Da li je BDP prevaziđen - Nova ekonomija\nPošto BDP predstavlja ukupnu proizvodnju robe i usluga, nakon decenija u kojima je rast zemalja računat na ovaj način i posle brojnih manjih ili većih ekonomskih kriza, postavlja se pitanje: da li smo baš sigurni da je to dobra i adekvatna mera? BDP na primer, ne uzima u obzir uticaj industrijskog rasta na životnu sredinu. Dakle, sledeće logično pitanje jeste - da li ljudi koji žive u zagađenom okruženju mogu u svakom slučaju biti bogatiji?\nEvropska unija je trenutno na polovini sprovođenja strategije Evropa 2020, ambiciozno smišljene da osigura dinamičniji, sveobuhvatan i održiv razvoj, smanji nezaposlenost i pospeši napredak evropske industrije (posebno ulaganjem u inovacije i alternativne izvore energije). Ipak, sa skorašnjom krizom u evrozoni i velikim brojem nedaća u evropskom komšiluku, pred novoformiranom Evropskom komisijom i Parlamentom sada je važna odgovornost za kreiranje bolje evropske industrijske politike i boljih modela za rešavanje nezaposlenosti, kao i za veća ulaganja u istraživanja i razvoj novih tehnologija, kojima bi se prevazišla industrijska proizvodnja bazirana na potrošnji uglja.\nMeđutim, da bi se moglo pričati o razvoju i uspešnosti novih strategija, prvo treba razmisliti zašto se prethodne nisu dobro pokazale i kako se njihova uspešnost uopšte merila. Koji nas indikatori vode pri ocenjivanju uspešnosti ekonomskih modela?\nPoslednjih godina, sve više se priča o novim indikatorima koji bi merili uspešnost jedne zemlje, njeno bogatstvo, ekonomski učinak i opšte blagostanje. Do sada, sve vlade u svetu imale su istu predizbornu opsesiju: kako da povećaju svoju procenu BDP-a? Danas se još uvek na osnovu tog podatka procenjuju blagostanje, oporezivanje, investicije u infrastrukturu i još mnogo toga. S obzirom na to da BDP predstavlja ukupnu proizvodnju robe i usluga, nakon decenija u kojima je rast zemalja računat na ovaj način i posle brojnih manjih ili većih ekonomskih kriza, postavlja se pitanje: da li smo baš sigurni da je to dobra i adekvatna mera?\nDa li smo bogati ako živimo u zagađenoj okolini?\nBDP na primer, ne uzima u obzir uticaj industrijskog rasta na životnu sredinu. Dakle, sledeće logično pitanje jeste - da li ljudi koji žive u zagađenom okruženju mogu u svakom slučaju biti bogatiji? Za profesora Enrika Đovaninija (Enrico Giovannini), bivšeg ministra za rad i socijalna pitanja Vlade Italije i govornika na panelu „Kako do novog ekonomskog modela za Evropu?" u okviru ovogodišnjeg Evropskog foruma Alpbach, odgovor je – ne. On je takođe i jedan od važnijih protagonista inicijative „Prevazilaženje BDP-a" (Beyond GDP), koja se od 2007. zalaže za razvoj indikatora koji su jasni i privlačni kao BDP, ali koji takođe obuhvataju i ekološke i socijalne aspekte napretka.\nInicijativa želi da pronađe adekvatne pokazatelje za rešavanje globalnih izazova 21. veka, kao što su klimatske promene, siromaštvo, iscrpljivanje resursa, zdravlje i kvalitet života. Profesor Đovanini tvrdi da je globalizacija promenila ekonomske trendove i da BDP više nije mera koja otkriva stvarni nivo bogatstva populacije, pre svega jer je taj indikator ravnodušan pri razmatranju društvenog i ekološkog rasta – dva faktora od ključnog značaja. On se zajedno sa kolegom dr Džefrijem Saksom složio da nema napretka ako se i dalje ignorišu ekološki i socijalni aspekti u razvoju.


Miloš Jovanović novi predsednik Demokratske stranke Srbije – NovostiDana.rs\nVršilac dužnosti predsednika Demokratske stranke Srbije (DSS) Miloš Jovanović izabran je za novog predsednika te partije na izbornoj skupštini održanoj u Beogradu, saopšteno je iz DSS-a.\nOsim Jovanovića, na skupštini su izabrana i tri potpredsednika Predrag Marsenić iz Beograda, Miroslav Petković iz Čačka i Dejan Šulkić iz Velike Plane, kao i 170 članova Glavnog odbora.\nJovanović je na Izbornoj skupštini izjavio da se stvara „nova DSS koja će biti nosilac ideje promene političkog sistema Srbije jer je sadašnji Srbiju zavio u crno“. On je ocenio da je došlo vreme da se „partitokratija proizašla iz petooktobarske republike“ zameni novim političkim sistemom, a da je prvi korak u toj promeni borba za promenu izbornog zakona.\n„Srpska parlametarna demokratija degenerisala se u oblik politčkog režima koji je karakterisan prekomernim uticajem partijskih oligarhija na institucije, administraciju, ekonomiju i celokupan javni život. I jedan od glavnih uzroka uvek je bio isti integralni proporcionalni izborni sistem“, rekao je edini kandidat za novog predsednika stranke.\nPovezanoDejan Sulkic, DSS, Milos Jovanovic, Predrag Marsenic, vesti\nJovanović (DSS): Francuska ponizila sebe a ne Srbiju\nVučić : Pred kraj godine prosečna plata biće 440 ili 445 evra\nПогинуо возач (44) у саобраћајној незгоди у близини Прокупља


FIAT 500 i FIAT Panda Hybrid (foto,video) – AUTOSRBIJA.CLUB\nZa korisnike, potrošnja i emisija CO2 su do 30% manje u zavisnosti od modela – a pored toga tu su i poreske olakšice i pogodnosti u saobraćaju za hibridna vozila u gusto naseljenim oblastima, u skladu sa lokalnim zakonima.\nNovi modeli 500 i Panda Hybrid pružiće sve prednosti efikasne, kompaktne, lake i pristupačne hibridne vožnje. Ukratko, to je najbolje rešenje za gradski automobil i u skladu je s FIAT-ovim pristupom. Tokom poslednjih 120 godina, FIAT je bio pionir u tehnologiji i inovator u mobilnosti, a sada i održivoj mobilnosti.godina označava novu prekretnicu u istoriji brenda FIAT.\nSa pojavom novih hibridnih verzija modela FIAT 500 i Panda, elektrifikacija brenda počinje, i nastaviće se s početkom proizvodnje u Torinu novog modela 500. Ovaj model će biti 100% električan i zato će imati ključnu ulogu u elektronskoj mobilnosti u okviru FCA strategije. U 2020. godini grupa će ponuditi asortiman proizvoda i usluga kako bi pružila korisnicima kompletno i održivo iskustvo mobilnosti


Izbori u SAD - 2002-11-05\nAmerikanci danas glasaju za treæinu mesta u Senatu i svih 435 èlanova Predstavnièkog doma. Do poslednjeg momenta, demokratskim i republikanskim kandidatima pomagale su vodeæe stranaèke licnosti u pokušaju da uveæaju njihove šanse za pobedu. U nizu kratkih nastupa u kljuènim državama, predsednik Buš je juèe apelovao na biraèe da na ovim kljuènim izborima glasaju za republikance:\n”Najbolji naèin da se otvore nova radna mesta je da vam se dopusti da zadržite sopstveni novac. Stoga su mi potrebni ljudi u Senatu i Predstavnièkom domu koji æe podržati trajno smanjenje poreza.“\nI bivši predsednik Bil Klinton se pojaviljivao na predizbornim skupovima demokratskih kandidata. Mada ispitivanja javnog mnjenja pred otvaranje izbornih mesta ukazuju da æe izbori biti tesni, obe stranke predvidjaju sopstvenu pobedu. Republikanci kažu da bi moglo doæi do izmene tradicionalnog trenda da predsednikova stranka na polovini njegovog mandata gubi mesta u Kongresu.\nU trci za mesta u Predstavnièkom domu, republikanci veruju da mogu da dobiju èak pet mesta, èime bi uèvrstili kontrolu u tom telu Kongresa kao i da æe povratiti kontrolu nad Senatom, gde su demokrate imale veæinu od jednog glasa. Navodeæi nezadovoljstvo Amerikanaca ekonomijom, demokrate predvidjaju da æe zadržati i možda ojaèati kontrolu u Senatu i dobiti šest mesta potrebnih da dobiju veæinu i u Predstavnièkom domu.\nPredsedavajuæi Demokratske stranke Teri Mekolif kaže:\n”Ljudi kažu da æe glasati na osnovu ekonomskih pitanja, za onoga koji æe, kako veruju, biti uspešniji u otvaranju novih radnih mesta, koji æe, kako misle, bolje oèuvati fondove socijalnog osiguranja, boriti se za bolje obrazovanje i jeftinije lekove koji se dobijaju na recept. Prema anketama javnog mnjenja, mi imamo veæu podršku po tim pitanjima.“\nPredsedavajuæi Republikanske stranke, Mark Rosko kaže da su Republikanci takodje zabrinuti za stanje privrede i mada su izbori tesni, predvidja da æe Republikanci dobiti veæinu i u Predstavnièkom domu i u Senatu:\n”To su veoma tesne trke širom zemlje, posebno za amerièki Senat. Verujem da æe na kraju krajeva velikim delom odluèujuæi faktor biti odziv biraèa i njihovo raspoleženje, odnosno koliko æe pokloniti poverenja kandidatima za koje misle da mogu da ostvare ono što je njima kao pojedincima važno.“\nNa ovim izborima se biraju i guverneri u trideset šest država, ukljuèujuæi budno praæenu trku na Floridi gde je brat predsednika Buša, Džeb, suoèen sa demokratskim protiv-kandidatom. Pažnju privlaèi i sam izborni proces u toj državi, u svetlu problema sa prebrojavanjem glasova na Floridi tokom predsednièkih izbora 2000. godine.


Ratko Mladić: Osoba iz vrha Vojske Srbije zna ko je ubio gardiste u Karašu! | Web-Tribune.com\nHome / U FOKUSU / Ratko Mladić: Osoba iz vrha Vojske Srbije zna ko je ubio gardiste u Karašu!\nRatko Mladić: Osoba iz vrha Vojske Srbije zna ko je ubio gardiste u Karašu!\n7. oktobra 2014.\tU FOKUSU 2 Comments\nHaški optuženik Ratko Mladić je rekao da zna ko može da da odgovori na pitanje šta se 5. oktobra 2004. dogodilo u vojnom objektu Karaš. Mladić je holandskom istražnom sudiji rekao ime osobe iz vrha Vojske Srbije, koja je tada bila u kasarni u Topčideru.\nPo zahtevu Višeg tužilaštva u Beogradu, Ratka Mladića je početkom ove godine u Hagu saslušao holandski istražni sudija. Srpskom tužilaštvu, kao i pravnim zastupnicima porodica ubijenih gardista nije bilo dozvoljeno da prisustvuju saslušanju, niti da postavljaju pitanja.\nZbog toga će advokati porodica zatražiti ponovno saslušanje Mladića, mada su skeptični po pitanju da li će im to biti odobreno. Njihov prvi korak će, ipak, biti zahtev za saslušanje vojnog funkcionera koga je Ratko Mladić spomenuo kao osobu koja zna odgovore.\nAdvokatica porodica stradalih gardista Olgica Batić, koja je imala uvid u zapisnik sa saslušanja, kaže za Danas da su pitanja koja je holandski istražni sudija postavio haškom optuženiku bila krajnje banalna i na nivou brucoša pravnog fakulteta.\n„Sudija ga je pitao da li zna da su gardisti ubijeni. Mladić je na to odgovorio da je saznao iz medija, poručivši da ‘ovom prilikom želi da izrazi saučešće porodicama’. Usledila su pitanja da li je bio u kasarni Topčider u vreme ubistva gardista i da li su bili pripadnici njegovog obezbeđenja, na šta je on odgovorio odrečno „, navodi Batićeva.\nPoslednje pitanje upućeno Mladiću je bilo da li zna nešto o ubistvu, na šta je on odgovorio da ne zna, ali je naveo ime osobe koja, prema njegovom mišljenju, zna šta se dogodilo kobne noći u objektu Karaš. Advokati porodica gardista znaju o kome je reč, ali ime neće iznositi u javnost dok ne podnesu zahtev za saslušanje.\n„Uprkos navodima Ratka Mladića, naše tužilaštvo nije tražilo saslušanje te osobe. I to je, između ostalog, jedan od razloga zašto istraga godinama tapka u mestu. Mi ćemo tražiti njegovo saslušanje i ne vidimo razloga da nam zahtev bude odbijen „, kaže Batićeva.\nPrema njenim rečima, iskaz navedenog svedoka iz vrha vojske mogao bi biti ključan u rešavanju slučaja Topčider.\n„Tražićemo i ponovno saslušanje Ratka Mladića, ali ovog puta od strane našeg tužilaštva i advokatskog tima porodica ubijenih gardista. Ne znamo da li će nam zahtev biti odobren, s obzirom na komplikovane međunarodne pravne procedure“, ističe Batić.\nPrevious Naučnici sa Univerziteta Southempton: Otkriveni prvi tragovi života posle smrti!\nNext Prva pomoć: Evo šta treba da uradite kada dobijete migrenu


24/07/2018 - Ozonpress :: internet portal\n//24 jula, 2018\nProces registracije stambenih zajednica u Čačku polako se privodi kraju. Prema podacima Gradske stambene agencije, do sada je registrovano 505 stambenih zajednica, 68 skupština stanara, dok je u još 40 zgrada u toku procedura nametanja profesionalnog upravnika stambenih...\nSrpski fudbaleri Marko Grujić i Lazar Marković nalaze se na listi igrača Liverpula koji imaju „zeleno svetlo“ da promene klub, prenosi lokalni list Liverpul Eho. Za Grujića su intersovanje pokazali Kardif i Lacio, dok se za Markovića raspituju Anderleht, Hetafe i...\nDveri su otvorene za opozicionu saradnju u cilju uspostavljanja normalnog života u Srbiji, ali nikako u cilju da posle Vučića dođe drugi Vučić koji bi nastavio u istom pravcu, izjavio je predsednik Dveri Boško Obradović. Dodaje da kada se budu znale sve opcije za potencijalne...\nPritisak javnosti je urodio plodom. “Srbijašume” su odustale od naplate takse u parku prirode “Zlatibor”, ali i u parkovima “Radan”, “Stara planina”, “Golija”, “Sićevaćka klisura” i ostalim zaštićenim područjima gde su upravljači. “Srbijašume” su proteklih godina donele odluku...\nFK Borac na pripremama: Glavobolja ili nada\nTreću pripremnu utakmicu za naredno prvenstvo u Prvoj ligi Srbije, FK BORAC je odigrao protiv crnogorskog prvoligaša OFK PETROVAC. Utakmica je odigrana na Zlatiboru i završena je pobedom iskusnije ekipe iz Crne Gore rezultatom 2:0. Početak utakmice je protekao u inicijativi OFK...


