Moskva smanjuje troškove za naoružanje - Sputnjik Srbija\n19:16 30.04.2019 Preuzmite kraći link\nRusija se prvi put od 2006. godine nije našla na listi pet država-lidera sa najvećim vojnim rashodima, koju sastavlja Stokholmski međunarodni instituta za istraživanje problema mira (SIPRI). Međutim, po mišljenju ruskih vojnih eksperata, to ne utiče na tok informacionog rata protiv Rusije.\nIako je vojni budžet Rusije deset puta manji od američkog i iako Rusija već četvrtu godinu zaredom smanjuje vojne troškove, Moskvu svejedno zapadni političari i mediji predstavljaju kao glavnu pretnju.\nPrema podacima istraživanja SIPRI-ja, ukupni troškovi su dostigli najveći nivo od 1988. godine, kada su bili najniži od završetka Hladnog rata i prošle godine su iznosili 1,8 biliona dolara, što je za 2,3 odsto više nego 2017. godine.\nU petorku su ušle SAD, Kina, Saudijska Arabija, Indija i Francuska, na koje otpada 60 odsto svetskih rashoda na vojsku.\nPrvi put od 2010. godine pokazatelj SAD je porastao za 4,6 odsto i iznosio je 649 milijardi dolara, što govori o tome da su američki vojni rashodi prošle godini bili koliko i ukupni troškovi na vojsku osam narednih država sa rejtinga SIPRI.\nU izveštaju se, između ostalog, naglašava da je rast vojnih rashoda u 2018. godini primetan u državama Centralne i Istočne Evrope.\nTo je, kako se objašnjava, uslovljeno realizacijom novih programa za kupovinu oružja pri administraciji Trampa, započetim 2017. godine.\nPrema rečima Pitera Vezemana, naučnog saradnika Programa naoružanja i vojnih rashoda SIPRI, sve to je povezano sa „porastom predstave o pretnjama Rusije“.\nVojni rashodi Rusije u 2018. godini, prema podacima SIPRI-ja, iznosili su 61,4 milijarde dolara, što je za 3,5 manje nego prethodne godine. Na takav način Rusija se našla na šestom mestu rejtinga.\nIako Rusija nije među pet lidera po troškovima za oružje, informacioni rat protiv Rusije se nastavlja, ističe ruski vojni ekspert Andrej Koškin.\n„Moramo uzeti u obzir informativni hibridni rat koji se danas vodi protiv Rusije. Oni čak i ne razmišljaju o argumentima. Oni razmišljaju samo o tome kako u informacionom prostoru treba linčovati Rusku Federaciju. I sada se ispostavlja da rashodi na oružje širom sveta rastu, Rusija nije lider, ali za to niko ne mari. Najvažnije je svima govoriti da je Rusija ’agresor‘, a onda možete sebi povećavati budžet za oružje iz džepa poreskih obveznika, što SAD i NATO zemlje danas rade“, rekao je Koškin za Sputnjik.\nPo njegovom mišljenju, činjenica da Amerikanci vode u rejtingu vojnih troškova nije iznenađujuća.\n„Amerikanci sebe smatraju normom međunarodnog prava i ne slušaju ničije preporuke. Ništa ih ne obuzdava. Oni su zainteresovani da pokrenu trku u naoružanju. Da bi to učinili, oni čine sve, pre svega u informacionom prostoru, a onda profiti dolaze od izbijanja novih oružanih sukoba na planeti, jer tamo uvek ima Amerikanaca i koji skidaju kajmak“, ističe Koškin.\nIako nema najveći budžet za odbranu, Rusija zadržava vojni paritet sa NATO-om. Treba imati u vidu da se Rusija, za razliku od, na primer, Sjedinjenih Država, gde je odbrambena industrija biznis, i dalje vrlo često drži sovjetskih principa, koji podrazumevaju visokokvalitetno, pouzdano i jeftinije oružje.\nRusija ozbiljno konkuriše na svetskom tržištu — u proseku godišnje izvozi oružje u vrednosti od preko 15 milijardi dolara i čvrsto drži drugo mesto u svetu po izvozu vojne opreme, posle SAD.\nPritom, prenaoružavanje ruske vojske se bliži kraju, što ozbiljno zabrinjava stručnjake NATO-a. Zbog toga se može očekivati da će napadi na Rusiju u informacionom prostoru biti nastavljeni. Međutim, to je samo pokazatelj da se borbena spremnost ruske vojske sve više povećava, a da odbrambene sposobnosti ispunjavaju savremene zahteve.


Elvis Sivčević & Šejla Glinac - Destination Sarajevo\nElvis Sivčević & Šejla Glinac\n09 Jul / 20:00\nProjekat podrazumjeva koncertno izvođenje orginalno pisanih ili transkribovanih kompozicija Bosansko-Hercegovačkih autora, te na taj način promocije domaćih autora, i zaboravljenih muzičkih djela, te posticanje autora na komponovanje novih.\nIza ovog projekta stoji dvogodišnji naporan načno-istraživački rad, a program koncerta je pažljivo biran, dinamičan i prilagođjen za izvođenje pred širokim auditorijem.\nZa ovaj projekat kompozitor Asim Horozić je napisao kompoziciju "Balkanske igre" koju je posvetio mr. Sivčeviću. Kompozicija bi bila premijerno izvedena za ovu priliku i bila bi okosnica programa. Pored ove kompozicije na repertoaru ce se naći kompozicije Milana Prebande, Elvisa Sivcevića i dr.


Rančevi za putovanje Pulse\nU ovoj kategoriji izdvojili smo Pulse rančeve koji će vam poslužiti za sva vaša putovanja. Bez obzira da li planirate kraći put ili duže putovanje, Pulse rančevi su pogodni za pakovanje većih količina stvari, a zahvaljujući dodatnim pregradama moći ćete lakše da organizujete svoje potrepštine za put. Dodaci u vidu kabanica, pregrada za laptop i muzičkih konektora pomoći će vam da vam putovanje prođe sa jedne strane bezbrižno, ali i zabavno. Kada se na to doda funkcionalnost u vidu podesivih naramenica specifičnog dizajna za maksimalnu udobnost i prijatno iskustvo nošenja ranca, Pulse rančevi za putovanja predstavljaju vašeg idealnog saputnika za svaki put.\nPostoje brojne prednosti ukoliko se odlučite da stvari spakujete u rančeve za put. Da bi iskoristili sve prednosti koje vam nude rančevi za putovanja, trebalo bi da pazite na par stvari: rančevi za putovanja moraju da vam budu udobni (u tome vam mogu pomoći podesive naramenice i dodatni kaiševi koji olakšavaju raspoređivanje tereta). Sigurno je da ćete na putovanje nositi sa sobom nešto od stvari koje su osetljive (tehnika, dokumenti i slično) i zato je bitno da sam materijal vašeg ranca bude vodootporan, ali i izdržljiv (da ne bi došlo do pucanja ili oštećenja stvari u unutrašnjosti ranca). Kako biste se što bolje spakovali, koristite pregrade i dodatne džepove koji će vam znatno olakšati kompletnu organizaciju stvari.\nMali rančevi za putovanja\nUkoliko putujete za vikend ili na bilo koji drugi vid kraćeg putovanja, poslužiće vam i rančevi za putovanja manjih dimenzija. Ovi rančevi su idealni i za one koji su ljubitelji minimalističkih putovanja. Prednosti malih rančeva za putovanja jesu da uvek mogu biti blizu vas, bez obzira na vid prevoza koji koristite, oni mogu da se odlože i ispod sedišta, multifunkcionalni su i sa njima ste generalno znatno mobilniji. Nošenje stvari vam neće biti problem i nećete morati da razmišljate gde ćete odložiti vaš ranac. Ovo je naročito bitno u slučaju da morate dosta da menjate prevozna sredstva na vašem putovanju.\nVeliki rančevi za putovanja\nVeliki rančevi za putovanja idealni su za sve vas koji volite da budete mobilniji, ali ipak ne želite da putovanje provedete noseći minimalnu količinu garderobe. U ovu grupu spadaju rančevi između 30 i 50l. Da bi iste mogli da koristite i prilikom putovanja avionom, vodite računa da vaš ranac za putovanje ne pređe dimenzije ručnog prtljaga.


