na Kosovu. Za nas je veoma važno da se zadrži mir i stabilnost. Naše je stanovište da medjunarodne snage treba da ostanu na Kosovu. Tu mislim na KFOR i EULEKS pored već postojeće misije Ujedinjenih nacija. Moramo da radimo više na uspostavljaju medjusobnog poverenja i da gledamo više u budućnost.“\nPremijer Dačić je pozvao Srbe na Kosovu da učestvuju na predstojećim izborima, dok je Tači obećao punu saradnju prištinskih vlasti sa srpskom zajednicom koja je ključna za sprovodjenje sporazuma o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.


Agencija za bezbjednost motocikala iz Beograda je na poziv Policijske uprave grada Trebinja i Moto kluba TNT danas održala predavanje o bezbjednosti motorizovanih dvotočkaša.\nPredstavnik Agencije za bezbjednost motocikala Vladimir Jevtić ovom prilikom se obratio prisutnima, a akcenat je bio na povećanju bezbjednosti jedne od najranjivijih učesnika u saobraćaju, motorizovanih dvotočkaša. Ukazao je na neophodnost poštovanja saobraćajnih propisa, nošenja zaštitne opreme i apelovao na vozače motocikala da poštuju saobraćajne propise kako bi sačuvali svoje živote, ali i živote drugih učesnika u saobraćaju.\n„U ovom periodu povećava se broj vozača motocikala i mopeda u saobraćaju, te stoga treba obratiti posebnu pažnju i usmjeriti preventivne aktivnosti ka povećanju njihove bezbednosti“, izjavio je Jevtić.\nIstraživanja su pokazala da rizik učešća vozača motocikla raste sa povećanjem izloženosti saobraćaju, odnosno u prosjeku motociklista doživi nezgodu na svakih 10 do 15 hiljada kilometara u gradskim uslovima vožnje, što ukazuje na neophodnost dodatne edukacije vozača, a posebno profesionalaca.\nNakon predavanja održana je i prezentacija vještina vožnje motocikala.


Stručnjaci iz sedam država razgovaraju o IKT bezbednosti\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: May 23, 2019\nSarajevo je domaćin dvodnevne obuke o ulozi informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) u kontekstu regionalne i međunarodne bezbednosti, koja je okupila oko 40 učesnika iz sedam država Jugoistočne Evrope. Obuku organizuju Ministarstvo bezbednosti Bosne i Hercegovine, Odjel OSCE-a za transnacionalne prijetnje i Misija OSCE-a u BiH.\nTokom obuke, kako se navodi u saopštenju Misije OSCE u BiH, stručnjaci iz oblasti bezbednosti razmatraće načine na koje se međunarodni IKT instrumenti mogu koristiti kako bi se ublažile posledice cyber incidenata te povećala otpornost državnih IKT sistema. Ovo je takođe prilika za razmenu informacija i iskustava o primeni praktičnih mera u cilju poboljšanja cyber bezbednosti u regionu.\nPoseban naglasak će biti stavljen na ulogu OSCE-ovih mera za izgradnju povjerenja u oblasti IKT-a i cyber prostora, koje su usvojile države članice OSCE-a s ciljem povećanja bezbednosti u cyber prostoru te sprečavanja neželjenih međudržavnih tenzija koje mogu da proizađu iz korištenja IKT-a. Ove mere nude konkretne alate i mehanizme za smanjenje rizika pogrešnog tumačenja, nesporazuma i konflikta koji mogu proizići iz korištenja IKT-a u odnosima među državama.\n„U svetu koji se digitalizuje, potencijalni cyber napad može ugroziti državu na brži i sistematičniji način od bilo koje druge pretnje. To je pretnja koja zahtijeva naš intenzivniji angažman, kreativna rešenja i, što je najvažnije, bolju koordinaciju. Države u razvoju, poput BiH, posebno su ugrožene kada su u pitanju posledice cyber napada zbog slabe kritične infrastrukture, ekonomije u razvoju, nedovoljno informisanih građana i korisnika, te nemogućnosti institucija da osiguraju efektivan odgovor na takav napad“, izjavio je šef Misije OSCE-a u BiH, ambasador Bruce G. Berton.\nSlužbenica OSCE-a za cyber bezbednost, Szilvia Toth, takođe je naglasila potrebu za međunarodnom saradnjom na polju informacijskih i komunikacijskih tehnologija i cyberbezbednosti, rekavši da „moramo shvatiti da su rizici koji dolaze iz cyber prostora globalnog karaktera te da je svaka država sigurna samo onoliko koliko i susedna država, a svaka regija koliko i druge regije“.\nObuka u Bosni i Hercegovini je peta po redu regionalna obuka koja se organizuje u državama članicama OSCE-a s ciljem jačanja kapaciteta i izgradnje poverenja unutar cyber prostora, uzimajući u obzir okolnosti u pojedinim regijama, najbolje primere iz prakse i pristupe cyberbezbednosti.