Beta 29. oktobra 2020. 14:20\nTreći onlajn panel pod nazivom „Politike medijske i digitalne pismenosti“ održava se u četvrtak 29. oktobra od 18h u okviru konferencija „Ovako stoje stvari: Opiranje dezinfodemiji“.\nU panelu učestvuju Maja Zarić, rukovoditeljka Sektora za informisanje i medije u Ministarstvu kulture i informisanja, Saša Mirković, predavač na Fakultetu za medije i komunikacije i Ana Martinoli, producentkinja i vanredna profesorka na Fakultetu dramskih umetnosti, a moderatorka je Milica Gacin, novinarka Radio-televizije Srbije.\nKonferencija „Ovako stoje stvari: Opiranje dezinfodemiji“ obuhvata šest panela i realizuje se tokom gobalne Nedelje medijske i informacione pismenosti i u Srbiji od 27. do 31. oktobra u organizaciji Propulsion-a i Američke agencije za medjunarodni razvoj (USAID), u okviru programa Nova pismenost.\nKonferencija kroz šest panela okuplja preko 20 sagovornika, relevantnih eksperata, influensera, medijskih i obrazovnih stručnjaka i novinara, koji govore na aktuelne teme iz ove oblasti. Pored predstavljanja rezultata najnovijeg istraživanja o stepenu medijske pismenosti u Srbiji, konferencija se bavi i ulogom i odgovornošću jutjubera i tiktokera, medijskom pismenošću u okviru školskog sistema i poslovanjem u digitalnoj eri, politikama medijske i informacione pismenosti.\nKonferencija je počela panelom „Pandemija informacija u doba korone“ 27. oktobra, u kome su učestvovali Ivana Rašić (Sajsi MC), umetnica, reperka i autorka, dr Ljiljana Timotijević, direktorka Gradskog zavoda za plućne bolesti i tuberkulozu u Beogradu, klinički psiholog i psihoterapeut Goran Tomin i Zoran Sekulić, novinar i direktor agencije FoNet, a moderatorkinja je bila urednica Zabavnog programa RTS-a Olivera Kovačević.\nDrugi po redu panel „Šta kažu istraživanja: nova pismenost u novom dobu“ održan je 28. oktobra i u njemu su učestvovali Bojan Klačar, istraživač i izvršni direktor CeSID-a, Vanja Bahilj, kopirajterka i kolumnistkinja, Ana Mirković, direktorka i psihološkinja iz Instituta za digitalne komunikacije i Robert Čoban, osnivač i predsednik Color Press Grupe, a vodila ga je novinarka RTS-a Nada Gogić.\nKonferencija „Ovako stoje stvari: Opiranje dezinfodemiji“ može da se pratiti uživo, preko Fejsbuk stranica organizatora i partnera (USAID Srbija, Propulsion, CeSID, Nova ekonomija, Novinska agencija Beta, Inicijativa „Digitalna Srbija“), putem bloga uživo na portalu Blic.rs, kao i na digitalnoj platfomi javnog medijskog servisa RTS Planeta.\nCRTA: Vučić u martu 29 puta uživo na nacionalnim televizijama\nHitna intervenisala pet puta na javnom mestu\nPolicija zaplenila oružje, municiju i drogu u stanu na…\nIz budžetskih rezervi još 1,7 milijardi dinara za Hram…\nUgostitelji oslobođeni plaćanja taksi na bašte za jun i jul\nBG i PKS organizuju vakcinaciju za ugostitelje i usluge


- Prošle godine smo uspeli da dođemo do dogovora, prošle godine je minimalna zarada povećana za 10 odsto. Ove, videćemo koliko. Videćemo kakav je dogovor sindikata i privrede a mi smo tu kao vlada samo kao medijator - rekla je Brnabić za Prvu.\n- Uvek je dobro da se poveća značajno minimalna zarada, ali treba imati balans da ne bi povećali toliko da ne bude održivo za privredu, da ne idemo u sivu ekonomiju - navela je srpska premijerka.\n- Imamo ministre, ministra za rad pre svega, imam puno poverenje u njih. Kada je važna sednica uvek idem, kao danas - rekla je Brnabić.\nOdluka o povećanju minimalne cene rada, koja trenutno iznosi 142 dinara po satu, mogla bi biti doneta na današnjoj sednici Socijalno-ekonomskog saveta.\nSindikati traže da se poveća na 157 dinara, mada je pre početka pregovora iz sindikata bilo zahteva i za povećanjem od 11.000 dinara, odnosno za skoro 50 odsto.\nSa minimalnom cenom rada od 157 dinara, 300.000 radnika u Srbiji primalo bi 27.280 dinara, što bi bilo povećanje od skoro 3.000 dinara.


Premijer sa predstavnicima kompanije NCR\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 21.Mar.2017, 02:24\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić sastaće se danas sa predstavnicima američke kompanije NCR.\nNakon toga premijer će prisustvovati potpisivanju Ugovora između Ministarstva privrede Vlade Srbije i kompanije NCR o dodeli sredstava podsticaja za investicioni projekat: NCR Kampus - proširenje i konsolidacija poslovanja NCR u Republici Srbiji.\nSastanak će biti održan u 14.00 časova u zgradi Vlade Srbije, saopštila je Kancelarija Vlade Srbije za saradnju s medijima.\nVUČIĆ NA POTPISIVANJU UGOVORA: Premijer se sastao s predstavnicima američke kompanije NCR\nIzvor: Kurir, 21.Mar.2017\n...Ugovor o dodeli sredstava podsticaja za investicioni projekat: NCR Kampus - proširenje i konsolidacija poslovanja NCR u Republici Srbiji, u Vladi Srbije potpisali su ministar privrede Goran Knežević i generalni direktor NCR za Srbiju Vladan Živanović..KURIR TV UŽIVO U VLADI SRBIJE Vučić: Veliki...\nMeđunarodna konferencija studenata turizma i hotelijerstva – MEKST 2017\nPoziv za dostavljanje inovativnih ideja u borbi protiv klimatskih promena\nBesplatna pravna pomoć – ko će imati to pravo?\nDeda Mraz i ljubimci u humanitarnoj misiji\nSeminar „Digitalni alati u kulturi: fondovi, projekti, publika“\nKo su najbolji doktori u regionu?\nIzabrana nova generacija programa „Kreativno mentorstvo”\n21.Mar.2017: Radio Televizija Vojvodine


I Vučić i Tači kod Makrona 11. novembra - Gorapress.net\n13.10.2018. u 10:30\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prihvatio je poziv francuskog predsednika Emanuela Makrona da 11. novembra prisustvuje velikom skupu u Parizu povodom Dana primirja u Prvom svetskom ratu, saznaje Danas iz diplomatskih izvora.\nSagovornici našeg lista iz vrha vlasti u Prištini nezvanično tvrde da je poziv da istog dana poseti glavni grad Francuske od Makrona dobio i kosovski predsednik Hašim Tači. Na skupu se očekuje prisustvo ključnih svetskih lidera, poput predsednika Sjedinjenih Američkih Država Donalda Trampa i nemačke kancelarke Angele Merkel, dok je „pod velikim znakom pitanja“ da li će se u francuskoj prestonici tada pojaviti i ruski predsednik Vladimir Putin, imajući u vidu izuzetno zaoštrene odnose Zapada i Moskve, navode diplomate.\n„Logično je da se Vučić odazvao pozivu da 11. novembra ode u Pariz na tako veliku svečanost, jer se to ne propušta“, komentarišu izvori Danasa. Naši sagovornici kažu da nisu tačne tvrdnje pojedinih medija da će za Dan primirja biti organizovana vojna parada u Beogradu, već da će Srbija „verovatno neki drugi dan obeležiti stogodišnjicu završetka Prvog svetskog rata“. Podsetimo, francuski lider poslao je krajem avgusta pismo srpskom predsedniku u kojem ga poziva da na obeležavanje Dana primirja, uz lidere ostalih zemalja „čije snage su se borile u Evropi između 1914. i 1918. godine“.\nPrema našim saznanjima, Emanuel Makron posetiće Beograd početkom decembra. Nakon susreta sa Makronom u Jelisejskoj palati u julu 2018. Vučić je izjavio: „Ja sam danas uspeo, mučio sam, mučio predsednika Makrona da mi obeća da će da dođe u Srbiju, a ne samo ja ponovo u Pariz i na kraju sam uspeo i rekao sam da ću to da kažem srpskoj javnosti i da se on ne ljuti zbog toga.“\nHašim Tači je prekjuče izjavio da je dobio podršku francuskog predsednika da „Kosovo i Srbija treba da postignu obavezujući sporazum na međunarodnom nivou, sa realnom mogućnošću o korekciji granice između dve zemlje“, preneo je KoSSev.\n– Predsednik Makron snažno podržava dijalog Kosova i Srbije, moguc´nost da se sporazum postigne što je pre moguće, idealno za kratko vreme i sa realnom mogućnošću za korekciju granica, što podrazumeva uključivanje Preševa, Medveđe i Bujanovca u granice Kosova, i što će otvoriti sigurnu evroatlantsku perspektivu za Kosovo, ali neće uzimati u obzir ograničenja na osnovu etničke pripadnosti, već će uvek održavati multietničnost na Kosovu i perspektive izgradnje građanske demokratije u zemlji. Dakle, predsednik Makron snažno podržava dijalog i podržava moguc´nost korekcije granice, rekao je Tači za prištinske medije, uz napomenu da ga je francuski predsednik „savetovao i predložio da što pre zaključi sporazum između Kosova i Srbije“.\nU tekstu koji je nedavno objavio portal Demostat, pod naslovom „Tajni pregovori Vučija i Tačija – politika dila“, čija autorka je novinarka Ana Otašević, navodi se da „pregovori o razmeni teritorija između Srbije i Kosova, koji se tako ne zovu jer se zvanično negiraju, uključuju strane kreatore politike na Balkanu koji su sada spremni da pogaze principe koje su godinama isticali kao evropske vrednosti bez kojih Srbiji nema mesta u EU porodici“. Autorka prenosi da se nedavno u Parizu susrela sa bivšim savetnikom Ibera Vedrina, francuskog ministra spoljnih poslova u vladi Lionela Žospena, koji joj je, između ostalog, rekao: „Mi smo ti koji smo od „zmije“ (ratno ime Hašima Tačija, u vreme dok je bio lider OVK) napravili „uzornog političara““. U istom tekstu ukazuje se da je pariski Mond, koji je blizak stavovima zvanične francuske diplomatije, objavio kartu podele teritorije o kojoj se pregovara.\nDiplomatski izvori Danasa tvrde da je ruski predsednik Vladimir Putin na prošlonedeljnim razgovorima u Moskvi srpskom predsedniku preneo da da Rusija neće u Savetu bezbednosti UN dati saglasnost da Priština dobije „stolicu“ u Ujedinjenim nacijama, „ukoliko Srbija pre toga ne prizna nezavisnost Kosova“. Aleksandar Vučić se, inače, juče susreo sa ruskim ambasadorom Aleksandrom Čepurinom, nakon čega je saopšteno da će Putin u Srbiju doći u januaru.\n„Predsednik Vučić je rekao da je za Srbiju izuzetna čast da ponovo ugosti predsednika Putina i da će Beograd pokazati svu širinu srpskog gostoprimstva. Sa ambasadorom Čepurinom je dogovoreno da odmah počnu pripreme za dolazak ruskog predsednika u Beograd, kako bi poseta potvrdila tradicionalno prijateljstvo dveju zemalja i bratstvo dvaju naroda. Tim povodom je najavljeno da će uskoro biti održana sednica Mešovitog međuvladinog komiteta za saradnju, kako bi se pripremili konkretni zajednički projekti u oblasti ekonomske saradnje, a u interesu povećanja trgovinske razmene između Srbije i Rusije i njihovog ekonomskog napretka „, navodi se u saopštenju Službe za saradnju sa medijima predsednika države. Kako se ističe, dvojica sagovornika su razgovarali i o regionalnoj situaciji, uz očekivanje da će svi na Zapadnom Balkanu ostati posvećeni miru i stabilnosti, a Vučić je rekao da će Srbija „uvek težiti dobrim odnosima i saradnji u regionu“.\nGorani: Nerealni vanredni izbori na Kosovu\nUpitan da li očekuje vanredne izvore na Kosovu, imajući u vidu veoma zaoštrenu retoriku između Tačija i kosovskog premijera Ramuša Haradinaja, Dukađin Gorani, poslanik i član Predsedništva Socijaldemokratske stranke Kosova, komentariše za Danas da se „za sada radi o odmeravanju snaga između dve grupacije, kojima je provincijalno prepucavanje zamena za političku komunikaciju“. „Čini se da je Tačiju postalo životno važno da ima odlučujuću ulogu u pregovorima, mada njegova politička važnost ubrzano jenjava. Mislim da treba očekivati dalju eskalaciju ovog prepucavanja, koje, bar što se Tačija tiče, ima za cilj totalnu institucionalnu paralizu, pa i vanredne izbore. Mada, u ovom trenutku takav scenario je teško izvesti zbog nepostojanja političke volje, pa ni interesa, unutar vladajuće koalicije. Za sada, čak ni bivša Tačijeva stranka, PDK, ne podržava ideju vanrednih izbora, a ni Tačijevu nesvakidašnju opciju razgraničenja, koja je sročena tako da bude politički nemoguća ali populistički atraktivna“, smatra naš sagovornik.\nAngela Merkel: Dolazi godina nade\nFon Kramon: Evropska unija što pre da ukine vize za Kosovo ...