Poslat dokument u EU, šta piše u "non-pejperu" - Infobrif\nObjavljeno 15.11.2019. u 20:41 poslednja izmena 15.11.2019. u 21:21\nFrancuska je članicama EU poslala neformalni dokument u kojem se traži „obnovljeni pristup“ u procesu proširenja prema zemljama Zapadnog Balkana, saznaje Radio slobodna Evropa.\nRSE je imao uvid u takozvani „non-pejper“ dokument u kojem se navodi da su „prespore“ duboke političke, ekonomske i socijalne transformacije, potrebne za buduće pristupanje Evropskoj uniji, i da su nedovoljne konkretne koristi za građane u zemljama kandidatima za članstvo.\n„Jednom kada se pregovori otvore, proces integracije se više ne bi zasnivao na otvaranju velikog broja tematskih poglavlja, već na nekoliko uzastopnih faza, koje bi formirale koherentne blokove politika i šemu koju je EU uspostavila, uzimajući u obzir specifične karakteristike svakog kandidata, gde je to prikladno“, stoji u dokumentu.\nPredviđa se da bi prelazak iz jedne faze u drugu bio detaljno izložen, a uglavnom bi se zasnivao na „stalnom, nepovratnom napretku u oblasti vladavine prava“.\nU dokumentu stoji da bi „krajnji cilj bio puno i potpuno pristupanje“ i da bi celokupan proces pridruživanja trebalo da bude „postepeniji i podsticajniji“.\nPariz u dokumentu potvrđuje „nedvosmislenu podršku“ evropskoj perspektivi zemalja Zapadnog Balkana i navodi da ceo region pripada Evropi po istoriji, kulturi i geografiji.\n„Bliže veze sa Evropskom unijom jedini su način da se ove države konsoliduju, zasnivajući se na vladavini zakona i otvorenim i pluralističkim društvima, baveći se svojim ekonomskim i socijalnim razvojem“, stoji u francuskom dokumentu.\nTakozvani „non-pejper“ je neformalni dokument koji se uglavnom iznosi u zatvorenim pregovorima unutar institucija EU, naročito među članicama i ima za cilj postizanje dogovora o nekom spornom političkom pitanju.\nUdes u Bulevaru kralja Aleksandra:Tramvaj se zakucao u kombi (FOTO)


Urnebesna komedija ’’UDAJ SE MUŠKI’’ odigrana je 25. aprila u Domu kulture opštine Novi Bečej.\nPredstava je nastala u koprodukciji Akademije 28, na čijem redovnom repertoaru igra i ISPAD-a, Centra za interaktivnu umetnost, Beograd.\nProglašena je za najbolјu beogradsku komediju u sezoni 2016-2017, po oceni pozorišnih kritičara, ali i gledanosti.\nNaša publika je uživala u ovoj komediji, tipično vodvilјskoj, začinjenoj originalnom muzikom i songovima, koja govori o našim lјudima i mentalitetu.\nU središtu ovog komada je priprema venčanja. Ovaj događaj kod likova dovodi do otkrivanja različitih karaktera, zabluda, očekivanja, i ocrtava kompleksne međulјudske odnose, ostavlјajući gledaocu dosta prostora da se prepozna u likovima i situacijama.\nAnsambl predstave činili su Stefan Uroš Tešić, kao mladoženja, Aleksandar Jovanović i Predrag Kotur, prijatelјi mladoženje, zatim u ulozi volontera, Miloš Đorđević, glumac Narodnog pozorišta iz Beograda, nagrađivan sa više pozorišnih nagrada, glumica i pevačica Snežana Savić, u ulozi otkačene tašte i Ratko Tankosić, jedan od najvolјenijih filmskih epizodista naše kinematografije.\nKPJ\t63 Fudbal\t169 Muzej\t7 Jene Sentklarai\t3 Vranjevo\t28 Goran Dobožanov\t28 Revolucija\t75 Giga Jovanović\t5 Fotografi\t47 Železnica\t2 Dragan Rauški\t3 Štamparija\t3 Jevreji\t39 Potiska Vila\t15 Salaš\t6 Jovan Veselinov\t4 Slikarstvo\t22 Ostrvo\t2 1942\t1 Škole\t44


Vanja Udovičić (Foto nadlanu.rs)\nUdovičić i ministar bez portfelja zadužen za KiM Aleksandar Vulin družili su se u hotelu "Slodes" sa mladim rukometašima sa Kosova koji učestvuju na Trofeju Beograda u rukometu za mlade. Tom prilikom deci sa Kosova su podeljeni i novogodišnji paketići.\nOn je dodao da je cilj skupa da se svima pokaže da Srbija i te kako vodi računa o sportu i o mladima, a pogotovo o deci sa Kosova.\nMinistar Vulin je rekao da je najvažnije od svega da centralna Srbija vidi kakvu mladost Srbija ima na Kosovu, i da vidi za šta se vredi boriti.\nOn je izrazio zadovoljštvo što je sa skupa upućen poziv mladima da iz Beograda dođu u Zvečan, Zubin Potok... i tamo vide "za šta se borimo i ko su ljudi za koje se tako uporno i predano vredi boriti".\nVulin je ocenio da je sport na Kosovu i Metohiji nedovoljno iskorišćen, posebno kada se pogleda celina života u Pokrajini, gde su sat ili dva treninga "jedino mirno, sigurno, bezbedno, smisleno vreme koje neki od mladih sa Kosova i Metohije provode".\nZato, istakao je Vulin, država Srbija mora pomoći da to vreme bude mnogo lakše, duže i bezbednije.\n"Sport je naša neiskorišćena šansa i način da pokažemo ko živi, kako živi i da celom svetu pokažemo zašto se i za koga borimo i da nam ceo svet da jednostavan odgovor da li ova deca imaju ista prava kao njihovi vršnjaci u Belgiji, Nemačkoj, Francuskoj... Da li imaju pravo na sport, da se razvijaju, rade ono što vole i to je odgovor koji očekujemo od međunarodne zajednice", rekao je Vulin.\nOva generacija političara, kako je rekao, mora da ostane upamćena po tome što probleme nije gurala pod tepih, već ih rešavala tamo gde se pojave, kako bi se mladima ostavile neke bolje stvari u životu.


Dačić sutra na neformalnom sastanku šefova diplomatije u Beču\nIzvor: SrbijaDanas.com, 29.Avg.2018, 20:55\nSastanak se održava u organizaciji visoke predstavnice za spoljnu i bezbednosnu politiku EU Federike Mogerini i austrijskog predsedavanja EU\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić učestvovaće 30. i 31. avgusta u Beču na neformalnom sastanku ministara spoljnih poslova EU i država kandidata za članstvo, a centralna tema sastanka biće efektivni multilateralizam.\n, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije.\nNa marginama sastanka ministara spoljnih poslova EU i država kandidata, ministar Dačić učestvovaće na neformalnom radnom ručku na poziv ministarke spoljnih poslova Austrije Karin Knajsl, a tema biće "Kritična infrastruktura i digitalizacija".\nSastanak u Beču biće odlična prilika da se, na najvišem nivou, razgovara o svim aktuelnim pitanjima u odnosima EU i Srbije nakon predstavljanja Godišnjeg izveštaja o politici proširenja i izveštaja o kandidatima i potencijalnim kandidatima, navodi se u saopštenju.\nNeformalni sastanak ministara spoljnih poslova EU i država kandidata se održava dva puta godišnje, po jednom u toku svakog predsedavanja.\nDačić u Beču na neformalnom sastanku šefova diplomatija EU\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić učestvovaće danas i sutra u Beču, na neformalnom sastanku ministara spoljnih poslova EU i država kandidata za članstvo, u organizaciji visoke predstavnice za spoljnu i bezbednosnu politiku EU Federike Mogerini i austrijskog...