Kroz javne nabavke godišnje se ‘izgubi’ 400-500 miliona KM – Magazin Plus\nHome/-TopSLIDE/Kroz javne nabavke godišnje se ‘izgubi’ 400-500 miliona KM\nKoliko je ozbiljna situacija u sistemu javnih nabavki u Bosni i Hercegovini najbolje pokazuje činjenica da je informacija o tome da bh. vlasti „ne znaju“ nabaviti vakcinu protiv COVID 19 virusa u okviru postojećeg Zakona o javnim nabavkama zasjenila podatke da se kroz javne nabavke godišnje „izgubi“ iznos 400 – 500 miliona KM.\nOvo je, između ostalog, danas rečeno na zaključnoj konferenciji za medije, održanoj u Sarajevu, na kojoj je prezentirana finalna publikacija projekta “Da javne nabavke i u BiH postanu javne”.\nTokom pet godina projekta, praćeno je 12.214 konkretnih javnih nabavki, procijenjene vrijednosti od skoro 4,5 milijardi KM.\n“Sistem javnih nabavki u BiH je obesmišljen i ne funkcioniše i svi smo žrtve takvog stanja. Generalno je problematično što sistem generira korupciju u BiH i dodatno devastira slabu bh. ekonomiju, a posebno što sistem uopšte ne odgovara na egzistencijalne potrebe građana. Potrebna je hitna, sveobuhvatna i korjenita reforma sistema. Da li to znaju vlasti, nismo sigurni, ali mi znamo i javno prezentujemo kako se to treba učiniti”, istakao je Mervan Miraščija, voditelj projekta u ime Fonda otvoreno društvo BiH.\nPartneri na projektu su predstavili publikaciju projekta sa sumarnim podacima za posljednjih pet godina, konkretnim primjerima neregularnosti i zloupotreba, planom potrebnih mjera za cjelovito unaprijeđenje sistema javnih nabavki u BiH, te prijedlogom izmjena Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine.\nPublikacija “Da javne nabavke u BiH postanu javne” dostupna je na linku.\nIdentifikacijom rizika u različitim fazama ciklusa javnih nabavki, ustanovili su da se ubjedljivo na prvom mjestu nalaze neadekvatne procedure, čak u 87.91% analiziranih slučajeva.\nPrezentirani podaci potvrđuju da je integritet domaćih ugovornih organa jako narušen, da su institucije sistema javnih nabavki obesmišljene, kao i da su ponuđači veoma nezadovoljni cjelokupnim sistemom i korupcijom sveprisutnom u javnim nabavkama.\nPo završetku projekta, prikupljene analize i preporuke su dostavljene na adrese nadležnih domaćih i međunarodnih institucija i organizacija u BiH, a učesnici projekta su se stavili na raspolaganje za potrebnu pomoć i podršku.\nPartneri u projektu “Da javne nabavke postanu javne” su bili Fond otvoreno društvo BiH, Udruženje građana Tender, Transparency International BiH, EDA Banja Luka i Fondacija Media Centar Sarajevo.\nDan ružičastih majica - borbe protiv vršnjačkog nasilja