Austrijanci trijumfovali na Štrandu na turniru Novi Sad Masters Austrijanci trijumfovali na Štrandu na turniru Novi Sad Masters – Personal magazin\nAustrijanci trijumfovali na Štrandu na turniru Novi Sad Masters\nNakon 80 izuzetnih mečeva i vrhunskih sportskih uzbuđenja koje su 74 ekipe iz 28 zemalja priredile u proteklih pet dana, danas je na novosadskoj obali Dunava završeno prestižno CEV Evropsko…\nNakon 80 izuzetnih mečeva i vrhunskih sportskih uzbuđenja koje su 74 ekipe iz 28 zemalja priredile u proteklih pet dana, danas je na novosadskoj obali Dunava završeno prestižno CEV Evropsko prvenstvo u odbojci na pesku – Novi Sad Masters 2013, koje treću godinu zaredom organizuju Odbojkaški savez Srbije i Vip mobile. Titulu šampiona i epitet najbolje ekipe na plaži Štrand, zasluženo je odneo austrijski duo Klemens Dopler/Aleksander Horst, koji su maestralnom igrom u neizvesnom finalu pobedili Nemce Larsa Flugena i Aleksandera Valkenhorsta sa 2-1 (20-22, 21-18, 18-16). Valkenhorts je, inače, prošle godine trijumfovao u Novom Sadu sa bivšim saigračem Kačmarekom. Treće mesto i bronzanu medalju osvojio je Ukrajinski dvojac Sergej Popov i Valerij Samodaj pobedom nad nemačkim timom u sastavu Fin Ditelbah i Erik Koreng, rezultatom 2-1 (21-15, 18-21, 15-8).\nTokom svečane ceremonije dodele nagrada trofeje za najbolja tri tima uručili su Maris Pekalis, CEV predsednik žirija, Nenad Golijanin, prvi potpredsednik i Vladimir Grbić, potpredsednik Odbojkaškog saveza Srbije. Medalje su uručili Predrag Peruničić, državni sekretar u Ministarstvu za sport i omladinu, Predrag Svilar, član Gradskog veća za sport i Milan Novaković, direktor Gradskog zelenila. Čekove najbolje rangiranima uručio je Tanasis Kacirumpas, direktor/CEO kompanije Vip.\nVip mobile je za ovaj turnir obezbedio ukupni nagradni fond od čak 25.000 evra. Prvoplasirana ekipa iz Austrije, pored zlatne medelje, osvojila je 5.000 evra i ukupno 600 bodova na svetskoj rang listi. Drugoplasirani tim osvojio je novčanu nagradu od 3.750 evra i 540 poena, dok tim sa bronzanim odličjem sa turnira odlazi bogatiji za 2.625 evra i 480 bodova.\nOd četiri domaća tima koja su učestvovala parovi Marko Galešev/Siniša Antonić i Marko Nikolić/Miljlan Kiković su najbolje rangirani timovi i nalaze se na 13. mestu, osvojivši po 144 poena na rang listi i čekove na 500 evra.\nKao rezultat sve veće popularnosti odbojke na pesku u našoj zemlji, Srbiji je prvi put ove godine poverena i organizacija CEV kontinentalnog kupa u kadetskoj konkurenciji – kvalifikacije za Olimpijske igre mladih. Kadetkinje i kadeti iz pet evropskih zemalja tokom protekla dva dana na Štrandu borili su se za odlazak na najznačajnije takmičenje za mlade sportiste starosti od 14 do 17 godina koje će se održati u Kini 2014. godine. Za dalji plasman izborili su se timovi iz Italije, Švajcarske i Španije.\n„Izuzetno smo ponosni na činjenicu da smo već tri godine zaredom domaćini Evropskog prvenstva Masters serije, na kome učestvuju najbolje ekipe Starog kontinenta kao i prvog CEV kontinentalnog kupa za mlade. Organizovanjem takmičenja ovako visokog kvaliteta, kontinuirano podižemo i kvalitet odbojke na pesku u Srbiji.“, izjavio je Aleksandar Boričić, predsednik Odbojkaškog saveza Srbije.\n„Zajedno sa Odbojkaškim savezom Srbije, u proteklih šest godina smo organizovali isto toliko nacionalnih prvenstava, jedno Balkansko prvenstvo, dva prestižna evropska CEV Challenger turnira i tri velika Evropska šampionata Masters serije, za koje smo dobili najviše ocene od svetske i evropske odbojkaške federacije. Pored dvoranske odbojke, sve ovo je dokaz i naše posvećenosti da se Srbija nađe među vodećim zemljama kada je odbojka na pesku u pitanju“, rekao je Tanasis Kacirumpas, direktor/CEO kompanije Vip mobile.\nU proteklih pet dana Srbija je bila mesto na kojem se igrala najbolja odbojka na pesku u Evropi. Novosadska publika, koja je još jednom dokazala koliko voli ovaj sport ispunivši tribine glavnog terena na Štrandu, imala je priliku da uživa u vrhunskim mečevima, ali i sjajnom zabavnom programu uz DJ nastupe, igračice na pesku i promotivne igre sa nagradama. Od utorka do subote, ovaj spektakl posetilo je na hiljade ljudi, a više od 400 dece uzrasta do 14 godina prošlo je kroz Vip Beach Masters školu odbojke, koju je i ove godine vodio sjajni Vanja Grbić. Školicu je širom Srbije u protekle tri godine posetilo više od 3.000 mališana.\nAustrijanci trijumfovali na Štrandu na turniru Novi Sad Masters was last modified: July 20th, 2013 by Redakcija\nbeachvolleyCEVNovi Sad MastersNovi-Sadodbojka na peskuVipVIP mobile\nPobednik NIKON konkursa “JA SAM LOVEFEST”\nU Srbiji zaštita podataka u skladu sa međunarodnim standardima


MANDIĆ: Neka nova vlada će potpisati ugovor sa SPC – Portal Luca\nMANDIĆ: Neka nova vlada će potpisati ugovor sa SPC\nJedan od lidera DF-a Andrija Mandić kazao je da je iz medija saznao da navodno postoji neka vrsta novog Temeljnog ugovora, koji je ponuđen Srpskoj pravoslavnoj crkvi (SPC).\nMandić je rekao da je uveren da će „doći neka nova vlada koja neće pobjeći od obaveze da dogovoreni sporazum potpiše“.\n„Imali smo zaokružen i kompletan tekst Temeljnog sporazuma koji je Zdravko Krivokapić odbio da potpiše u Patrijaršiji u vrijeme zasjedanja Svetog arhijerejskog sabora. Sada postoji informacija, a ako to nije tačno neko će demantovati, da je Krivokapić predložio neku vrstu novog temeljnog sporazuma, koji bi on potpisao sa SPC i koji se značajno razlikuje u odnosu na onaj usaglašeni tekst“, rekao je Mandić, prenijeli su beogradski mediji.\nOn je podsjetio da je DF i ranije upozoravao da crnogorska vlada i Krivokapić nikada neće potpisati sporazum koji je usaglašen, ako ga nijesu potpisali onda u Patrijaršiji SPC.\n„SPC je djelovala na ovim prostorima i u vrijeme Otomanske okupacije, ona je neuništiva i to da li će neki slučajni Zdravko Krivokapić, koji je sticajem okolnosti postao predsjednik vlade potpisati sporazum ili neće, manje je važno. Crkva će i bez tog sporazuma funkcionisati“, poručio je Mandić.\nNa pitanje koga je Krivokapić konsultovao kada, kako je konstatovano, niko ne zna šta se nalazi u tekstu navodnog novog Temeljnog ugovora, Mandić je rekao da Krivokapić parlamentarnu većinu, a posebno njen dio koji čini dvije trećine, ništa nije konsultovao otkako su završeni izbori.\nOn je za Krivokapića rekao da nema demokratske osobine i da sam donosi odluke, a da se poslije, kako je naveo, čudi što te odluke neće da podrže oni s kojima se ni oko čega nije konsultovao.\n„Mi smo na takvo ponašanje odgovorili onako kako se odgovara u demokratskim zemljama – otkazali smo podšku vladi i spremni smo da sa ostatkom parlamentarne većine biramo novu vladu“, poručio je Mandić.\nPovezane teme:Andrija Mandić


Mariner's Landing Marina : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nMariner's Landing Marina (Сједињене Државе)\nAdresa: 7405 Forbes Rd, Cincinnati, OH 45233-1014\nInternet sajt: mariners-landing.com\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 35000 Curtis Blvd, a pozicija mu je zapad za grad Willoughby. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelNastavaku Radisson Hotel & Suites Cleveland- Eastlake pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Willoughby: Recepcija otvorena 24 sata. Stil ovog hotela je Porodičan.Deo je lanca RAD.Sakrijte\nU hotelu Radisson Hotel & Suites - Eastlake pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Eastlake: Poslovni centar, Besplatan parking. Stil ovog hotela je LuksuzaNastavakn.Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 35000 Curtis Boulevard sa pozicijom jugoistok za grad Eastlake, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Radisson Hotel & Suites - Eastlake ima 148 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 9 210 dinar - Srbija . Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Deo je lanca Radisson.Ima brzu internet konekciju.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


Vesti iz BCBP, Sistemska rešenja umesto atraktivnih hapšenja korumpiranih policajaca\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Sistemska rešenja umesto atraktivnih hapšenja ... /\nU Srbiji više od polovine građana ima poverenje u policiju, dok dve trećine ispitanika smatra da je korupcija rasprostranjena unutar policije, istaknuto je na predstavljanju istraživanja javnog mnjenja „Stavovi građana o policiji" koje je organizovao BCBP u okviru aktivnosti regionalne mreže POINTPULS.\nPoliciji veruje u proseku 58 odsto građana regiona, ali i dalje značajan broj njih smatra da na ovu instituciju ne može da se osloni, istaknuto je na diskusiji koju je Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) organizovao 1. septembra 2016. godine u Medija centru u Beogradu. Nešto više od polovine građana Srbije, odnosno 54 odsto što je dva odsto više nego 2015. godine, izjasnilo se da veruje policiji, dok njih 44 odsto nema poverenje u tu instituciju. Međutim, i pored povećanog poverenja u rad policije i dalje postoji visok procenat onih koji smatraju da postoji korupcija u policiji.\n„Prema rezultatima istraživanja ukupno 72 odsto ispitanika veruje da je korupcija rasprostranjena u policiji. Takođe, rezultati istraživanja pokazuju da građani veruju da je uticaj politike na rad policije veliki i da se u policiju najčešće ulaze posredstvom prijatelja i rodbine“, istakla je istraživačica BCBP-a Aurelija Đan.\nGrađani policiju još nedovoljno doživljavaju kao servis građana, već kao produženu ruku političara.\n„Nadležne u policiji bi trebalo da zabrine mišljenje 76 odsto građana da politika utiče na operativni rad organa reda. Potrebno je da se Ministarstvo unutrašnjih poslova suoči sa problemom da postoji visoka percepcija korupcije u policiji. Neophodno je da policija, tužilaštvo i sudstvo odlučnije nastave reforme i povrate poverenje građana da mogu da smanje korupciju. Potrebna su sistemska rešenja, a ne atraktivna hapšenja“, istakla je Đan.\nPrema mišljenju građana Srbije, saobraćajna i granična policija su najkorumpiranije, dok kao najmanje korumpirane delove policije građani vide specijalne jedinice, kao i delove policije koji su zaduženi za upravne poslove.\nIstraživačica-pravnica Sofija Mandić iz BCBP-a napomenula je da je istraživanje rađeno ne samo u Srbiji, već i u Bosni i Hercegovini, Albaniji, na Kosovu i u Crnoj Gori.\n„Najmanje poverenja u policiju imaju građani Srbije (54%) i Albanije (56%). Na Kosovu 58 odsto ispitanika veruje policiji, a isti procenat poverenja važi i za Makedoniju. U Bosni i Hercegovini policiji veruje 60 odsto ispitanika, dok je najveće poverenje u Crnoj Gori (62%)“, rekla je Mandić.\nRezultati su pokazali da je situacija u regionu slična kada je u pitanju odnos prema policiji i slika o policajkama i kako njih građani vide.\n“Policajka je lepa, šarmantna, vaspitana, kulturna, a jedna trećina tek smatra i da je sposobna za posao. Zabrinjavajuće je da građani, i to je stav 11 odsto ispitanika iz regiona, policajca definišu kao korumpiranog”, zaključila je Mandić.\nIstraživanje je obavljeno u aprilu 2016. na uzorku od po 6.000 ispitanika u Srbiji, na Kosovu, u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Makedoniji u okviru regionalnog istraživanja koje je organizovala mreža organizacija civilnog društva POINTPULS, a terenski sproveo IPSOS Stratedžik Marketing. Detaljnije informacije o metodologiji istraživanja možete pronaći ovde, a upitnik je dostupan na ovom linku.\nPrezentacija je organizovana u okviru projekta „Puls integriteta i poverenja policija na Zapadnom Balkanu” koji podržava Evropska unija kroz program Podrške civilnom društvu. Za sadržaj projekta odgovoran je isključivo BCBP i iskazani stavovi u ovom dokumentu nisu nužno stavovi EU.\nPovezane teme:policija, poverenje, korupcija, korupcija u policiji, javno mnjenje, Zapadni Balkan, POINTPULSE


Press Online :: Politika :: OTVOREN SAJAM OMLADINSKOG PREDUZETNIŠTVA\nOTVOREN SAJAM OMLADINSKOG PREDUZETNIŠTVA\nŠef Misije Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) u Beogradu Hans Ola Urstad otvorio je danas Četvrti sajam omladinskog preduzetništva, na kojem ove godine pored srednjoškolaca iz Beograda i Kragujevca, učestvuju i učenici iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nUrstad je istakao da su statistički podaci u Norveškoj, u kojoj se odršžava sličan sajam, pokazali da je 27 odsto učesnika ovog projekta zaista počelo sopstveni posao.\n"Nadam se da će se ovaj program proširiti na celu Srbiju i učiniti da zemlja prosperira", rekao je Urstad i dodao da je veoma ponosan što dolazi iz zemlje koja je finansijski podržala projekat.\nDržavni sekretar Ministarstva prosvete i sporta Vekislav Janićijević naglasio je da će ovakva vrsta sajmova učiniti da mladi razviju veštine da kreiraju posao, a ne da čekaju da ga dobiju.\nGeneralni menadžer Buisneš innovation programs Jon Steinar Ostgard rekao je da će se nagrade dodeliti najuspešnijim preduzećima u pet kategorija - najbolji biznis plan, najbolja multimedijalna prezentacija, najbolji inovativni proizvod, najbolja prezentacija sa bine i najbolji štand, logo i imidž kompanije.\nPredsednik G17 Plus Mlađan Dinkić rekao je da je Srbiji potrebno da se "oslobodi" preduzetništvo koje leži u mladima.\n"Kreativnost ne sme da se sputava, već da se podstiče i zato će G17 Plus tražiti da se formira potpuno novi fond za start-up kredite za mlade preduzetnike u visini od 10-20.000 evra bez hipoteke", naglasio je on.\nSajam omladinskog preduzetništva održava se u Sava centru, pod pokroviteljstvom BIP i Regionalnog centra za razvoj malih i srednjih preduzeća Beograd, a nagrade će biti uručene u 16 sati.