Pošta Srbije - Poštari širom Srbije obeležili 7. jun – Dan Pošte Srbije\nPoštari širom Srbije obeležili 7. jun – Dan Pošte Srbije\nPošta Srbije obeležila je danas svoj dan i 179 godina od uspostavljanja javnog poštanskog saobraćaja u Srbiji na prigodnoj svečanosti u prostorijama Preduzeća u Beogradu.\nOsvrćući se na dugu tradiciju i lidersku poziciju Pošte, okupljenim saradnicima obratila se Mira Petrović, v. d. direktora JP Pošta Srbije, naglasivši da je Pošta od prethodnog okupljanja istim povodom zabeležila nove uspehe i ostvarila poslovni dobitak na kraju prošle, kao i novi rast u prvom tromesečju ove godine. „Posebno raduje rast u segmentu post-ekspresa gde je nedavno zabeležena 5-milionita primljena pošiljka u ovoj godini, što je za 700.000 više u odnosu na isti period prošle godine. Poština tehnološka flota obnovljena je sa 257 dostavnih vozila čime potvrđujemo ugled najšire rasprostranjene nacionalne saobraćajno-logističke mreže”, istakla je Petrović.\nMira Petrović je uručila plaketu najboljem radniku poštanske delatnosti u 2018. godini - Saši Mihajloviću, dostavljaču iz Jagodine, koji se zahvalio na poverenju i važnom priznanju. „Ovo je velika stvar, najveća koju sam doživeo za ovih 27 godina rada u Pošti, trudiću se da opravdam nagradu”, istakao je Mihajlović.\nU radnim jedinicama širom Srbije, 1.358 zaposlenih dobilo je plakete i novčane jubilarne nagrade za doprinos rezultatima Preduzeća.\nTradicionalno za Dan Pošte, otvorena je tematska izložba, a ovoga puta predstavljeni su nacrti za poštanske marke, vrhunskih likovnih umetnika u okviru postavke – „Umetnički nacrti za poštanske marke u periodu od 1930. do 1990. godine”. Nacrti znamenitih umetnika Zlamalika, Grujića, Kuna, Ćirića, Kažića, Milenkovića i drugih, čije se skice nalaze u bogatoj riznici muzeja biće dostupni javnosti do 6. septembra u PTT muzeju.\nTakođe, korisnicima je predstavljen novi korporativni sajt Preduzeća, unapređenog dizajna, dinamike i funkcionalnosti, sa novim alatima i aplikacijama za brzo i jednostavno praćenje pošiljaka, kalkulaciju cena i lociranje usluga i pošti. Najavljene su i nove usluge za građane - transfer novca preko Moneygram novčane doznake i usluga dostave vozačkih dozvola građanima na kućnu adresu.


Đukanović: Zatvoriti granice i ubrzati imunizaciju – SveVesti.net\nĐukanović smatra da su brojke preminulih “stravične”, kao i obolelih od korona virusa, što, kako ističe, iziskuje ažurno uvođenje i efikasnu primenu epidemioloških mera – zatvaranje granice za ulazak u državu bez PCR testa, kao i ubrzanje procesa imunizacije stanovništva”.\nPoručio je da se u cilju zaštite građana Crna Gora mora izdići iznad podela.\nPodsetio je da je za nešto više od 11 meseci od posledica infekcije korona virusom u Crnoj Gori registrovano više od 1.000 građana.\n“Ono što je u aprilu ili maju prošle godine bila tužna vest u prijateljskim zemljama širom sveta sa daleko većim brojem stanovnika, zbog čega sam šefovima država u ime građana Crne Gore i u svoje ime upućivao izraze saosećanja i solidarnosti, danas je naša tragična realnost”, poručio je crnogorski predsednik, preneo je portal RTCG.\n“Zdravlje naših građan je u ozbiljnoj opasnosti”, naveo je uz apel državnim istitucijamaa i građanima da se vrate aktivnostima i odgovornom ponašanju kakvo je bilo u prvom talasu pandemije.\n“Više nego ikada potrebni su nam sistemski pristup, timsko delovanje nadležnih institucija, profesionalnost, efikasnost i solidarnost u obavljanju svih poslova. U tom cilju neophodni su ažurno uvođenje i energična primena mera, efikasna kontrola njihovog poštovanja, zatvaranje granice za ulazak u Crnu Goru, bez PCR testa, kao i ubrzanje procesa imunizacije u interesu efikasnije i dugoročnije zaštite zdravlja stanovništva”, poručio je.\nDa bi, kaže, u tome uspeli “moramo se uzdići iznad svih podela, zaboraviti na međusobne optužbe i na sve razlike i nesuglasice političke i druge prirode, pokazati da smo kao društvo dorasli ovom izazovu i vremenu u kojem živimo.\nPrevious Predsednik Srbije u Sarajevu uručio vakcine BiH\nNext Uklonili venac Vlade Crne Gore sa groba kralja Nikole


RAZVOJNI POTENCIJALI TREBINJA - Počela dvodnevna investiciona konferencija | Trebinje Live\nRAZVOJNI POTENCIJALI TREBINJA - Počela dvodnevna investiciona konferencija\nU Trebinju je danas počela dvodnevna Investiciona konferencija na kojoj će biti prezentovani razvojni potencijali ovog grada s akcentom na sektore infrastrukture, turizma, poljoprivrede i proizvodnje hrane.\nČlan Predsjedništva BiH Mladen Ivanić ocijenio je pozitivnim održavanje ovakve konferencije u Trebinju, napominjući da je ovaj grad u prethodnom periodu dobio značajne donacije od pojedinih zemalja.\nIvanić je kao jednu od šansi za Hercegovinu naveo prolazak Jadransko-jonskog koridora preko Popovog polja, ali i mogućnost prolaska gasovoda iz Azerbejdžana kroz ovaj dio Republike Srpske.\nOn smatra da se treba više orijentisati na projekte koji zapošljavaju i da treba na njima konkretnije raditi.\n"Dobio sam spisak mogućih projekata, a postoje i dva investiciona fonda koja su došla do Predsjedništva BiH, a koji traže spisak projekata da se razmotri mogućnost novih ulaganja u BiH i Republiku Srpsku", rekao je Ivanić.\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović ocijenio je ovu konferenciju pozitivnim iskorakom koji bi, kako kaže, trebalo da preraste u tradiciju.\n"Volio bih da uz ovu konferenciju u Trebinju imamo i jedan reprezentativan Međunarodni sajam na kome bi osnova trebalo da bude vino, hrana i turizam, grane po kojima je ovaj grad prepoznatljiv", rekao je Šarović i dodao da bi kao ministar podržao takav projekat.\nOn je istakao da bi Trebinje i Hercegovina trebalo da imaju bolju infrastrukturu, prvenstveno saobraćajnu, naglašavajući da bez saobraćajnog uvezivanja nema kvalitetnog napretka, te da ovaj hercegovački grad treba da bude priključen na jedan od ključnih koridora - Jadansko-jonski.\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak smatra da su ovakvi događaji veoma važni za nova investiciona ulaganja.\n"Najbitnije je da sa ovakvih skupova pošaljemo poruku da nismo nemiran teren u koji ne treba investirati, već naprotiv", rekao je Crnadak.\nAmbasador Češke u BiH Jakub Skalnik rekao je da će njegova zemlja obezbijediti grant Trebinju od milion evra za projekat izgradnje vodovodnog sistema Zubačkog platoa.\nGradonačelnik Trebinja Slavko Vučurević istakao je da je cilj konferencije da se predstave realizovani i planirani projekti.\nOn je zahvalio ambasadama svih zemalja koje su prethodnih godina svojim investicijama bili prisutni na ovom području, napominjući da će tokom skupa biti predstavljani projekti koji će Trebinje obogatiti za nekoliko stotina novih radnih mjesta.\nVučurević je podsjetio da je Trebinje prethodnih godina iz raznih zemalja dobilo pet miliona evra donacija.\nKonferenciji, čiji je organizator grad Trebinje u saradnji sa fondacijom "Konrad Adenauer" i Agencijom za unapređenje stranih investicija BiH /FIPA/, a koja je održana u jednom trebinjskom restoranu, prisustvovali su i ambasadori Srbije, Hrvatske, predstavnici Ambasade Rusije, zamjenik ambasadora Crne Gore, te predstavnici istočnohercegovačkih opština.