Đorđević: U inostranstvu kvalitet života nije mnogo veći, u Srbiji cilj plata od 900 evra | Insajder TV - Više od vesti\nSrbija ne može da zaustavi ljude da odu, ali ako već odluče, neka to rade legalnim putem kako bi država Srbija mogla da štiti njihova prava, rekao je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević. On je uz to ipak dodao da u inistranstvu plate i kvalitet života nisu dosta veći nego u Srbiji te da je cilj i plan Vlade u kojoj je da prosečna zarada bude 900 evra.\n"Tamo plate nisu dosta veće, život je mnogo puta skuplji nego u Srbiji, kvalitet života nije mnogo veći, sve što zarade potroše na život", rekao je ministar.\n"Mi smo najlepša zemlja na svetu, imamo društveni život koji ne postoji nigde, cena života je niža, kvalitet života raste iz dana u dan, već sada je na zadovoljavajućem nivou", ocenio je Đorđević.\nMali: Veliki novac iz budžeta biće uložen u rešavanje problema odlaska mladih\nMinistar finansija Siniša Mali je najavio nova ulaganja u narednom periodu. On je rekao da će se "još više ulagati" u obrazovanje, digitalizaciju, unapređenje poslovnog okruženja, transport i energetiku. Dodao je i da je Srbija prihvatila problem odlaska mladih i da će biti uložen "veliki novac" iz budžeta da bi se on rešio.


Pretposlednji dan „Trofeja Gornjeg Milanovca 2017“ – Polufinale\nSinoć su u sportskoj hali „Breza“ odigrani svi polufinalni mečevi na turniru u futsalu „Trofej Gornjeg Milanovca 2017“, koji se održava pod pokroviteljstvom opštine Gornji Milanovac.\nPrvi polufinalni meč u kategoriji juniora odigrale su ekipe „Tehno Kar“, koja je do ovog susreta imala stopostotan učinak i „RP Štamparija“ – trećeplasirana ekipa u svojoj grupi. Igrači „RP Štamparije“ su pružili najbolju partiju na turniru kada je bilo najpotrebnije i pobedom od 2:3 izborili plasman u finale.\nDrugi polufinalni duel u juniorskoj konkurenciji odigran je između ekipa „Tapa Tapa“ i „Kumovi“. Prema očekivanju, „Kumovi“ su zabeležili trijumf, iako je ekipa „Tapa Tapa“ prva došla do prednosti. Meč je završen rezultatom 1:4 (poluvreme 1:3) u korist „Kumova“.\nU pauzi između utakmica u juniorskoj i seniorskoj konkurenciji, na parketu hale „Breza“ snage su odmerili petlići FK „Metalac“ i FK „Takovo“. Ekipa „Metalca“ je za nijansu bila bolja i slavila rezultatom 3:2.\nPrvo polufinale kod seniora odigrano je između ekipa „Radović Transport“ iz Čačka i „Transport Gruža“ iz Gruže. Prvi deo susreta u potpunosti je pripao fudbalerima iz Gruže, koji su veoma lako došli do prednosti od 0:2. Međutim, pred sam odlazak na odmor, Čačani uspevaju da preuzmu terensku inicijativu i smanje na 1:2. U nastavku znatno bolja igra ekipe „Radović Transport“, koja uspeva da stigne i prestigne prednost „Gruže“ (3:2), ali se „gosti“ brzo vraćaju u egal (3:3). Ekipa iz Gruže je bila srećnija i spretnija nakon izvođenja penala i ukupnim rezultatom 6:7 obezbedila učešće u velikom finalu.\nPoslednji polufinalni meč doneo je, takođe, mnogo uzbuđenja. Sastale su se ekipe „Metalac Kolorado“ iz Gornjeg Milanovca i „Maks Bet“ iz Ivanjice.Ivanjičani su bolje počeli susret i nakon prvih 20 minuta imali prednost od 0:2. U nastavku utakmice mnogo bolja igra „Cirkuzanata“, koji uspevaju da smanje na 1:2 i u potpunosti preuzmu terensku inicijativu. Međutim, nije bilo snage za potpuni preokret pa su se Ivanjičani, sasvim zasluženo, plasirali u veliko finale.


JUBILEJ: Kompanija Henkel Srbija proslavila 15 godina uspešnog poslovanja\nNa jučerašnjoj konferenciji za novinare, održanoj u Kruševcu, kompanija Henkel Srbija proslavila je 15 godina uspešnog poslovanja u Srbiji.\nDušan Antonijević, direktor fabrike u Kruševcu\nTom prilikom, Dušan Antonijević, direktor fabrike u Kruševcu, i Igor Erić, direktor logistike, osvrnuli su se na proteklih 15 godina uspešnog poslovnog razvoja i naglasili značaj novih projekata.\nFabrika Henkel u Kruševcu proizvodi svetski poznate brendove deterdženata i kućne hemije, ali i veoma važne i popularne domaće brendove kao što su Merix i Mer. Privatizacija Merime se i dalje smatra jednom od najuspešnijih privatizacija u Srbiji, a kompanija je realizovala brojne projekte modernizacije i unapređenja proizvodne tehnologije investiranjem više od 200 miliona evra u poslednjih 15 godina, rekao je novinarima Antonijević.\nOn je i najavio da će u narednoj godini krenuti sa proizvodnjom novog proizvoda u pogonima u Kruševcu, koji će osim na domaćem biti plasiran i na tržišta Evrope, ali nije hteo da otkriva detalje o tom artiklu.\nZa 2018. je najavio i proširenje proizvodnih kapaciteta i nove investicije, ističući da su za proteklih 15 godina proizveli 1,2 miliona tona proizvoda.\nPrateći našu strategiju održivosti, kontinuirano smanjujemo ekološki otisak na životnu sredinu. Veliko mi je zadovoljstvo što ćemo u 2018. godini investirati 25 miliona evra u proširenje kapaciteta i izaći na tržište sa novom proizvodnom tehnologijom, najavio je Antonijević.\nIgor Erić, direktor logistike\nDirektor logistike je govorio o podršci koju logistika pruža shodno povećanom obimu proizvodnje i proširenju poslovanja.\nTokom proteklih godina, naše poslovanje se kontinuirano razvijalo. Danas izvozimo naše brendove iz fabrike u Kruševcu u 36 zemalja širom sveta. Treća faza proširenja skladišta je gotova, od januara 2018. počinje sa radom potpuno modernizovano skladište, koje će se prostirati na 20.000 m2 i imaće 15 rampi za kamione, rekao je Erić.\nOn je objasnio da je ovo proširenje skladišta urađeno zbog direktne isporuke kupcima u Bosni, a to su trgovački lanci Megamix i Bingo, kao i drogerije dm i cm.


Marija Gnjatović: Pacijenti koji nemaju simptome kovida 19 imaju više antitela | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tMarija Gnjatović: Pacijenti koji nemaju simptome kovida 19 imaju više antitela\nPacijenti sa virusom kovid 19 koji nemaju simptome razviju čak više antitela u odnosu na simptomatske slučajeve sa blažom kliničkom slikom, kaže za Sputnjik Marija Gnjatović, naučna saradnica Instituta za primenu nuklearne energije, koji se bavi serološkim testiranjem i detekcijom antitela na virus korona.\nIstraživanja srpskih naučnika na tom institutu razlikuju se u odnosu na svetska jer nisu primećeni padovi koncentracije antitela nakon tri-četiri meseca, navodi naša sagovornica.\n„Primenom seroloških testova moguće je utvrditi ko su asimptomatski slučajevi, koji potencijalno mogu i da prenesu zarazu. Oni su praktično za širenje zaraze i najopasniji zato što ne možete da ih izolujete iz kolektiva jer se simptomi na njima ne vide“, dodaje ona.\n„Kod nekoga se pojavi koncentracija IGM antitela čak i nekoliko dana pre simptoma do nekoliko dana nakon pojave prvih simptoma. Tada treba raditi serološke testove jer se onda dobija potpuno pouzdan rezultat. Ta IGM antitela rastu onda još nekoliko nedelja, a zatim njihova koncentracija opada. IGG (zaštitna, trajna antitela) javljaju se od 7 do 10. dana i opstaju, kako naša istraživanja pokazuju, četiri meseca bez pada“, ističe Marija Gnjatović.\nDa li u ta četiri meseca osoba može ponovo da se zarazi, niko ne može da tvrdi, kaže ona i dodaje: „Imali smo slučajeva da kod nekih pacijenata dolazi do ponovnog povećanja IGM antitela, kao da je osoba ponovo bila izložena, ali bez simptoma. Pretpostavljamo da je rast tih antitela bio posledica ponovnom izlaganju“, zaključuje.\nDoktorka Gnjatović je dodala da, zahvaljujući testovima INEP-a na atitela, sasvim se pouzdano vidi da je u pitanju Sars-Kov-2 a ne neka druga virusna infekcija.


petak, 09 avgust 2013 10:49\nPovodom ovogodišnje proslave „Dužijance“ odbornici Saveza bačkih Bunjevaca uputili su Otvoreno pismo gradonačelniku Subotice.\nNamera je da se na sledeću sednicu Skupštine grada ovo pitanje postavi na dnevni red i konačno već jednom odredi status i način organizovanja „Dužijance“.\nIako se "Dužijanca" proklamuje kao gradska manifestacija, činjenica je da se već više godina ova manifestacija realizuje kao "hrvatsko-crkvena" manifestacija, sa jasnim nacionalnim obeležjima, pri čemu se otvoreno negira pravo na samobitnost bunjevačke nacionalne zajednice. Žalosno je da se to događa pod patronatom i uz blagonaklonost gradske uprave Subotice, koja se pri tom diči multikulturalnošću i evropskim nivoom tolerancije i suživota.\nPoznato je da je "Dan Dužijance" Zakonom priznat praznik bunjevačke nacionalne zajednice, kao što je "Dan Bana Jelačića" praznik hrvatske zajednice u Srbiji. Zahtevamo od Vas kao Gradonačelnika i od Skupštine grada Subotice, da ubuduće ne toleriše i ne podstiče ovakav vid nepoštovanja prava i dalju asimilaciju bunjevačke nacionalne manjine u Subotici.\nSubotica, 05. 08. 2013.\nOdbornik, pomoćnik predsednika Skupštine grada, predsednik SBB\nOdbornik, predsednik Nacionalnog saveta bunjevačke nacionalne manjine\nčetvrtak, 01 avgust 2013 13:17\nPostojao je dogovor da se sednica Skupštine grada održi u drugoj polovini avgusta i da se do tada u redovnoj proceduri ponovo utvrdi predlog za kandidate za ovu nagradu. Ne bi bilo sporno da se u ponovnoj kandidaturi našlo i ime Nace Zelića, kao što je mogao biti predložen i bilo koji drugi kandidat. Treba znati, naime, da na dvanaestoj sednici nije odloženo glasanje, kako smo uostalom mi predlagali, nego je o predlogu glasano i predlog nije usvojen. Samim tim nije se isti predlog mogao ponovo staviti na glasanje. Oni koji, u silnoj želji da "njihov kandidat" dobije priznanje, na ovako diletantski način pristupaju utvrđivanju tako važnog priznanja u gradu, diskredituju ovo priznanje, kao što diskredituju i same kandidate.\nMora se konačno shvatiti da je potrebno utvrditi merila na osnovu kojih se zvanje "Počasni građanin” dodeljuje, način predlaganja kandidata i način donošenja odluke o dodeli.\nStav SBB-a o daljem radu Nacionalnog saveta


DÅ¾afer Deva (Foto ballikombetar.info)\nU međuvremenu, porodica će sa ovim slučajem upoznati svog advokata sa kojim će zajedno razmotriti pravnu mogućnost eventualne tužbe protiv ambasadora, navodi se u otvorenom pismu.\n„U ime porodice Deva, inicijalnog saveta za povratak posmrtnih ostatataka Džafera Deve na Kosovo i svih Albanaca koji su okrenuli pogled i srca ka Evropi“, potomak Valjdet Deva zatražio je danas od ambasadora Nemačke na Kosovu, Jerna Rodea izvinjenje zbog njegove objave na Tviteru.\n“Veoma sam zabrinut zbog planova za renoviranje kuće Džafera Deve, poznatog nacističkog saradnika/protagoniste zloglasne SS Skenderbeg divizije. Nema pranja i zataškavanja istorije! Nemojte iskrivljavati istinu o Holokaustu ili ratnim zločinima koje su počinili nacisti i lokalni saradnici", naveo je u ponedeljak Rode.\nU otvorenom pismu, Valdet Deva ističe da je Rode izneo “veoma uvredljivu, krajnje klevetničku izjavu, izjavu koja je šokirala porodicu i potomke Džafera Deve, ali još više ogromnu većinu albanskog naroda na Kosovu i šire”\nDodaje da je na “ovu izjavu uticala treća strana, a to bi mogla biti susedna država Kosova”.\nAmbasadoru je poručeno da je prvo “morao pročitati, istražiti, i onda se izjasniti”.\nOd njega se traži da se „ponaša kao da je nekog uvredio u Nemačkoj ili Skandinaviji“\n„Tražimo javno izvinjenje bez odlaganja i oklevanja, g. Rode. Znam da će vam izvinjenje biti izuzetno teško, ali zapamtite da samo oni koji su bez greha mogu da bace kamen“, stoji u otvorenom pismu.\n„U slučaju da ne iznesete javno izvinjenje, tražimo sastanak sa vama, gde ćete tokom ovog sastanka imati priliku da nam iznesete svoje dokaze u vezi sa navodnim učešćem Džafera Deve u Holokaustu“, poručuju.\nValjdet Deva dodaje da će kao „član porodice i oštećeni upoznati svog advokata, jevrejskog porekla“, sa ovim slučajem i da će „zajedno razmotriti pravnu mogućnost eventualne tužbe“ protiv Rodea.\nZa kraj se navodi da je nemačkom ambasadoru poslata i „kopija ovog pisma na nemačkom jeziku, kako bi bolje razumeo i izbegao pogrešna tumačenja treće strane sa kojom sarađuje“.