Dan pobede u Drugom svetskom ratu i Dan Evrope | RTK\nDan pobede u Drugom svetskom ratu i Dan Evrope\nU Srbiji i svetu se obeležava Dan pobede nad nacizmom u Drugom svetskom ratu, ali i Dan Evrope, u znak sećanja na isti datum 1950, kada je francuski ministar Rober Šuman predstavio predlog organizovanja Evrope, poznat kao „Šumanova deklaracija“ * Polaganjem venaca i cveća kraj Spomenika palim Crvenoarmejcima na Rasini i na Slobodištu, obeležen je 9. maj, Dan pobede nad fašizmom.\nU ratu koji je trajao nešto manje od šest godina, učestvovala je 61 država i oko 110 miliona vojnika, a po podacima poginulo je između 55 i 60 miliona ljudi, a njih oko 35 miliona je ranjeno.\nDržavna komisija bivše SFRJ, objavila je svojevremeno podatak da je poginulo ukupno 1.706.000 ljudi, među kojima nešto više od 300.000 boraca.\nTaj datum – 9.maj je i Dan Evrope pošto je savremena Evropa utemeljena na načelima borbe protiv nacizma i fašizma, mira, razumevanja, tolerancije i saradnje.\nOvaj datum je postao simbol koji zajedno sa himnom i zastavom predstavlja politički identitet Evropske unije (EU).\nFrancuski ministar inostranih poslova Robert Šuman je 9. maja 1950. objavio deklaraciju u kojoj je pozvao na uspostavljanje novog poretka kojim bi se rat između evropskih zemalja, a pogotovo Francuske i Nemačke, učinio ne samo nezamislivim, nego i fizički nemogućim.\nVeć sledeće godine osnovana je Evropska komisija za ugalj i čelik, koja je vremenom prerasla u Evropsku ekonomsku zajednicu, da bi 1991. u holandskom gradiću Mastrihtu bila proglašena EU, sa imenom koje nosi danas.\nUgovor o osnivanju Evropske zajednice za ugalj i čelik potpisan je 18. aprila 1951. i EZ su tad pristupile Francuska, Savezna Republika Nemacka, Italija, Danska i zemlje Beneluksa – Belgija, Holandija i Luksemburg.\nEvropski savet je 1955. godine u Milanu, Italija, odlučio da se dan objavljivanja Šumanovog plana, 9. maj, obeležava kao Dan Evrope.\nUgovor o EU, poznat i kao Ugovor iz Mastrihta (Holandija) od 7. februara 1992, stupio je na snagu 1. novembra 1993. godine.\nTim ugovorom utvrđena su tri stuba EU: nadnacionalni, kao prvi stub, zajednicka spoljna i bezbednosna politiku, kao drugi stub i saradnja u oblasti pravosuda i unutrašnjim poslovima, kao treći stub Unije.\nEU od 1. januara 2007. ima 27 država članica sa blizu 500 miliona stanovnika, a 1. jula Unija će dobiti 28. člana, Hrvatsku.\nDan Evrope – 9. maj, kojim se slave 63 godine EU, biće obeležen brojnim manifestacijama u Beogradu i drugim gradovima Srbije.\nBeogradski EU Info centra je najavio da proslava počinje univerzitetskom konferencijom „Pripreme za pregovaranje o članstvu u EU“.\nNajavljeno je i da će 9. i 11. maja obeležavanje biti nastavljeno brojnim događajima namenjenim svim uzrastima, poput crtanja o Evropi za najmlađe, debata za učenike srednjih škola s ambasadorom EU Vensanom Dežerom i ministrom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Žarkom Obradovićem.\nTokom manifestacije biće održani Evropski filmski festival, izložba stripa na temu „Srbija i EU“, koncert Ramba Amadeusa, ali će građani moći da vide i programe finansirane sredstvima EU kao i raznovrsno kulturno nasleđe zemalja članica EU.\nI Dan pobede nad fašizmom biće obležen nizom manifestacija a sa Savske terase Beogradske tvrđave, tim povodom biti izvršena počasna artiljerijska paljba.\nPrethodno : To ti je… „Kruška“\nSledeće : ČETVRTAK, 9. maj\nUz intervencije na mreži – Gradska toplana se trudi da distribuira toplotnu energiju prema utvrđenom planu i programu


Đorđe Vukadinović u DLZ: Znam kako bih prošao kao opozicionar u Moskvi!\nPodcast Autor:Milan Vukelić25. maj. 202209:13 > 11:02\nSvega nekoliko meseci od svog poslednjeg gostovanja u prvom srpskom političkom špageti isternu Dobar, loš, zao, autorski dvojac Vidojković/Kulačin odlučio je da ga ponovo ugosti i to povodom istraživanja koje je u radio i po kojem je više od 82 odsto građana Srbije protiv uvođenja sankcija Rusiji.\nPrema njegovim rečima, to nije 52, 62, 72, već više od 80 odsto i bilo bi potrebno „mnogo udruženog rada i truda da se takvo stanje promeni“.\nDLZ i Dragan Đilas: „Vučić pravi vladu sa SPS, nemoj da se foliramo“\nUtisak nedelje: Slaviša Orlović, Đorđe Vukadinović i Slobodan Stupar\n– Čak i da Aleksandar Vučić i svi njegovi mediji okrenu ploču to neće biti moguće. Na nivou statističke greške je broj njegovih pristalica koje podržavaju uvođenja sankcije Rusiji. Upravo zbog toga se nalazi u teškoj situaciji – kaže Vukadinović.\nOn, međutim, ističe da taj rezultat nije samo zbog rusofilije u Srbiji.\n- Tvrdim da je većinski stav u ovih 82 odsto antinato i protiv Zapada, a ne da se radi samo o rusofilima – pojašnjava.\nNa pitanje autora DLZ da li je svestan kako bi se proveo u Moskvi kao opozicionar, Vukadinović odgovara da zna kako bi prošao, da Rusija jeste prekršila međunarodno pravo, ali da je on protiv uvođenja sankcija Rusiji.\n- Moram da se složim sa Vučićem, Anom Brnabić, 50 odsto i sa Vulinom, većinom sa Vidojkovićem, ali ne i sa Kulačinom povodom sve ove priče u vezi sa agresijom, inretvencijom ili specijalnom opoeracijom, kako ko god da je nazove – naglašava Vukadinović.\nU čemu se slaže i sa Draganom Đilasom, da li bi Vučićev mudar potez bio da za premijera predloži Ivicu Dačića, kao i kako će opozicija izaći na vanredne izbore u Beogradu, pogledajte već od 20 sati na našem portalu.\nBonus video: Dragan Đilas o Veselinu Simonoviću\nDLZđorđe vukadinovićMarko VidojkovićNenad Kulačin\nDLZ: Isterivanje Mitrovića iz Save Manojlovića\nRonaldo odbio ponudu Bekama, neće u MLS


64% of the 1.000.000 RSD goal\n// UPDATE - 22. DECEMBAR 2020. // Skoro godinu dana nakon prvog detektovanog slučaja koronavirusa, broj zaraženih u celom svetu je i dalje alarmantan, a zdravstveni radnici podnose najveći teret ove borbe. U zdravstvenim ustanovama i COVID bolnicama širom Srbije mesta su skoro popunjena, a medicinsko osoblje često radi u uslovima u kojima im još uvek nedostaje osnovna zaštitna i medicinska oprema, kako za zaštitu sebe, tako i za brigu o obolelima. Na osnovu informacija dobijenih od Sindikata lekara i farmaceuta Srbije, trenutne potrebe lekara i zdravstvenog osoblja u 15 COVID bolnica u Srbiji su: Zaštitne maske - epidemiološke maske N95 (partikularne i obične) Rukavice (različitih veličina) Skafanderi Kaljače Kape Beskontaktni toplomeri Oksimetri Viziri Hirurške sterilne rukavice 7/7.5 NIVA maske za neinvanzivnu ventilaciju Digitalni aparati za merenje pritiska (bez slušalica) Protokometri (ubodni) sa ovlaživačem za centralni dovod gasa (Kiseoničke glave) Manžetne za merenje pritiska (koje se upotrebljavaju preko monitora vitalnih parametara) Dezinfekciona sredstva za ruke i radne površine Akohol 70% Inhalator RAKS sistem (radi efikasnije primene novonabavljenog RTG aparata) Kiseoničke maske Stalak za infuzije Manometarski aparat za TA EKG aparat 12-to kanalni Aparat za aplikaciju O2, koji se montira na bocu Varijabilne pipete od 50, 100 i 1000mcL Roleri za mešanje uzoraka krvi Reducir za O2 Defibrilator Pedijatrijski stetoskop Inhalator High Flow respirator (aparat koji dovodi kiseonik do pacijenta. Kada imaju to i na vreme priključe pacijenta, velike su šanse da se ne dođe do težeg oblika bolesti) Donirajte još danas i podržite zdravstvene radnike širom zemlje kako bi dobili neophodna sredstva za rad. Sva prikupljena sredstva biće raspoređena bolnicama prema urgentnosti, a utrošak novca možete videti na ovoj stranici, kao i na šta se novac trošio iz ovog opšteg apela trošio prethodnih meseci i kojim zdravstvenim ustanovama je dodeljena oprema. Kraj godine je blizu, neka vaš novogodišnji poklon bude upućen upravo onima koji su veći deo godine proveli spašavajući živote naših građana. ////// Poslednjih par nedelja, broj zaraženih od koronavirusa u Srbiji naglo je porastao. Pored straha od zaraze, veliki broj građana uznemirile su informacije o nedostatku medicinske i zaštitne opreme, i to posebno u gradovima proglašenim za nova žarišta. Nakon prvih informacija o žarištima u Novom Pazaru, Tutinu i Sjenici, Fond B92 i Srpski filantropski forum pokrenuli su kampanju u kojoj je za 9 dana 453 donatora doniralo preko 2,5 miliona dinara. Zato u ovom trenutku pokrećemo opšti apel i za ostale gradove u kojima je ustanovljen nedostatak opreme i koji su postali nova žarišta. Vaše donacije upućene opštem apelu biće raspoređene po žarištima prema urgentnosti, dok odabirom na konkretan grad donirate direktno organizacijama koje će kupovati opremu za grad kome ste namenili svoju donaciju. Kao i do sada, utrošak sredstava biće transparentno i jasno prikazan na svakoj od stranica kampanje, kao i komuniciran sa javnošću. Pozivamo vas da se, kao i do sada, uključite i podržite građane kojima su životi ugroženi tako što ćete podržati opšti apel koji će biti usmeren na prikupljanje generalne pomoći za sve ove gradove ili konkretno za neka od aktuelnih žarišta: Za kampanju opšteg apela možete donirati na tri načina: - online preko platforme - direktno na žiro račun Catalyst Balkans: Fondacija Katalist Takovska 38/1/23, Beograd tekući račun: 160-484055-98, Banka Intesa a.d. svrha uplate: Opšti apel šifra plaćanja: 287 - slanjem SMS poruke na 7300 (cena je 200 RSD) - sredstva od SMS-a će biti na raspolaganju tek po naplati i prenosu, najkasnije u roku od tri meseca. Hvala vam na podršci koju pružate svojim sugrađanima i zdravstvenim radnicima u ovim mestima. Ukoliko znate ili vodite neprofitnu organizaciju koja je upućena u stanje na terenu u gradovima koji nisu na ovom spisku, a potrebna im je podrška, molimo vas da nam se javite na sanja@catalystbalkans.org. Grupa 484 i Norveška ambasada dupliraće svaku donaciju do ukupnog iznosa od 235.000 RSD [IZVEŠTAJ #1 - 29. oktobar] Od jula meseca, aktivno smo mapirali potrebe institucija i organizacija u gradovima proglašenim za žarišta koronavirusa. Zahvaljujući Vašim donacijama u sklopu opšteg apela do sada je nabavljena sledeća medicinska oprema za odeljenje pedijatrije KBC Zvezdara i Klinički centar Srbije. Odeljenje pedijatrije KBC Zvezdara: - 2 beskontaktna toplomera - 1 kolica za davanje terapije - 3 inhalatora - 1 Pulsni oksimetar Palm care Klinički centar Srbije: - 10 protokomera za centralni razvod Neizvesno je kako će se epidemiološka situacija razvijati, zbog čega je važno da ostanemo solidarni i nastavimo da pomažemo onima kojima je to najpotrebnije. Hvala vam na podršci, nastavljamo dalje!