Beta 5. januara 2022. 18:35\nNelson je istakao da „destabilizujuće delovanje Dodika i njegova korumpiranost predstavljaju pretnju stabilnosti BiH, ali i cijele regije“.\n„Današnjim delovanjem Kancelarije za kontrolu imovine u inostranstvu Ministarstva finansija SAD, koje predstavlja prvu primenu proširene Izvršne uredbe 14 033, ističe se posvećenost Bajdenove administracije regionu Zapadnog Balkana i pozivanju na odgovornost onih koji podrivaju Dejtonski mirovni sporazum i učestvuju u koruptivnim aktivnostima“, rekao je Nelson, obraćajućiu se gradjanima BiH.\n„Svojim delovanjem Tegeltija i Kukić podrivali su vladavinu zakona i poverenje javnosti u demokratske institucije vlasti i javne procese“, naveo je američki ambasador u BiH.\nNelson je naglasio da korupcija predstavlja „egzistencijalnu pretnju za BiH“.\n„I Dodik i Tegeltija i Kukić su svi besramno zloupotrebili svoj položaj za sopstveno bogaćenje, za bogaćenje svojih porodica i političkih istomišljenika, te mreža podrške koje koriste. U Bosni i Hercegovini, korupcija predstavlja egzistencijalnu pretnju samoj strukturi države koja je izgradjivana tokom poslednjih dvadeset šest godina, kao i pretnju evroatlantskoj budućnosti zemlje“, rekao je ambasador SAD.\n„Ono što je danas uradila Vlada SAD upozorenje je onima koji bi mogli biti pretnja stabilnosti, suverenitetu i teritorijalnom integritetu BiH zbog ličnih ili političkih ciljeva“, kazao je on.\nJoš je rekao da će SAD nastaviti da analiziraju koje su „dodatne sankcije neophodne da bi se borilo protiv endemske korupcije, koja podriva potencijal BiH ili stavljati do znanja da aktivnosti poput usvajanja novog Zakona o lekovima i medicinskim sredstvima Republike Srpske jesu neprihvatljiv napad na državu i stabilnost zemlje“.\n“SAD će bez oklevanja delovati protiv onih koji se bave korupcijom, destabilizacijom i podelama na račun gradjana BiH, kao i protiv onih koji omogućavaju ili pomažu ovakvo ponašanje sopstvenim aktivnostima i aktivnostima kompanija i poslovnih subjekata koje koriste“, zaključio je Nelson.


Kako će u praksi izgledati zabrana šefovima da zovu posle posla - Biznis Telegraf.rs\n16/11/21 | 11:10\nZabranjeni su pozivi i mejlovi, osim u vanrednim situacijama, odnosno ako je u pitanju "viša sila"\nAko je vaš radni dan u Portugalu završen, vašim menadžerima nije dozvoljeno da vam šalju e-poruke ili zovu. Osim u hitnim situacijama.\nZakonodavci su ovog meseca odobrili mere za podršku prava zaposlenih, kako bi radnici mogli da se "odvoje od posla" nakon isteka radnog vremena, jer sve više ljudi obavlja svoje zadatke na daljinu.\nPravila je odobrila vladajuća Socijalistička partija uz podršku drugih grupa u parlamentu. "Poslodavac je dužan da se uzdrži od kontakta sa radnikom tokom njegovog odmora, osim u situacijama više sile", navodi se u tekstu pravilnika.\nKada je reč o srodnim merama, troškovi rada kod kuće neće se oporezovati kao prihod, dok zaposleni sa malom decom imaju pravo da rade na daljinu ako je to kompatibilno sa njihovim ulogama. Rad od kuće bio je obavezan u Portugalu do kraja jula, kada je porast zaraze virusom usporen, nakon što se program vakcinacije u zemlji ubrzao, piše Blumberg.\nPremijer Antonio Kosta suočiće se sa vanrednim izborima krajem januara.\nPodsećamo, nedavno smo pisali o tome da će takođe u Portugalu - internet i struju za radnike na daljinu morati da plaća poslodavac. Naime, portugalski parlament je usvojio nove regulative o radu od kuće, sa ciljem da se oni zaposleni koji tako funkcionišu, maksimalno zaštite dok obavljaju svoj posao van radnog prostora.


Sahrane i kremacije u Beogradu, 21. jun 2021.\nIzvor: DANuBeogradu.rs, 20.Jun.2021, 09:14\nSahrane i kremacije na beogradskim grobljima za ponedeljak, 21. jun 2021. godine od 9.00 do 16.00. U nadležnosti JKP „Pogrebne usluge“ je 10 grobalja. Sahrane se, po običaju, ne obavljaju nedeljom i kad su najveći verski praznici, ali to ne važi uvek. Groblja u nadležnosti JKP „Pogrebne usluge“ Beograd su otvorena za posetioce svaki dan, … Članak Sahrane i kremacije u Beogradu, 21. jun 2021. se pojavljuje prvo na Dan u Beogradu.\nPank rokeri Hladno pivo održaće svoj do sada najveći koncert u Beogradu 21. avgusta 2021. od 20.30, na stadionu „Tašmajdan“. Zagrebački bend će na Tašu proslaviti pune dve decenije koncertnog druženja sa publikom u Srbiji, koje je počelo u bašti Studentskog kulturnog centra Beograda 16....


EIB: Jaka podrška privatnom sektoru za snažniji region\nTanjug 23. maja 2021. 15:15\nBEOGRAD – Jaka podrška privatnom sektoru neophodna je za tranziciju regiona ka zelenijem, inkluzivnijem i održivijem ekonomskom modelu, smatra šef regionalnog predstavništva Evropske investicione banke (EIB) za Zapadni Balkan Alesandro Bragonzi, navodeći da je u poslednjih 40 godina u taj region uložena 12,1 milijarda evra, od čega u Srbiju 6,1 milijardu evra, pre svega u transportni i privatni sektor.\nBragonzi kaže da su sveobuhvatna finansijska i tehnička pomoć deo doprinosa EU održivom razvoju Srbije i Zapadnog Balkana, te posebno ističe da je upravo EU najveći donator našoj zemlji, sa 3,6 milijardi evra u poslednjih 20 godina.\nTime se, ističe, EIB svrstava u jednog od najvećih i najdugoročnijih partnera i finansijera u regionu.\nOn je naglasio da je EIB u saradnji sa Evropskom komisijom prošle godine obezbedila pomoć za region u borbu protiv pandemije kovida-19, kao i da će nastaviti u istom pravcu, podsećajući da je usvojen Ekonomsko-investicioni plan vredan devet milijardi evra, kako bi se povećalo investiranje za Zapadni Balkan.\n„Ova sredstva će biti dostupna za glavne projekte iz oblasti zelene i digitalne tranzicije, inkluzivnog rasta, održivog transporta i stvaranja zajedničkog regionalnog tržišta. Posebna podrška namenjena je privatnom sektoru , čime bi, između ostalog, trebalo potencijalno da se podstakne do 20 milijardi evra novih investicija“, rekao je Bragonzi u intervjuu za Magazin Biznis.\nKada je privatni sektor u pitanju, EIB sprovodi istraživanja kako bi bolje razumeo postojeće prepreke sa kojima se suočavaju privatna preduzeća na Zapadnom Balkanu.\nObuhvaćeno je više od 28.000 opservacija iz 43 zemlje širom sveta na veliki broj tema, poput produktivnosti, inovacija, trgovine, menadžmenta i pristupa finansijama.\nPrema tom istraživanju, najveću prepreku biznisu predstavljaju pristup finansijama, neformalnost, politička nestabilnost, poreske stope i edukacija zaposlenih.\nOn dodaje i da će se, kao i do sada, nastaviti sa ulaganjem u mikro, mala i srednja preduzeća, kako bi se održala radna mesta, istučući da zajmovi EIB-a omogućavaju najbolje finansijske uslove.\nBragonzi navodi da je trenutni prioriteti EIB-a podrška oporavku od kovida-19 i sprovođenje zelene i digitalne agende za Zapadni Balkan, a u 2020. godini EIB je povećala pomoć za region i uprkos krizi, banka EU povećala je investicije za Zapadni Balkan na 873 miliona evra, što je gotovo 50 odsto više nego u 2019. godini.\nNapominje da će EIB podržati sprovođenje Ekonomsko-investicionog plana koji predviđa zajmove, bespovratna sredstva i tehničku pomoć.\nNa pitanje kada će Zapadni Balkan u EU, Bragonzi kaže da i dalje postoje važni preduslovi koji treba da se ispune.\nMeđutim, ističe, EIB će nastaviti da podržava Zapadni Balkan na putu pridruženja u pravcu stvaranja održivog i konkurentnog regiona.


Na listi prioriteta - Sudan - Nedeljnik Vreme\nVećina analitičara smatra da bi sukobi velikih razmera u Sudanu mogli da destabilizuju ceo region\nNA PUTU BEZ NADE: Sudanske izbeglice\nU poslednje tri godine, zapadna sudanska provincija Darfur postala je sinonim za etničke sukobe, izbeglice, progone, za – humanitarnu katastrofu. Zbog teških bombardovanja koje izvode trupe lojalne vladi Sudana, svakodnevnih ubistava, pljački, silovanja, otmica, više od dva miliona ljudi bilo je prinuđeno da napusti svoje domove. Oko 200.000 njih utočište je našlo u susednom Čadu, gde se zbog sličnih akcija tamošnjih milicija osećaju još gore nego u Darfuru. Više od 650.000 duša zavisi od pomoći humanitarnih organizacija, koja zbog stalnog ometanja od strane provladine paravojne islamističke "džandžavid" milicije često ne stiže do njih. Uoči početka kišne sezone, kada je i inače teško dostaviti pomoć, UNHCR je objavio smanjenje budžeta za Sudan gotovo za polovinu. Glad je, dakle, već godinama stalna pretnja, a prema izveštajima humanitarnih organizacija ropstvo je postalo uobičajena pojava.\nUprkos tome, međunarodna zajednica dugo se nije ozbiljno zabavila problemom Darfura. Meseci su bili potrebni da se raspravi da li je na tom području počinjen genocid, ili je reč samo o etničkom čišćenju. Naravno, to nije utvrđeno, ali je dragoceno vreme izgubljeno. Ipak, od početka 2006. Ujedinjene nacije pokazuju mnogo veći interes za ovaj problem. Polovinom januara Savet bezbednosti doneo je odluku da se u Darfur pošalju mirovne trupe. Prošlog petka, Afrička unija, koja je do sada bila posrednik, odlučila je da od 30. septembra ustupi mandat UN-u, što je još jedan važan korak, iako se vlada Sudana tome žestoko protivi.\nPOBUNA ZA POBUNOM: Sudan ima dugu istoriju građanskih ratova. Prošle godine okončan je rat između severa i juga zemlje koji je trajao 21 godinu i odneo dva miliona života. Vlada u Kartumu i vođe SPLA, pokreta otpora sa juga, dogovorile su se o pravednijoj raspodeli prihoda od nafte, koja je otkrivena na jugu. Uz to, dogovoreno je da za šest godina jug na referendumu odluči da li će i dalje ostati provincija u okviru Sudana ili će formirati nezavisnu državu.\nU njegovoj senci rasplamsao se sukob u Darfuru, provinciji na zapadu zemlje, gde je za tri godine poginulo između 180.000 i 300.000 ljudi, dok je više od dva miliona raseljeno. Pobunjenički pokreti iz Darfura traže veće učešće u upravljanju zemljom, ali konflikt ima i lokalne korene, između stanovništva arapskog porekla i lokalnih plemena, zbog zemlje. Sukob se rasplamsao 2003. nakon što su organizacije lokalnog pokreta otpora SLA i JEM napale vladine zgrade u nekoliko gradova u Darfuru. Vlada je odgovorila slanjem "džandžavid" milicije, paravojne organizacije, čiji su pripadnici optuženi za najstrašnije zločine nad stanovništvom lokalnih plemena pretežno animističke vere, za mnogobrojna ubistva, silovanja, raseljavanja i zlostavljanja. Iako je sudanska vlada uvek negirala svoju povezanost sa "džandžavid" milicijom, do sada nikoga nije uspela da ubedi u to.\nKonačno, na istoku zemlje, u provincijama Crveno more i Kasala, već desetak godina tinja sukob sa centralnim vlastima. Gerilska organizacija iz ovih oblasti Istočni front Sudana suspendovala je mirovne pregovore sa vladom, predviđene za februar. Pre nekoliko dana uhapšeno je pet pripadnika ove organizacije, tako da je opasnost od većih sukoba svakim danom sve izvesnija. Iako u senci rata između severa i juga zemlje i humanitarne katastrofe u Darfuru, za vladu u Kartumu Istočni Sudan je od ogromne važnosti, jer preko ove teritorije prolaze naftovodi do strateške luke Port Sudan, u a provincijama se nalazi i nekoliko velikih rudnika zlata. Dosadašnja vladina strategija bila je da brutalnom silom sruši svaki otpor centralnim vlastima, zbog straha da i ostale "nelojalne" provincije ne slede jug zemlje i oružanom borbom dobiju veću autonomiju ili nezavisnost. Naravno, vlada u Kartumu ne spada u one pod kojima se stanovništvo, naročito neislamsko, lepo oseća. Optužbe zbog nasilne islamizacije i stalne represije su sve češće na istoku zemlje. O ostalim delovima Sudana da i ne govorimo.\nDOMINO–EFEKAT: Većina analitičara smatra da bi sukobi velikih razmera u Sudanu mogli destabilizovati ceo region, jer od devet zemalja sa kojima se Sudan graniči, bar četiri su veoma nestabilne. Istočni Sudan graniči se sa Eritrejom, gde je doskora besneo rat, jug zemlje sa Ugandom, a Darfur sa Čadom, gde takođe ima etničkih napetosti, a česta su i puškaranja sa sudanskim snagama na poroznoj granici između ove dve zemlje.\nSukobi u Sudanu dugo su bili van liste prioriteta međunarodne zajednice. Džon Prendergast, iz Međunarodne krizne grupe, smatra da "međunarodna zajednica kasni sa intervencijom najmanje godinu dana, a cena u ljudskim žrtvama svakodnevno se uvećava". Generalni sekretar UN-a Kofi Anan je do sada više puta izjavio da je sukob u Sudanu "najtragičniji sukob u svetu u ovom trenutku".\nIslamistička vlada, koja upravlja zemljom od 1989, pružila je utočište Al kaidi i Osami bin Ladenu, zbog čega se od 1993. nalazi na američkoj listi zemalja koje podržavaju terorizam, a od 1997. i pod ekonomskim sankcijama SAD. To je i glavni razlog što sudansku naftu za sada uglavnom eksploatišu kompanije iz Kine, Rusije i Katara, što se ispostavilo kao veoma važno prilikom nekoliko pokušaja da se Sudanu uvedu sankcije Saveta bezbednosti UN-a zbog kršenja ljudskih prava.\nSuočena sa optužbama za genocid, i pod velikim međunarodnim pritiskom, vlada u Kartumu bila je primorana da prihvati mirovnu misiju Afričke unije, koja je u Sudan došla krajem 2004, da nadgleda krhko primirje između vladinih snaga i pokreta otpora. Međutim, mirovne snage nisu bile u stanju da zaustave sukobe, tako da su se zlostavljanja, ubistva i progoni nastavili nesmanjenim tempom.\nUz mirovnu misiju, Afrička unija je i posrednik u pregovorima između organizacija pokreta otpora u Darfuru i sudanske vlade. Ipak, posle sedam neuspešnih rundi, ova organizacija počela je da gubi autoritet, kako na terenu tako i za zelenim stolom. U takvoj situaciji, na inicijativu SAD, SB UN-a doneo je početkom februara odluku o slanju mirovne misije u Darfur, umesto snaga Afričke unije (AU). Nakon propale poslednje runde pregovora, Afrička unija odlučila je u petak da od septembra prepusti mirovnu misiju Ujedinjenim nacijama. Trupe Ujedinjenih nacija trebalo bi da budu brojnije (pominje se broj od 20.000 vojnika), bolje opremljene, i sa većim ovlašćenjima od sadašnjih mirovnih snaga.\nDolasku mirovnog kontingenta UN-a žestoko se protivi Vlada Sudana. Nekoliko dana uoči prošlonedeljnog zasedanja AU, u Kartumu su održavani protesti zbog dolaska trupa UN-a, koje su nazivane "kolonizatorskim", "paravanom SAD i Izraela u njihovom pokušaju da se domognu sudanske nafte", dok je vlada eventualan dolazak mirotvoraca označila kao mešanje u unutrašnje stvari Sudana. Janu Pronku, glavnom predstavniku UN-a u Sudanu, i Kameronu Hjumu, otpravniku poslova američke ambasade, preti se smrću, a najavljuje se i džihad protiv stranih trupa. Vlada Sudana zapretila je i da će se povući iz mirovnih pregovora ukoliko Afrička unija ustupi mandat UN-u u Darfuru. Međutim, na jugu zemlje već se nalazi oko 10.000 plavih šlemova koji nadgledaju mirovni sporazum sa Jugom, a vozila sa oznakom UN-a mogu se svakodnevno videti u Kartumu. Takođe, u svakom izbegličkom kampu nalazi se bar po jedan Amerikanac, bez obzira na pretnje.\nSlobodanka AstAntrfile 2-3: Duška Anastasijević


FILIP EJDUS: Srbiji će biti sve teže da sedi na dve stolice | Autonomija\nFILIP EJDUS: Srbiji će biti sve teže da sedi na dve stolice\nKrajnje je vreme da Srbija prelomi ili će se sama prelomiti\nDr. Filip Ejdus docent je na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, član je Foruma za međunarodne odnose i bivši direktor Centra za civilno-vojne odnose. Riječ je o mladom naučniku, rođenom 1979. godine, ali sigurno jednom od najznačajnijih autoriteta u regionu kada su u pitanju međunarodni odnosi i bezbjednosna politika. Za ‘Novosti’ govori o srpskoj spoljnoj i bezbjednosnoj politici.\nSpoljna politika Srbije jeste ambivalentna, ponekad i šizofrena, ali je moguće razumeti zbog čega je takva. Prvo, u Srbiji istovremeno postoji snažna istovremena identifikacija i sa demokratskom Evropom i sa bratskom ‘pravoslavnom’ Rusijom. Geopolitička zategnutost između Evrope i Rusije dovodi Srbiju u stanje kolektivne kognitivne disonance, neprijatnog stanja u kome istovremeno imate nekoliko međusobno suprotstavljenih uverenja. U takvoj situaciji Srbija radi ono što je najlakše ali i najopasnije, a to je poricanje problema i zabijanje glave u pesak. Drugo, Srbija je u svojoj tranziciji imala iskustvo koje nije imala nijedna druga postkomunistička zemlja, a to su bombardovanje NATO-a i secesija dela teritorije. Zbog svega toga postoji potreba da se pronađe sopstveni put u EU, koji je do sada, nažalost, bio zaobilazan, krivudav i pun opasnih krivina. Od proglašenja vojne neutralnosti 2007. godine, preko četiri stuba spoljne politike, politike ‘I Evropa i Kosovo’, pa sve do najnovije mantre ‘I EU i Rusija’, put Srbije u EU kao da je stalno pod nekim znakom pitanja.\nIako je aktuelnu spoljnu politiku moguće razumeti, treba otvoreno govoriti o tome koliko ona košta. Srbija je već platila ogromnu cenu neodlučnosti. Pred sam kraj hladnog rata, dok na primer u Estoniji još uvek nije bilo fiksnih telefona, Jugoslavija je bila najprosperitetnija zemlja Istočnog bloka. Tokom prvih posthladnoratovskih godina, dok se postkomunistička Evropa, sa izuzetkom Rusije i njenih satelita, krupnim koracima ‘vraćala u Evropu’, Srbija je ostala zatočena u postjugoslovenskom limbu. Danas, nakon 25 godina lelujanja, Estonija je članica EU-a i NATO-a i jedna od najzdravijih ekonomija u Evropi, dok se Srbija nalazi na samom začelju postkomunističke Evrope. Iako je u oktobru 2000. delovalo kao da Srbija hvata priključak, ubrzo se pokazalo da Milošević nije bio jedina prepreka za usvajanje nedvosmislenog proevropskog spoljnopolitičkog kursa. Nakon 14 godina meandriranja, Srbija se danas jednom rukom drži za EU a drugom za Rusiju, u trenutku kada se ove dve sile sve više udaljavaju jedna od druge. Krajnje je vreme da Srbija prelomi ili će se sama prelomiti.\nPostoji očigledna razlika između spoljne politike premijera Vučića i predsednika Nikolića. Dok se premijer pre svega trudi da unapredi odnose Srbije sa Nemačkom i Evropskom unijom, predsednik uporno radi na unapređenju odnosa sa Rusijom. Nikolić jedan dan izjavi kako je Srbija neutralna u odnosu na krizu u Ukrajinu, a Vučić sutradan to demantuje. Dok premijer ide u posetu Berlinu, predsednik kod kuće dočekuje Lukašenka. Na Vučićevo ‘ništa ne može da uništi Bosnu i Hercegovinu’, Nikolić odgovara da ‘nema lepka koji može da je poveže’. Ako su se i dogovorili da podele uloge, napravili su jako loš dogovor pošto više deluju kao raštimovani orkestar nego kao uigrani tim. Pre bih rekao da se radi o sve otvorenijem rivalitetu ne samo između dva naprednjačka moćnika, već i između dva spoljnopolitička koncepta, jednog pragmatičnog koji zagovara Vučić i drugog inadžijskog koji promoviše Nikolić i koji još uvek ima snažno uporište i u stranačkoj bazi i u biračkom telu.\nČlanstvo u NATO-u nije ni formalni ni neformalni uslov za članstvo u EU-u. Činjenica je da su sve postkomunističke države koje su ušle u EU pre toga ušle u NATO, ali to i dalje ne znači da za vojno neutralne zemlje nema mesta u EU-u. O tome najbolje govore primeri Irske, Švedske, Austrije, Finske, Kipra i Malte. Tačno je da su ove zemlje bogatije od Srbije, ali to zaista nije mnogo relevantno za celu priču, pošto to koliko će vas koštati neutralnost zavisi od zemlje do zemlje. Što se tiče Rusije, ona zvanično širenje NATO-a tretira kao pretnju za svoju nacionalnu bezbednost. Iako bi ulazak Srbije u NATO u geostrateškom smislu bio malo značajan i gotovo neprimetno produbio disbalans moći u korist Zapada, u simboličkom smislu to bi nanelo veliku štetu Rusiji. Srbija je jedan od poslednjih prijatelja koje Rusija ima u Evropi i njen ulazak u rivalski blok bio bi u Moskvi protumačen kao još jedna pobeda omraženog Zapada. Odnos Rusije prema proširenju EU-a nešto je drugačiji. Iako se Rusija dugo nije protivila proširenju Unije, to raspoloženje se poslednjih godina menja, što možemo jasno da vidimo i na primeru Ukrajine. Rusija i EU više nisu partneri, već geopolitički rivali. Istina je da se Rusija i dalje deklarativno ne protivi ulasku Srbije u EU. Ipak, ona svojim postupcima može toliko da veže Srbiju za sebe da odluka o pristupanju EU-u postane isuviše skupa i da je građani na referendumu zbog toga odbace. Evo jednog hipotetičkog scenarija. Srbija trenutno oko 62 odsto svoje spoljnotrgovinske razmene ima sa EU-om, dok nešto više od osam odsto odlazi na Rusiju i to dobrim delom zbog Sporazuma o slobodnoj trgovini. Zamislimo hipotetički da se u narednih nekoliko godina, paralelno sa pregovorima sa Evropskom unijom, srpski izvoz u Rusiju utrostruči, što bi svakako privremeno bilo dobro za srpsku ekonomiju. U momentu ulaska u EU, Srbija bi morala da raskine Sporazum o slobodnoj trgovini sa Rusijom, što bi izazvalo veliku štetu srpskim proizvođačima okrenutim ka Rusiji. Ovo bi mogao da bude veoma snažan argument protivnika evrointegracija uoči referendumskog izjašnjavanja. Ako se tome pridodaju totalna energetska zavisnost i velikodušna finansijska ponuda kakva je podelila Ukrajinu, Srbija koja je inače sklona evroskepticizmu i rusofilstvu mogla bi lako da u poslednjem trenutku bude otrgnuta od EU-a. Ne kažem da će se ovaj scenario obistiniti, ali treba biti jako obazriv. Odluke koje danas povećavaju manevarski prostor sutra će nam možda vezivati ruke.\nU srpsko-ruskim odnosima nezaobilazno je pitanje Kosova. Rusija je angažovana protiv kosovskog priznanja i prijema u UN, mada se kod svojih aktivnosti u regionu i okupacije nekih teritorija poput Krima, Osetije i Abhazije zna pozvati na ‘kosovski presedan’. Ne čini li vam se da je takvo ponašanje zapravo medvjeđa usluga Srbiji od koje Rusija ima koristi?\nČini se da zapadni partneri, EU i SAD, ponekad zažmire na jedno oko u vezi izljeva ‘ljubavi’ srpske vlade prema Rusiji. Može li se to tumačiti kao kompenzacija za brže rješavanje faktične kosovske nezavisnosti i provođenje Briselskih sporazuma?\nMože. SAD i EU imaju zajednički interes u regionu da očuvaju Bosnu i normalizuju odnose između Srbije i Kosova. Sve dok bilateralni odnosi između Srbije i Rusije ne ugrožavaju ove interese ne verujem da će se zbog toga u Vašingtonu i Briselu paliti crvena lampica. Proteklih godina Rusija jeste pojačala svoje ekonomsko i energetsko prisustvo u Jugoistočnoj Evropi, ali za sada nije uspevala da to pretoči u geopolitički uticaj, pošto je region i dalje snažno vezan uz EU i NATO. Ipak, ukoliko bi se proširenje EU-a ozbiljno usporilo, a transatlantski odnosi pokvarili, Rusija, kao i Turska, mogle bi svoje postojeće kulturne i ekonomske veze sa regionom da unovče na drugi način.\nPutinova poseta i vojna parada su najveći efekat imale na budžet Republike Srbije, negativan, razume se. Male države ne organizuju vojne parade ni kada je ekonomska situacija prosperitetna, a kamoli u vreme ekonomske krize. Osim toga, vojne parade su relikt hladnog rata i po mom sudu predstavljaju odraz militarizma koji se kosi sa savremenim civilnim i miroljubivim vrednostima Evrope. Što se tiče efekta na spoljnopolitičku poziciju Srbije, mislim da ova demonstracija vojne sile nije nikoga ni zadivila ni zastrašila, osim možda pojedine građane Srbije. U regionalnim i svetskim medijima, onima koji su se ovom temom uopšte bavili, videla se slika pokislog rukovodstva koje ima velike ambicije, a malo municije. Konačno, prirediti vojnu paradu za Vladimira Putina u trenutku kada ga čitava Evropa poredi sa Hitlerom i Miloševićem zbog aneksije Krima i intervencije u istočnoj Ukrajini, predstavlja prst u oko Zapadu.\nDekor za Putinovu posetu\nUmesto da Putin bude gost na paradi povodom oslobođenja Beograda, oslobođenje Beograda bilo je samo dekor za Putinovu posetu. Ruski predsednik je imao pametnija posla 20. oktobra i u svom kalendaru je imao slobodan samo 16. oktobar. Spremnost države da zbog Putinovog rasporeda pomeri obeležavanje ovog datuma četiri dana unazad najbolje govori o njenim pobrkanim prioritetima. Osim toga, celokupna ikonografija vojne parade sa uniformama iz Prvog svetskog rata i uz intoniranje ‘Marša na Drinu’ pokazuje visok stepen ideološke konfuzije. Da nije bilo Putina, antifašizam i Jugoslavija ne bi bili ni pomenuti.\nSrbija će, po svemu sudeći, ostati u velikoj meri energetski zavisna od Rusije. Na bilateralne odnose će sigurno uticati i odnos Srbije i EU-a. Ukoliko se integracija nastavi, Srbija će svoje bilateralne odnose sa Rusijom morati da revidira. Najpre, spoljna politika Srbije će morati da se sinhronizuje sa zajedničkom bezbednosnom i odbrambenom politikom EU-a, uključujući tu i sankcije i restriktivne mere. Ukoliko se sukob u Ukrajini nastavi, to znači da će EU i Rusija biti sve udaljenije jedna od druge. Srbiji će zbog toga biti sve teže da sedi na dve stolice. Osim toga, kao što sam ranije rekao, pre ulaska u EU Srbija će morati da raskine Sporazum o slobodnoj trgovini koji je sa Rusijom sklopljen 2000. godine. Konačno, ukoliko se normalizacija odnosa sa Kosovom nastavi, ruski stav u Savetu bezbednosti biće sve manje značajan i verovatno revidiran. Paralelno sa ovim procesima, mislim da će u Srbiji jačati konzervativna evroskeptična opozicija koja trenutno nije zastupljena u Skupštini. Kako će ovaj čvor na kraju biti razvezan, zavisi od razboritosti onih koji odlučuju i zrelosti našeg javnog mnjenja da procene šta je najbolje za razvoj evropske i demokratske Srbije.\n(Drago Kovačević, Novosti)