Razvojna banka Saveta Evrope odobrila zajam od 200 miliona evra za podršku Srbiji u borbi protiv Kovida-19 | EurActiv Serbia\nRazvojna banka Saveta Evrope odobrila zajam od 200 miliona evra za podršku Srbiji u borbi protiv Kovida-19\nRazvojna banka Saveta Evrope (CEB) odobrila je zajam u vrednosti 200 miliona evra za finansiranje zdravstvenog sektora u cilju borbe protiv širenja korona virusa.\nVlada Republike Srbije primenila je niz mera, uključujući kupovinu zaštitne opreme i medicinskih sredstava, kako bi sprečila širenje epidemije. Zajam Razvojne banke Saveta Evrope u formi instumenta za finansiranje javnog sektora pokriće vanredne budžetske izdatke izazvane merama za suzbijanje korona virusa.\nFinansiranje javnog sektora će podrzati kontinuitet u pružanju zdravstvenih usluga i stabilnost zdravstvenog sistema, uključujući zaštitu medicinskog osoblja. Biće omogućeno i finansiranje medicinskih sredstava, lekova, medicinske opreme, monitora za pacijente i testova za koronavirus.\nFokus finansiranja javnog sektora je na unapređenju snabdevanja bolnica zaštitnom opremom kao što su epidemioloske i hirurške maske, dezinfekciona sredstva i zaštitna odeća.\nRazvojna banka Saveta Evrope već podržava zdravstveni sektor u Srbiji kroz nekoliko postojećih projekata. Banka je nedavno odobrila kredit od 54 miliona evra za novu dečiju bolnicu u Tiršovoj, kao i investiciju od 200 miliona evra za finansiranje zdravstvene infrastrukture širom zemlje.\nSa najnovijim kreditom, tekuće investicije Razvojne banke Saveta Evrope u Srbiji će dostići skoro milijardu evra.\n"Zdravstvo je prioritetan sektor finansiranja za našu instituciju i do sada smo imali odličnu saradnju sa Srbijom", izjavio je Guverner Razvojne banke Saveta Evrope Rolf Venzel. "Izbijanje epidemije virusa korona zahtevalo je dodatna ulaganja u ovu oblast a Banka je brzo odreagovala da podrži zemlje članice. Zajam koji je odobren Srbiji deo je naših napora da se zajednički borimo protiv ove epidemije".\nMinistar finansija Siniša Mali ovim povodom je izjavio: "Veoma smo zahvalni Razvojnoj banci Saveta Evrope na ovoj podršci a novac će biti iskorišćen na pravi način i obezbediti da naši medicinari budu dobro snabdeveni. Nažalost, i naša zemlja, kao i ceo svet, suočila se sa posledicama virusa korona, ali uz odlučne i pravovremene mere, uspevamo da se izborimo da iz ove krize izađemo sa što manje posledica".


Светолик Ранковић - Порталибрис књижара\nSvetolik Ranković (1863–1899) bio je srpski pisac iz perioda realizma. Iako njegovo književno delo nije obimno, kritika ga ubraja u pronicljive autore koji su uspeli da prikažu sliku Srbije osamdesetih i devedesetih godina 19. veka.\nPošto je završio Bogosloviju, Ranković je otišao u Kijev, gde je upisao Duhovnu akademiju. U Kijevu se upoznao i sa istorijom ruske i svetske literature, a najveći uticaj na njega ostavila su dela Tolstoja, Gogolja, Gončarova, Koroljenka i drugih ruskih pisaca. Uticaj Tolstoja i Dostojevskog posebno je primetan u Rankovićevim romanima i odnosi se, pre svega, na izbor teme i junaka, slikanje unutrašnjeg života, humanistički odnos prema čoveku zapalom u bespomoćan položaj, prirodu sporednih lica kao prikrivenih komentara pojedinih junakovih osobina, kompoziciju.\nPorušeni ideali – Svetolik Ranković\n484.00 rsd370.00 rsdDodaj u korpu\nSeoska učiteljica – Svetolik Ranković\n407.00 rsd310.00 rsdDodaj u korpu\nGorski car – Svetolik Ranković


Bezos se sutra povlači s mesta generalnog direktora Amazona – 24sata online\nBezos se sutra povlači s mesta generalnog direktora Amazona\n4. Jul, 2021\nFoto: YouTube/Printscreen/Business Insider\nDžef Bezos, najbogatiji čovek sveta i osnivač Amazona, trebalo bi sutra da se povuče sa funkcije generalnog direktora ove gigantske platforme za onlajn trgovinu posle 27 godina provedenih na čelu kompanije.\nBezos, koji sa imovinom vrednom oko 189 milijardi dolara zauzima prvo mesto na Forbsovoj rang listi najbogatijih ljudi na svetu, objavljenoj početkom ove godine, najavio je odlazak sa mesta generalnog direktora Amazona u februaru, kako bi se posvetio svom kosmičkom preduzeću Blu Oridžin, piše Raša tudej.\nAmazon, koji je davnih 1990-ih počeo da radi kao onlajn knjižara, izrastao je tokom poslednje dve i po decenije u jednu od najvrednijih kompanija na svetu kojima se trguje na berzi, s tržišnom kapitalizacijom od 1,7 biliona dolara.\nBezos planira da zadrži vlasnički udeo od 10,3 posto u kompaniji, kao i mesto izvršnog predsednika upravnog odbora Amazona.\nMesto glavnog izvršnog direktora Amazona predaće Endiju DŽesiju, koji se kompaniji pridružio 1997. godine i koji trenutno vodi Amazonov sektor računarstva u oblaku.\nU međuvremenu, Bezos planira da se pridruži posadi kosmičkog broda-kapsule NJu Šepard njegove svemirske kompanije na prvom putničkom letu u vasionu, koji je zakazan za 20. jul, na godišnjicu sletanja Apola 11 na Mesec 1969. godine.\nTagovi: AmazonDŽef Bezospovlačenje\nKorona u Srbiji u protekla 24 sata\n“Porodica” nominovana u svim kategorijama na festivalu u Sarajevu: Reditelj otkrio šta sledeće snima\nDR LAĐEVIĆ: Ne odlažite posetu lekaru ako uočite ove simptome!


Dana 19. 04. 2018. godine u sjedištu Agencije za pružanje usluga u zračnoj plovidbi Bosne i Hercegovine u Mostaru održan je sastanak predstavnika Međunarodnog aerodroma Sarajevo i BHANSA-e. Na čelu izaslanstava su bili direktor Međunarodnog aerodroma Sarajevo gospodin Armin Kajmaković i direktor Agencije za pružanje usluga u zračnoj plovidbi BiH gospodin Davorinom Primorac.\nTema sastanka bila je međusobna saradnja i razmjena informacija o planiranim projektima razvoja. Međunarodni aerodrom Sarajevo je pokrenuo novi investicijski ciklus, a najvažnije aktivnosti su nadogradnja i proširenje terminalne zgrade te sanacija poletno-slijetne staze. Agencija za pružanje usluga u zračnoj plovidbi planira izvršiti analizu i rekonstrukciju kontrolnog tornja na Međunarodnom aerodromu Sarajevo, a navedeno je i da će 5. decembra 2019. godine BHANSA preuzeti kontrolu cjelokupnog zračnog prostora Bosne i Hercegovine.\nDirektor BHANSA-e, gospodin Davorin Primorac, istakao je da se sa zadovoljstvom može reći da BHANSA uspješno ispunjava sve svoje obveze te da stoji na raspolaganju Međunarodnom aerodromu Sarajevo u svim pitanjima koja se tiču poboljšanja kapaciteta i kvaliteta njihovih usluga, a koje zahtijevaju međusobnu saradnju.


Počela saslušanja zbog nelegalnih viza Pakistanaca | BL Portal\nPočela saslušanja zbog nelegalnih viza Pakistanaca\n17. Juna 2020. 10:07\nU Centralnoj istražnoj kancelariji Granične policije BiH u proteklih nekoliko dana saslušano je 15 osoba zbog afere koja se odnosi na izdavanje ulaznih nelegalnih viza državljanima Pakistana u BiH.\nPrema saznanjima lista, sve te osobe svjedočile su o saznanjima ko je i kako omogućio izdavanje turističkih viza za dolazak Pakistanaca u BiH, a koje su kasnije iskorištene za odlazak u zemlje EU. Utvrđeno je da im je BiH bila tranzit za lakši odlazak u Evropu.\nSaslušanja i provjere započeti su prema naredbi Tužilaštva BiH, kojem je Granična policija lani proslijedila izvještaj o ovim nezakonitostima.\nKako je nezvanično potvrđeno, sada se utvrđuje ko je u BiH pakistanskim državljanima slao garantna pisma, na osnovu kojih su dobijali turističke vize, a za koje je utvrđeno da su falsifikovane.\nPakistanci su imali rezervisan i smještaj u tri sarajevska hotela, od kojih je jedan na Ilidži, a dva u centru grada.\n“Avaz” saznaje da su iskaze već dale odgovorne osobe tih hotela, ali i zaposleni, recepcionari i menadžeri zaduženi za finansije. Poziv je upućen i njihovim vlasnicima s ciljem da se sve razjasni.\nList navodi da je nedavno saslušan i bivši ministar inostranih poslova BiH Igor Crnadak, a potvrđeno je da su iskaz dali i njegov pomoćnih, te tri zaposlena jedne policijske agencije.\nUtvrđeno je da je dolazak jednog Pakistanca u Sarajevo koštao i do 36.000 evra, a u cijenu su bili uračunati prevoz i smještaj.\nAmbasador BiH u Pakistanu je Sakib Forić, a o ovoj aferi prvi je progovorio član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, koji je rekao da je ambasador falsifikovao vize za 3.000 Pakistanaca, koji sada predstavljaju bezbjednosnu prijetnju po BiH.\nIako je Forić te informacije demantovao, podatak da je Tužilaštvo pokrenulo istragu i počelo provjere govori o ozbiljnosti ove informacije.\nTužilaštvo BiH i Granična policija istražuju i ko je izdavao i uzimao velike sume novca za dolazak Iračana u BiH. Oni su lani vraćeni sa sarajevskog aerodroma, a takođe su imali rezervisan hotelski smještaj u Sarajevu.\nNjima su, takođe, izdate hiljade viza, a zauzvrat su dali novac posrednicima, prenosi RTRS.\nTags: državljani, Granična policija, Pakistan, saslušanja, vize\nBorac pregovara sa hrvatskim internacionalcem: Ljubičić blizu Gradskog stadiona!?\nU petak suđenje vladiki Joanikiju i sveštenicima


Nikolić čestitao Novu godinu: Očekuju nas bolji dani\nM. D.\t 31. decembra 2015. 12:40\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić čestitao je danas građanima Srbije Novu 2016. godinu, uz poruku da nas očekuju bolji dani.\n“Ništa novo ako vam kažem da je jedna teška godina iza nas, novo ako vam kažem da nas očekuju bolji dani. U to sam ubeđen”, naveo je Nikolić u novogodišnjoj čestitiki koju je objavio na svom tviter nalogu.\nOn je rekao da svi rezultati ostvareni od konstituisanja nove vlade govore u prilog tome da sa malo vise optimizma, vere i sa osmehom na licu možemo da očekujemo ono što će se desiti 2016. i posebno u godini posle nje.\nPredsednik je ocenio da je otvaranje prvih poglavlja u pregovorima sa EU konačni znak da smo stabilizovali državu i da smo na dobrom putu, a da sada mnogo toga zavisi od nas.\nBeogradu otvorena podrška, Prištini u zavijenoj formi\nNikolić: Srbija za mir i dijalog, ali neće davati izgovor za…\nDanas sednica SB UN o Kosovu, učestvuje Nikolić\nNikolić: Čurkinu Orden prvog stepena\nNikolić kaže i da dobri i prijateljski odnosi koje Srbija ima sa svim zemljama u svetu garantuju da će uvek imati oslonac – nekad levo, nekad desno, nekad na istoku, nekad na zapadu.\n“Da nećemo imati nijednog neprijatelja, da ćemo imati samo države koje će se utrkivati koja više može da učestvuje u našem oporavku i našim željama da svim građanima Srbije ostvarimo bolji život”, naveo je Nikolić.\nOn je građanima čestitao predstojeće praznike sa željom da ih dočekaju u krugu porodice koja “ima više razloga za sreću nego do sad”.\n“U krugu porodice koja ima više nade u bolju budućnost nego do sad, u krugu porodice pošto je to naš stari vekovni i prošli i budući srpski običaj, u krugu onih koje najviše volite, da sa njima podelite i muku i radost i obećavam mnogo više da podelite radosti ubuduće nego do sad”, rekao je Nikolić.\nnova godinaTomislav Nikolić


Vekarićevo bacanje prašine u oči | aleksobradovic\nBy aleksobradovic\tAutorski tekstovi, Preuzeto\nPokušavajući da opravda nerad institucije u kojoj je zaposlen, zamenik tužioca je izneo podatak da je Tužilaštvo za ratne zločine procesuiralo veći broj okrivljenih nego Haški tribunal i to za upola manje vremena. Izvodeći ovu tvrdnju na osnovu ogoljene statistike i metodom „žabe i babe“, Vekarić je pokušao da izjednači procesuiranje Miloševića, Ojdanića, Karadžića i Mladića, sa neposrednim obaračima oroza koje Tužilaštvo, gotovo po pravilu, samo i procesuira. Na taj način, pretpostavljam nesvesno, Vekarić je sam sebi „skočio u usta“ i u stvari dao potvrdu jedne od najvećih kritika optužbi koje stoje u Izveštaju, a odnose se na rad Tužilaštva – da se ta institucija ne baviinspiratorima, političarima i visokim vojnim i policijskim funkcionerima koji su naređivali ove zločine. O broju podignutih optužnica u 2012. godini, kao i o „kalibru“ optuženih, zainteresovana javnost može da se informiše na samom sajtu Tužilaštva, kao i na sajtovima organizacija koje se bave praćenjem suđenja za ratne zločine.\nOznačeno Aleksandar Obradović, Bruno Vekarić, FHP, Izveštaj, Tužilaštvo za ratne zločine