Savković: EU kao ekonomski džin i vojni patuljak\nFrancuski predsednik Emanuel Makron pozdravlja šefove vojnog osoblja nakon grupne fotografije posle formiranja PESCO-a (Stalna struktiralna saradnja), pakta između 25 EU vlada da finansiraju i šaju zajedno vojne snage, EU samit, Brisel, decembar 2017.\nRazgovarao: Filip Lukić\nEvropska unija(EU) mora da izgradi vojne kapacitete kako bi mogla da utiče na događanja u svetu - bila je poruka predsednice Evropske komisije Ursule von der Lajen (von der Leyen) na Svetskom ekonomskom forumu u švajcarskom gradu Davosu (21-24. januar).\n"U pitanju je kreiranje budućnosti Evrope. Poslednji događaji u svetu pokazali su nam u kojim oblastima moramo da radimo više i budemo odlučniji. Libija nas je naučila koliko uzdržanost i razjedinjenost mogu koštati", upozorila je bivša nemačka ministraka odbrane von der Lajen i naglasila da je EU često bila nespremna da odgovori na izazove i sukobe u svetu.\nVon der Lajen je i ranije govorila o evropskoj vojsci, odnosno potrebi da EU unapredi svoju odbrambenu politiku i postavi temelje za jedinstveno delovanje zemalja članica u toj oblasti.\nDa li ovakva najava predsednice Evropske komisije predstavlja značajan korak napred ka vojnim unfiormama sa evropskom zastavom, za rubriku Zašto? Radija Slobodna Evropa (RSE) pitali smo programskog direktora Beogradskog fonda za političku izuzetnost i Beogradskog bezbednosnog foruma Marka Savkovića.\nU razgovoru sa RSE, Savković kaže da ovakva najava nije ništa novo, te da je put do evropske vojne uniforme dugačak.\n"Svi negde znaju da Evropskoj uniji nedostaje ta vojna dimenzija da bi ona mogla da zauzme svoje mesto na međunarodnoj sceni", objašnjava Savković.\nPodseća da i da je odbrambena politika EU uvek bila talac različitih ambicija država članica.\n"Ne gledaju na pretnje jednako jedna Španija i Nemačka, to je svakome jasno. Često i njihovi prioriteti, ne samo te dve zemlje, već i ostalih, mogu biti znatno drugačiji. EU prvo mora da ima zajedničko poimanje i definisanje pretnji, ali i zajedničke odgovore na te pretnje, odnosno kako i kad se treba angažovati", tvrdi Savković.\nRSE: Zašto predsednica Evropske komisije Ursula von der Lejen poziva na izgradnju "vojnih kapaciteta Evropske unije"?\nSavković: Mislim da su dva razloga. Prvi razlog je taj da je ova Evropska komisija najavljena kao geopolitička komisija, odnosno komisija koja je svesna uloge koju EU treba da ima u svetu. Drugi je taj da je već dugo prisutna kritika na račun Evropske unije kao ekonomskog džina i vojnog patuljka, tj. saveza koji nema vojne alate da odgovori na krize koje nastaju širom sveta, pogotovo tamo gde EU najviše boli, a to je u njenom neposrednom okruženju.\nRSE: Šta je to što je EU navelo da shvati da meka moć, pre svega u vidu finansijske podrške drugim zemljama i širenje demokratskih vrednosti, više nije dovoljna da bi se ostvarili željeni ciljevi?\nSavković: Svet se u jednoj meri promenio. Mnogo je procesa ili trendova koji se odvijaju. Imamo krizu liberalnog poretka koji je bio na snazi od devedesetih, imate svet koji je sve više multipolaran, pojedine zemlje postaju sve asertivnije.\nUvek se Rusija uzima kao jedan primer, dok je Kina nešto drugačija, ali sve su to geopolitički takmaci Evropske unije. Ona mora da počne da pronalazi odgovore jer se suočava i sa svojevrsnom krizom kredibiliteta, i to ne samo na Zapadnom Balkanu, već i na Bliskom istoku i u severnoj Africi, u Ukrajini, itd.\nRSE: Spomenuli ste to da je EU kao globalni igrač prioritet ove Evropske komisije. Kakvu EU, nakon ove najave predsednice Evropske komisije, možemo očekivati?\nSavković: Jedno je najava Ursule von der Lejen, a drugo je šta može da bude dogovoreno između 28 ili 27 članica, i šta je ono što može da bude sprovedeno kao politika. To je uvek bio problem za tu vojnu dimenziju EU, odnosno za politiku odbrane. Ona je uvek bila sapeta između onoga što su ambicije država članica i njihovih strateških kultura.\nNe gledaju na pretnje jednako jedna Španija i Nemačka, to je svakome jasno. Često i njihovi prioriteti, ne samo te dve zemlje, već i ostalih, mogu biti znatno drugačiji.\nNije ovo prvi put da se govori da će se promisliti o politici odbrane i da će Evropska unija dobiti vojne alate da odgovori na krize koje se dešavaju širom sveta. Svi negde znaju da Evropskoj uniji nedostaje ta dimenzija da bi ona mogla da zauzme svoje mesto na međunarodnoj sceni.\nRSE: Ono što je zanimljivo u ovom trenutku jeste da su i nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron govorili o potrebi da EU razmisli o uvođenju sopstvene vojske. Takođe, predsednica EK je bivša ministarka odbrane Nemačke. Da li svi ovi faktori zajedno mogu da signaliziraju neke ozbiljnije korake koji će biti preduzeti na formiranju EU vojske?\nSavković: Mislim da je još uvek rano govoriti o tome. Sigurno je da je ova inicijativa zanimljiva, ali već dugo se govori da Evropska unija treba da nastupi asertivnije u međunarodnim odnosima, da ona treba da poprimi tu vojnu dimenziju, da mora da ima taj vojni instrument.\nFrancuska i Nemačka su različito gledale na pitanja odbrambene politike EU i pitanja formiranja evropske vojske.\nPredsednica EK jeste bivša nemačka ministarka odbrane i to jeste nešto novo. Sa druge strane, upravo je između Nemačke i Francuske uvek postojao problem. Znalo se da Nemačka i Francuska moraju da "povuku" da bi se takva jedna politika zaista i promenila. Međutim, Francuska i Nemačka su različito gledale na pitanja odbrambene politike EU i pitanja formiranja evropske vojske.\nRSE: Formiranju evropske vojske se protivio i Vašington, pre svega zbog uloge koju NATO ima u evropskoj bezbednosti. Nakon skorašnje izjave Makrona da je NATO "klinički mrtav", da li je ova inicijativa predsednice EU "zakucavanje eksera u kovčeg" tog vojnog saveza?\nSavković: Ne bih rekao. Još uvek ne. Ako se sećate, Merkel je odmah reagovala izjave Makrona i podsetila na značaj NATO-a za bezbednost Evrope. Dakle nije to još uvek tako, ali može da se dogodi. Pogotovo ako zamislimo da Tramp bude reizabran i da nastavi sa politikom unilateralizma, tj. da nastavi da jednostrano nastupa u međunarodnim odnosima, ne obazirujući se previše na želje saveznika.\nTakođe, uz Bregzit, iako Velika Britanija insistira na tome da ostaje u Evropi, moguće je da dođe do približavanja stavova Nemačke i Francuske.\nFrancuska je uvek imala svoju posebnost u okviru NATO-a. To je zemlja koja insistira da može samostalno da vodi operacije i ona je to uglavnom i činila u frankofonom svetu.\nSa druge strane, Nemačka je zemlja koja je uvek težila, a teži i danas, multilateralnim aranžmanima i ima stroge procedure kada je u reč o primeni sile u kontekstu međunarodnog vojnog angažovanja.\nPrva stvar na kojoj će Nemačka i Francuska zajedno raditi jeste zajednička strateška kultura i odatle treba da se razvija zajednička politika. Dakle, od definisanja strateške kulture, pa do momenta raspoređivanja jedinica pod zastavama Evropske unije, dugačak je put.\nRSE: Kada kažete definisanje "strateška kultura", na šta tačno mislite?\nSavković: EU mora da ima zajedničko poimanje i definisanje pretnji, ali i zajedničke odgovore na te pretnje, odnosno kako i kad se treba angažovati. Libija je veoma interesantna kao fenomen, kao kriza, jer upravo je Libija, ne zamerite što to tako kažem, idealno mesto za angažovanje neke buduće evropske vojske.\nJasno je da je to bezbednosni rizik za Evropu - Libija je mesto preko kog migranti pokušavaju da pređu Mediteran, ona je istovremeno i poprište građanskog rata u kojem imati i mnoge ekstremne pokrete koji sutra mogu zapretiti Evropi.\nEvropska unija čak nije primenila svoj koncept borbenih grupa na mestu na kom bi to imalo smisla.\nMeđutim, do sada je uvek bilo pitanje kako reagovati i tražen je neki aranžman – ili se delovalo preko NATO-a ili su države samostalno to činile. Evropska unija čak nije primenila svoj koncept borbenih grupa na mestu na kom bi to imalo smisla.\nRSE: Šta su to borbene grupe EU?\nSavković: Trenutni vojni potencijal EU organizovan je po modelu borbenih grupa, koje su zamišljene kao snage za brzo reagovanje i u njima, iako ne znam tačan broj tih grupa, učestvuje nekoliko zemalja članica, plus jedna grupa koja je uvek na "stend-baju", odnosno spremna da reaguje ukoliko ima potrebe.\nOno što je interesantno je da i Srbija, kao zemlja kandidat, učestvuje u jednoj od tih borbenih grupa. Radi se o Balkanskoj borbenoj grupi na čijem čelu je Grčka.\nMeđutim, nigde do sada one nisu upotrebljene, što opet ne znači da jednom neće biti, jer svaka borbena grupa predstavlja odrešeni potencijal, i to ne mali.\nPrve neke ideje su išle u pravcu mnogo većih formacija, a govorilo se krajem devedesetih, čak i o oko 60 hiljada vojnika, ali teško je zamisliti tako nešto danas.\nTrenutno postoji nekoliko operacija u kojima su angažovane zemlje članice EU, ali one uvek počivaju na resursima jedne konkretne države.\nNa primer, Italija je, kada je reč o presretanju brodova koji su prevozili migrante, ponela lavovski deo tog tereta. Ideja je bila da to uvek bude ravnopravno raspoređeno na vodeće članice EU.\nRSE: Spomenuli ste učešće Srbije u misijama EU. Kakvu ulogu region Zapadnog Balkana može imati u promeni vojne politike EU?\nSavković: Mi smo mali da bi se naš glas čuo u tom delu, ali važno je da učestvujemo i doprinesemo postojećim misijama EU. Ako je namera da postanete članica, jedan od najboljih dokaza jeste učestvovanje u misijama EU. Srbija to radi, i to je jedan segment u domenu poglavlja 31 koje se odnosi na spoljnu i bezbednosnu politiku, za koji Srbija zaslužuje pohvale, ali opet nedovoljna da se kompenzuje sav taj odnos sa Rusijom i Kinom.\nTo je, paradoksalno, mnogo veći unutrašnji problem za EU, nego što ima veze sa tim šta EU želi sa ovom vojnom dimenzijom, a to je da ona postane sposobna da projektuje moć, možda ne kao što to rade SAD ili Rusija, ali svakako sa idejom da u budućnosti ona bude sposobna da to radi.


Sedam beba ulepšalo praznik -\nSedam beba ulepšalo praznik\n14.01.2019. Redakcija Društvo Ostavi komentar\nU aleksinačkom porodilištu Pravoslavna Nova godina dočekana je uz plač sedmoro mališana koji su rođeni tokom vikenda. Kako su nam rekli na ovom odeljenju u subotu su rođene tri bebe, i to dva dečaka i jedna devojčica, a sutradan, 13. januara na svet su stigla još dva dečaka i dve devojčice.\nKako saznajemo svi porođaji su protekli uspešno, a dolazak ove sedmorke neki smatraju nagoveštajem uspešne godine. Inače, najveći broj porodilja je sa teritorije opštine Aleksinac, a ima i majki iz susedne Sokobanje.\nPrevious Post:JS predlaže uvođenje besplatnog prevoza i ukidanje odborničkih dnevnica\nNext Post:Gde je dukat?


EU suspendovala sporazum sa Ukrajinom\nAmerički senator Džon Mekejn sa ukrajinskim demonstrantima u Kijevu\nBrisel je danas saopštio kako je Ukrajini rečeno da je za dalje diskusije potrebna „jasna predanost“ potpisivanju sporazuma.\nEvropska unija je saopštila da suspenduje rad na trgovinskom i sporazumu o saradnji sa Ukrajinom pošto predsednik Viktor Janukovič nije uspeo da se obaveže da će potpisati taj sporazum koji je odbacio krajem prošlog meseca.\nAmerički senator Džon Mekejn se juče u Kijevu sastao sa ključnim vladinim i opozicionim liderima pred masovni skup koji ima za cilj smenjivanje vlade u Kijevu i njenog lidera, predsednika Viktora Janukoviča.\nMekejn je izrazio podršku demonstrantima koji su okupirali centralni Kijev tokom poslednje tri nedelje , rekavši novinarima da je „ponosan na ono što narod Ukrajine preduzima u cilju ponovne uspostave demokratije u njihovoj zemlji.“\nMekejn je najnoviji u nizu zapadnih funkcionera koji obilaze velike logore demonstratna od kako su protesti izbili prošlog meseca zbog predsednikove odluke da odustane od ključnog trgovinskog sporazuma sa Evropskom unijom. Vlada u Kijevu je saopštila da će se umesto toga fokusirati na popravku i jačanje ekonomskih veza sa Rusijom.\nMoskva nije direktno komentarisala Mekejnovu posetu. Medjutim, ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrov je juče izjavio da zapadne vlade, po njegovim rečima, „ očigledno gube osećaj realnosti“, u protivljenju Ukrajinskim težnjama ka Moskvi.