Očuvanje srpskog jezika i ćiriličnog pisma - Istinomjer\nDNS će posebno doprinositi očuvanju srpskog jezika i ćiriličnog pisma, koji su izloženi ozbiljnim izazovima.\nVlada RS je tokom prve godine mandata provodila određene aktivnosti na realizaciji datog obećanja.\nPovelju o srpskom kulturnom prostoru koju su potpisali u Sremskim Karlovcima 4. marta 2019. godine, ministar kulture i informisanja Srbije Vladan Vukosavljević i ministrica prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić, ističe posvećivanje prebne pažnje očuvanju srpskog jezika i ćirilice.\nPored potpisane povelje 20.03.2019. godine, održan je i Forum o ćirilici, gdje je ministrica Trivić rekla da je ovo ujedno i prvi korak u realizaciji Povelje o srpskom kulturnom prostoru, kojom je definisana zajednička politika djelovanja u oblasti kulture Srpske i Srbije i prostora na kojima živi srpski narod.\nProjekat “Karavan kulture govora” u okviru kojeg koje je planirano da u više gradova Republike Srpske bude sprovedena dvodnevna edukacija o kulturi govora s ciljem zaštite srpskog jezika i pisma, koji su važni za očuvanje nacionalnog identiteta, organizovan je u novembru 2019. godine.\nU utorak 28. jula 2020. godine u Beogradu je održan prvi sastanak Radne grupe za izradu zakona o zaštiti ćirilice na kojem su učestvovali predstavnici Srbije i Republike Srpske (RS).\nMinistrica prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić i ministar kulture i informisanja Srbije Vladan Vukosavljević saopštili su da su polazne osnove definisane, te da je usaglašen zajednički stav da su jezik i pismo “identitetsko pravo svakog naroda, pa tako i srpskog koji živi sa obje strane rijeke Drine”. Navedeno je i kako će zakonske osnove o srpskom jeziku i ćiriličnom pismu biti identične u Republici Srpskoj i Srbiji, kao i da će o tehničkim detaljima zakonske regulative raditi stručnjaci oba ministarstva.


29 Nov 2021 - 17:38 Vesti Link\n"Svi u ovoj grupi će imati korist. Duže vreme imate neku nesrazmeru, oni su u nekoj težoj poziciji, tako da ovim izmenama svi koji su u ovoj grupi, mislim da će biti zadovoljni. Ali najveći iznos propisanog poreza plaćaju vozila preko 3.000 kubika. Suštinski, kada primenite ove procente, čini mi se da će oni imati najveći benefit od ovih izmenama", rekla je Savičić.\nObjašnjava da se do sada porez plaćao prema kubikaži i starosti, a da se ovom korekcijom dolazi do manjih nameta, jer se porez umanjuje za određeni procenat. Tako će, umesto umanjenja od 40 odsto, koliko je bilo do sada, oni koji imaju automobil star od 10 do 20 godina imati popust od 65 odsto.\nOni koji su vozili automobil star od osam do 10 godina imaće 40 odsto umesto 25 odsto umanjenja, koliko je bilo do sada. Za vozila stara od pet do osam godina predviđen je popust od 25 odsto umesto dosadašnjih 15 odsto. Za vozila starija od 20 godina umanjenje nije menjano, te će i dalje biti 80 odsto.\n"Ovde se išlo na varijantu da vozila starija od 20 godina ostanu na istom nivo i da nemamo nikakvo umanjenje, imajući u vidu i ekološke razloge. S druge strane, ovde se vodilo računa i o bezbednosti na putevima. Pokušali smo i te aspekte da sagledamo, da damo umanjenje ljudima koji su do sada imali velike obaveze po tom osnovu, a da se s druge strane vodi računa i o ekologiji i o bezbednosti", kaže Savičić.\nPredstavnica Ministarstva finansija ističe da se sa radom na ovom problemu krenulo još 2019. godine, a da su u prethodnom periodu od ove vrste poreza potpuno oslobođena hibridna i električna vozila. Poručuje da je ovo ministarstvo uvek spremno da razmotri sve inicijative koje se odnose na poreze, te da će se nastaviti razmatranje različitih opcija, kako bi se pronašla prava mera da svi budu zadovoljni.


Ministar Siniša Mali pozvao investitore na Londonskoj berzi da ulažu u Srbiju\nMinistar finansija Siniša Mali predstavio je danas ekonomsku politiku Vlade Republike Srbije na Londonskoj berzi, gde se održava konferencija koja je posvećena Evropi i Centralnoj Aziji.\nMali je finansijskoj zajednici u Londonu govorio o makroekonomskim rezultatima koje je Srbija postigla, o investicionim potencijalima, i pozvao investitore iz celog sveta da ulažu u Republiku Srbiju.\nOn je istakao da je Srbija mnogo toga uradila u oblasti ekonomije u poslednje četiri godine, i zahvalio se na prilici da o tome govori na Londonskoj berzi.\n“Velika mi je čast što mogu da podelim našu uspešnu priču i da vas pozovem da ulažete u Srbiju, koja je poslednjih godina postala najatraktivnija investiciona destinacija u našem regionu. Srbija je prošle godine privukla 3,5 milijardi evra investicija, dok su sve druge zemlje u regionu zajedno privukle 1,9 milijardi evra. Tri godine zaredom imamo suficit u budžetu, javni dug nam je na nivou od oko 50% BDP-a, a rast BDP-a je u prošloj godini iznosio 4,3%”, rekao je ministar Mali prezentujući rezultate Srbije.\nOn je dodao da je Srbija diverzifikovala bazu investitora, i da je otvorena ka tržištima širom sveta.\n“Republika Srbija je na putu ka Evropskoj uniji, ali su nam osim evropskih, važna i druga tržišta. Imamo sporazume o slobodnoj trgovini sa Ruskom Federacijom, Belorusijom, Kazahstanom, Turskom, i to nam daje prednost u odnosu na ostale evropske zemlje. Poslednjih godina imamo i veoma velika ulaganja iz Kine”, istakao je ministar finansija.\nMali je naglasio da je cilj da Srbija dobije investicioni rejting, i da je već napravljen jasan plan kako bi se to i dogodilo u naredne dve godine. Kada je reč o glavnim ciljevima za budućnost, ministar je istakao da su to finansijska stabilnost i dalji rast privrede.\nMinistar Siniša Mali je zaključio svoje izlaganje na Londonskoj berzi rekavši da će najbolje vreme za Srbiju tek doći i da se nada da će i oni biti deo toga.


Na Jutjubu najveće zarade od igrica – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n10 zemalja koje su blokirale YouTube\nNa Jutjubu najveće zarade od igrica\nOvo pokazuje analiza koju sprovodi specijalizovani statistički sajt Sošijel Blejd.\nKanal koji ima najviše posjeta i najveću zaradu je “Dizni kolektor bi-ar” koji sadrži videokomentare Diznijevih igračaka, a preko najniže zarade, vlasnici tog kanala, prema procjeni, mogu da zarade i do 18 miliona evra.\nPopularnost nekog kanala Sošijel Blejd određuje brojanjem posjeta koje su zabilježene u određenom periodu, kao i brojanjem komentara i “pretplatnika” kanala. Pored popularnosti koja se broji sa preciznošću, Sošijel Blejd posmatra i zaradu vlasnika kanala, ali ona nije eksplicitno vidljiva već se utvrđuje na osnovu procene i daje su okviru minimalne i maksimalne vrednosti.\nPo tim procenama, iza kanala “DisneyCollectorBR”, koji zarađuje minimalno 1,2 miliona evra godišnje, na listi prvih deset su kanali “Pju daj paj” (PewDiePie) koji objavljuje videa o igrama sa minimalnom zaradom od milion evra godišnje i “Litl Bejbi Bum” (LittleBabyBum) kome su dječije pjesmice osnovni sadržaj i koji zarađuje minimalno 740.000 evra godišnje.\nSlijede “Popularmos” (Popularmmos) koji emituje video o igrici “Majnkraft” (Minecraftu) sa minimalnom zardaom od 655.000 evra godišnje i “Blukolekšn” (Blucollection) sa svojim prikazima čovjeka koji se igra plastelinom i minimalnom zaradom od 630.000 evra godišnje.\nNa šestom mjestu sa zaradom od 610.000 evra je kanal “Stempilonghed” (Stampylonghead) koji se takođe bavi igricom “Majnkraft”, a na sedmom kanal “Dizni kar tojs” (DisneyCarToys) sa svojim kratkim filmovim za djecu i minimalnom zaradom od 560.000 evra godišnje.\nNa listi deset najplaćenijih kanala na Jutjubu poslednja tri mesta zauzimaju kanali “Di dajmond Majnkraft” (TheDiamondMinecart) sa video prikazima o “Majnkraftu” i zaradom minimalno 520.000 evra godišnje, zatim “Marki Plajer gejm” (MarkiPlierGame) sa prikazima o igrama – minimalno 515.000 evra godišnje i “Džek šeptik aj” (Jacksepticeye) sa video prikazima o igrama i “minimalcem” od 490.000 evra godišnje, prenose agencije.\nMaksimalne zarade ovih kanala su od osam do 20 miliona evra godišnje, kažu u Sošijel Blejdu.\nOrlandić: Nisam htio u Partizan\nMikeš i dalje u teškom stanju