Preokret - Suzana Dinidž neće na čelo Premijer lige - Sportklub\nPreokret – Suzana Dinidž neće na čelo Premijer lige\nPremier League Autor:Marko Pavlović30. dec. 201821:15 > 21:27\nKako je saopštila Premijer liga, novi izvršni direktor takmičenja neće postati kako se očekivalo Suzana Dinidž, pošto je jedna od najmoćnijih žena u britanskom biznisu rešila da promeni mišljenje.\nPremijer liga je sredinom novembra objavila da će mesto izvršnog direktora Premijer lige, umesto Ričarda Skadamora, od 1. januara 2019. godine preuzeti predsednik televizijske mreže „Animal Planet“ Suzana Dinidž.\nIpak, dva dana pre preuzima nove funkcije 51-godišnja gospođa Dinidž je neočekivano rešila da odustane od tog položaja.\n„Uprkos odluci da se obaveže na funkciju u Premijer ligi, Suzana Dinidž je obavestila Komitet za nominovanje da neće obavljati ulogu izvršnog direktora. Komitet je obnovio konkurs za položaj i razgovara sa kandidatima. Daljih komentara neće biti dok se odluči o novom postavljenju„, stoji u saopštenju Premijer lige.\n„Uzbuđena sam što sam dobila priliku da se okušam u ovoj fantastičnoj ulozi. Premijer liga je veoma bitna ogromnom broju ljudi. Ona predstavlja sam vrhunac profesionalnog sporta, a imati priliku da predvodite tako dinamičnu i inspirativnu organizaciju prava je privilegija. Uz podršku klubova i kolega jedva čekam da nastavim sa uspesima Premijer lige u predstojećim godinama“, rekla je u novembru Suzana Dinidž, ali je iz za sada nepoznatih razloga odlučila da se ne prihvati nove uloge.


Državi najviše duguju državna preduzeća » pressing.ba\nDržavi najviše duguju državna preduzeća\nProvedba mjera Reformske agende nije dovoljno efikasna na svim nivoima vlasti, pa je tako do februara 2018. godine, na državnom nivou realizovano 64%, u Federaciji BiH svega 46% dok je bolje stanje u Republici Srpskoj gdje je usvojeno 70% agende. To znači da je u 2017. i prva dva mjeseca 2018. godine u institucijama BiH usvojene samo četiri mjera, a na nivou entiteta ukupno 18 mjera.\n28.03.2018 u 07:10\nNeki od pozitivnih pokazatelja koje se mogu konstatovati su rast BDP-a, umanjenje duga koji trenutno iznosi 39% BDP-a, pad nezaposlenosti od 4% od donošenja agende, rast pokrivenosti uvoza izvozom za 3%, te nastavak rasta industrijske proiozvodnje. Ostali pokazatelji nisu pozitivni.\nU oblasti javnih finansija, stanje u vezi sa javnim dugom je pokazalo da iako dug iznosi 39%, javni dug u RS-u je gotovo dvostruko veći od duga u FBiH, i još uvijek je blizu EU limita od 60% BDP-a, čime se podriva fiskalna održivost entiteta, ali i cijele države. Dug prema komercijalnim bankama, kojeg prave entitetske vlade, na kraju 2017. godine iznosio je dvije milijarde i 225 miliona KM, što je rast zaduženosti od 70 miliona KM za godinu dana.\nUkupna zaduženost po stanovniku iznosi 3.316 KM, pri čemu je zaduženost per capita u Republici Srpskoj viša za oko 50% u odnosu na drugi entitet. Prema najnovijim globalnom rangiranju Svjetskog ekonomskog foruma (Indeks konkurentnosti) i Svjetske banke (Lakoća poslovanja), unazad dvije godine nema značajnih promjena u pogledu poslovnog ambijenta u BiH.\nZemlja se nalazi na 103. (Svjetski ekonomski forum) odnosno 86. (Svjetska banka) poziciji od 150 rangiranih država svijeta, pri čemu je to najlošija pozicija neke evropske zemlje. U prilog čega govore podaci o direktnim stranim ulaganjima. U trećem kvartalu 2017.godine, direktna strana ulaganja iznose tek 237 miliona KM odnosno 0,78% BDP-a, što je vrlo skroman rezultat u odnosu na zemlje regije. Siva ekonomija i dalje predstavlja ogroman problem u BiH i prema najnovijim relevantnim procjenama iznosi oko 25% BDP-a ili 7,5 milijardi KM, pa su, pored drugih društvenih gubitaka, samo poreski gubici zbog sive ekonomije preko 3 milijarde KM.\nOd donošenja agende zaustavljen je negativni trend na tržištu rada, a stopa nezaposlenosti je umanjena za 4%. Izraženo u apsolutnim brojevima, od donošenja Agende, registriranih zaposlenih u cijeloj BiH je više za oko 41.000, a na evidencijama nezaposlenih manje je oko 61.159 ljudi.\nU 2017. dva od tri penzionera, tj. 66% penzionera prima penziju ispod 330 KM, a preko tri četvrtine penzionera ima penziju nižu od 500 KM. Čak 98% penzionera prima penziju nižu od 800 KM , što pokazuje potpuno jasnu socijalnu sliku društva. Penzioni sistem u oba entiteta je trajno destabiliziran i neodrživ bez budžetskih dotacija ili zaduživanja. Tokom posljednjih 5 godina, odnos broja penzionera i broja zaposlenih nije se promjenio ni za promil, što znači da uporedo s rastom zaposlenih raste i broj penzionera.\nSuprotno deklarativnim stavovima vlada u BiH, procenat zaposlenih u javnoj upravi u FBiH, umanjen je za 1,18%, a u RS za 1,03%, što je u oba slučaja beznačajno, jer ne ukazuje na uspjeh vladinih mjera poput moratorijuma na nova zapošljavanja u državnoj službi ili široj javnoj upravi. Više od četvrtine uposlenih su na budžetu, a više od četvrtine svih budžeta troši se na plate. Procenat uposlenih u javnoj upravi najviši je u Evropi, pri čemu je ovaj udio u FBiH 25.33%, a u RS 24.51%. Vrijednost poreskog duga u BiH iznosi enormnih 4,28 milijardi KM! Vrijednost duga po osnovu direktnih poreza (PDV, carine, akcize) iznosi 774 milion KM. Vrijednost duga po osnovu direktnih poreza u Federaciji BiH (porez na plate, doprinosi, takse itd.), iznosi dvije milijarde i 352 miliona KM, a u Republici Srpskoj jednu milijardu i 156 milion KM.\nNajveći dužnici po osnovu neizmirenih javnih prihoda su javna preduzeća ili kompanije s državnim (su)vlasništvom, te javne institucije. Poreski dug, primarno javnih preduzeća, ugrožava penzioni i zdravstveni sistem, te proizvodi deficit. Borbe protiv korupcije gotovo da uopšte nema i ona nastavlja da buja. Rang BiH u Indeksu percepcije korupcije Transparency International-a, tokom posljednje godine, se dodatno pogoršao za 8 pozicija (sa 83. na 91. mjesto), pa je sada BiH ubjedljivo najlošije rangirana država regiona. Zbog svega navedenog, reformama se mora pristupiti mnogo odgovornije, transparentnije, obuhvatnije, i ciljano na životni standard građana, a ne na selektivno ispunjavanje uslova.\nReforme moraju bit usmjerene ka suzbijanju sive ekonomije, enormne javne potrošnje i zaduživanja, uspostavljanju nezavisnog i efikasnog pravosuđa, te konačna reforma javne uprave. Fokus reformi mora biti prebačen na jačanje institucija, jednakost pred zakonom i depolitizaciju javnog sektora, zaključeno je na predstavljanju izvještaja Stanje nacije.


BOGATO LETO VLASOTINAČKO - Televizija K-1\nNajava niza letnjih manifestacija i priredbi koje će se održavati od 1.jula do sredine septembra u varoši na Vlasini, od kojih neke prvi put, neke kao „preoblikovane“, dok će nekima , poput Vinskog bala, biti promenjen termin, bila je tema konferencije za novinare u Vlasotincu.\nOd 1. jula do 17. septembra, tokom dva i po meseca u Vlasotincu će biti održano šest manifestacija i mnoštvo pojedinačnih događaja u oblasti kulture,koji će obogatiti leto u varoši na Vlasini, najavili su direktori Turističke organizacije, Kulturnog centra i Narodne biblioteke. Sezona letnjih priredbi počinje 1.jula novom manifestacijom Vlasina fest, čiji je cilj da promoviše gradsko jezero na drugačiji način, rekla je direktor TO Vlasotince Nataša Đokić Živković.\n-Učestvuje mnoštvo sportskih klubova, udruženja, imaćemo koncert Stereo banane, kao i Vlasinski spust, a biće i radionica cirkusa namenjenih deci. Udruženje Vlasinska vila biće sa nama takođe na Vlasina festu i zajedno ćemo oslikavati deo prostora – rekla je Đokić Živković.\nOna je naglasila da sve organizacije i ustanove sa područja opštine Vlasotince učestvuju u pripremi i realizaciji ovog skupa.\nPosle Vlasina festa, od 4. jula do 1.avgusta, sledi Leto u u Vlasotincu, tradicionalna manifestacija u organizacijiKulturnog centra, čiji je program prošle godine pobrao puno pohvala. Predstave, koncerti, muzičko poetske večeri, promocije knjiga i projekcije filmova obeležiće i ovaj LUVL, rekao je direktor Branislav Katić.\n-Izdvojio bih ove godine goste iz Bugarske, Detski folklorni sastav Tancov iz Vrace, oni će gostovati 6.jula, zatim Jelenu Bačić Alimpić 28.jula, kao i sjajne koncerte ozbiljne muzike.Posebno bih izdvojio koncerte Miloša Radovića 27.jula i Neše Galije 1.avgusta, sa kojim završavamo program i dajemo uvertiru za Vinski bal – rekao je Katić.\nA Vinski bal će ove godine biti održan 5.i 6.avgusta, rečeno je na konferenciji za novinare. Razlozi za pomeranje termina su praktične prirode jer se raniji termin poklapao sa drugim organizacijama u okruženju. Direktor TO Vlasotince Nataša Đokić Živković rekla je da je u toku pregovarački postupak i da će na Vinskom balu, posle dve godine pauze, biti koncerata – 5.avgusta najverovatnije pevaće Bajaga i instruktori, a dan kasnije ZoricaBrunclik. Posle 1.jula biće raspisani konkursi za najbolja vina, pesmu i karikaturu na temu vina i grožđa.\nPodrška Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija nije izostala – ove godine za programski deo manifestacije resorno ministarstvo izdvojilo je 500.000 dinara.Ističući prednost Turističke organizacije i Kulturnog centra u organizaciji događaja u letnjim mesecima, direktor NB „Desanka Maksimović“ Srba Takić rekao je da se ova ustanova pridružuje svojim aktivnostima.\nKrajem avgusta biće i Dani gljiva, ali i Miholjski susreti sela, 28.avgusta na Veliku Gospojinu u Konopnici, sa ciljem da se vrati stari sjaj tamošnje litije. Početkom septembra Balkan reli svratiće u Vlasotince, svoju tradicionalnu destinaciju, a sezona letnjih priredbi završava se 17.septembra gurmanskom manifestacijom Ukusi juga.Svi najavljeni događaji održavaju uz pomoć i podršku lokalne samouprave.\n-Nekako je opšta ocena svih da Vlasotince leti liči na primorsko mesto, s obzirom na kupalište kod brane i veliki broj ljudi koji tu nalaze osveženje od vrućina.Programi koje su predstavile ove tri organizacije, odnosno ustanove, upotpuniće tu letnju atmosferu. Naši poslenici u kulturi i turizmu rade na uvođenju novih sadržaja, međusobno se dopunjuju u radu i iz takve organizacije i saradnje proističe dobrobit za građane – što i treba tako da funkcioniše – rekao je predsednik opštine Bratislav Petrović.\nKonferenciji su prisustvovale i članice Opštinskog veća Tatjana Jovanović, zadužena za kulturu i turizam i Žaklina Stefanović, zadužena za oblast zaštite životne sredine\n← OD GUBEREVCA DO DONJEG BUNIBRODA RADOVI NA PUTU\nVesti TV K1 23 06 2022 →\nSUZBIJANJE LARVI KOMARACA U LEBANU\n,,KORISTILI“ TUĐA VOZILA


Najniža cijena litra dizela u BiH može biti čak 1,18 KM, a litra benzina (95) 1,29 KM, kazao je portparol Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH Ratko Kovačević.\nbCijena po litru uvezenog dizela u BiH ovih dana se kreće oko 0,31 fening. To znači da se na takvu cijenu obračunavaju sljedeće dažbine, akciza od 0,30 KM, putarina 0,15 KM, putarina za autoputeve 0,25 KM i PDV 0,17 KM. To znači da su nabavna cijena i sve obaveze državi ukupno 1,18 KM, a sve ostalo do cijene na tržištu je marža, kako veleprodajna tako i maloprodajna – pojasnio je Kovačević.\nTo znači da se na takvu ulaznu cijenu obračunavaju sljedeće uvozne dažbine – akciza od 0,35 KM, putarina 0,15 KM, putarina za autoputeve 0,25 KM i PDV 0,19 KM. Dakle, nabavna cijena i sve obaveze državi iznose ukupno 1,29 KM, a sve ostalo do cijene na tržištu je marža – istakao je Kovačević.\nU svjetlu snižavanja cijena goriva u FBiH, a tačnije u Travniku, izbio je pravi mali ”rat“ između dvije pumpe koje se nalaze na nekih 500 metara jedna od druge, piše Avaz.