NSinfo: "Srbiji treba treće dete" - Svake godine odlazi 16.000 mladih i obrazovanih ljudi\n"Srbiji treba treće dete" - Svake godine odlazi 16.000 mladih i obrazovanih ljudi\nProsečna žena na Vračaru u Beogradu rodi prvo dete s 32 godine\na žena na jugu Srbije sa 23 godine, što govori u prilog tome da koliko god smo mala zemlja kulturološke navike i razlike su ogromne.\nO tome u tekstu s naslovom "Srbiji neophodno treće dete", za današnju politiku govori ministarska za demografiju Slavica Đukić Dejanović.\nOna podseća da je budžet za demografiju ove godine četiri puta veći, da uz to treba dodati novac koji porodica dobija po osnovu Zakona o finansijskoj podršci porodicama s decom.\n"Ne možemo biti zadovoljni činjenicom da je prošle godine rođeno tek 200 beba više nego 2016, ali ne možemo biti ni nezadovoljni zato što se do 2016. broj novorođenih beba smanjivao iz godine u godinu", navodi Đukić Dejanović.\n"Prosečna starost mladih migranata je 29 godina, a svaka četvrta osoba koja napušta zemlju je visokoobrazovana: Ne možemo stopirati emigraciju jer je to civilizacijska tekovina, a sloboda kretanja jedno od elementarnih ljudskih prava", kaže ministarka.\nUpitana da komentariše primedbe da će Zakon o finansijskoj podršci porodici najviše stimulisati materijalno ugrožene porodice da imaju još više dece čime se siromaštvo umnožava, Đukić Dejanović ističe da treba stvarati uslove da ljudi rađaju bez obzira na socijalni status, te objašnjava da veruje da je zakonodavac upravo to imao u vidu kad je donosio zakon.\nJer, kako kaže, u zemlji u kojoj 51 procenat majki ima jedno, dete, 42 odsto dvoje, a tek 6,7 treće dete, naš je problem upravo to treće dete, odnosno kako stimulisati majke koje imaju dvoje da rode i treće dete.\nDemografski zakoni su jasni, objašnjava Đukić Dejanović i navodi: da biste imali prostu reprodukciju nacije potrebno je da 11 odsto majki ima jedno dete, 44 odsto treba da ima dvoje dece, a 45 procenata njih troje dece.


Beograd čeka veliki projekat postavljanja tramvajskih šina - GRENEF\nBeograd čeka veliki projekat postavljanja tramvajskih šina preko Mosta na Adi koje će povezati Banovo brdo i Novi Beograd. Vrednost posla je blizu dve milijarde dinara, rekao je zamenik gradonačelnika Beograda Andreja Mladenović.\n„U pitanju je veliki projekat čija je vrednost oko dve milijarde dinara i kojim će biti izgrađeno 2,7 kilometara šina sa obe strane mosta. To je onaj prostor koji sada izgleda prazan, a koji je, kada je most izgrađen, predviđen za postavljanje tramvajskih šina“, rekao je Mladenović za TV Pink.\nOn je dodao da je sada konačno došlo do toga da se počne sa realizacijom. Istakao je da je u proteklom periodu otvoren deo pristupnih saobraćajnica na novobeogradskoj strani koji je nazvan po herojima sa Košara, a tokom meseca će biti otvaranje ponuda za Bulevar patrijarha Pavla.\n„Most na Adi otkako je otvoren nema onaj kapacitet koji je očekivan i u odnosu na cenu koštanja mosta sa pristupnim saobraćajnicama nije bitno rasteretio saobraćaj, a mogao bi i sa tunelom koji treba da se izgradi od Topčidera do Autokomande. Most na Adi sa prisupnim saobraćajnicama će nas koštati oko 400 miliona evra i to je bila jedna ozbiljna investicija koja je u to vreme usisala gotovo sve što se investiralo u glavni grad“, kaže Mladenović.\nPrema njegovim rečima, poslednje dve godine radilo se na proširivanju kapaciteta Starog savskog mosta. Kako je naglasio, on se neće rušiti već će se premestiti na drugu lokaciju. „Pošto se ovaj most ne može u tehničkom smislu proširivati, nama je u interesu da tu napravimo jedan moderan novi most sa po dve saobraćajne trake, tramvajskim šinama, pešačkom stazom. Gradiće se na tom mestu jer tu već postoji infrastruktura, pristupne saobraćjnice“, rekao je on.\nPlan je i da se izgradi tunel koji će izaći na Ulicu despota Stefana Lazarevića i koji će za 14 odsto rasteretiti saobraćaj u tom delu grada, precizirao je zamenik gradonačelnika.\nMladenović je dodao da, kada se radi o izgradnji novog mosta, CIP je dobio posao na tenderu, radi se o domaćoj kompaniji i sa te strane zaista je napravljen transparentan sistem funkcionisanja, jeftiniji i funkcionalniji, navodi se u saopštenju Beo-infa.\n„Do 2014. godine kanalizacija je bila mrtvo slovo na papiru. Mi smo sada otvorili veliki broj gradilišta, otvoriće se tender za Međulužje odnosno kanalizaciju u Mladenovcu, sa Kinezima imamo potpisan memorandum za centralni kanalizacioni sistem u Velikom Selu, imamo projekte za rubne opštine, tu je i Jelezovac, u Batajnici je takođe otvoren tender u vrednosti 200 miliona dinara, a u delu naselja Braća Marić u Krnjači je u toku izrada kanalizacione mreže“, kaže on. Ovaj mandat smo iskoristili za projektovanje i pripremanje tendera, dodaje Mladenović. „Uz kanalizaciju moramo imati i fabrike za preradu otpadnih voda, radi se u različitim delovima grada, kao i u rubnim opštinama gde se rade posebni projekti“, zaključio je on.\nPromo11 sati ranije\nPogledajte most 20 puta duži od Golden Gejta (Video)\nMost ima 60 puta više čelika od Ajfelovog tornja u …


KONFERENCIJA LIBERALA JUGOISTOČNE EUROPE – Liberalno demokratska stranka\nPredsjednik LDS BiH mr. Hariz Redzić, predvodi bh. delegaciju na jubilarnom, 10. zasjedanju regionalne mreže liberalnih stranaka jugoistočne Evrope (Libseen), koja se održava od 18. do 20. septembra u Skoplju.\nRegionalna mreža formirana je na inicijativu tadašnjeg rukovodstva Mladih liberala, predstavlja platformu za razmjenu: informacija, definiranja načina saradnje i zajedničke promocije liberalnih politika i vrijednosti u regionu, a čije članice još uvijek nisu u potpunosti završile proces euro-atlanskih integracija.\nPredsjednik LIBSEEN-a, Roman Jakić (Slovenija) pozdravio je okupljene istaknuvši da su liberali uvijek bili lideri bolje strane istorije, i da je u vremenu rastućeg populizma i političkog skretanja u desno, danas jos važnije snažno promovirati i boriti se za: individualna ljudska prava i slobode te vladavinu prava – a ne ljudi.\nSastanku povodom 10 godina LIBSEEN-a prisustvuje i predsjednik ALDE (grupacija liberalnih i demokratskih stranaka u evropskom parlamentu) g. Van Baalen, kao i lideri liberalnih stranaka regiona: Vesna Pusić, Čedomir Jovanovića, Andrije Popovića…\nBh. liberali su iskoristili priliku kako bi kolege upoznali sa atmosferom u BiH u predizbornoj kampanji, i svim ograničenjima zbog agresivne kampanje koja ravnopravnim tretira i pozive na: novi genocid, otvorene udare na ustavni poredak i rasparčavanje zemlje, tako i zbog pasivnosti i nezaiteresovanosti Visokog predstavnika i međunarodne zajednice u održavanju ne tako davno postignutih demokratskih standarda.\nPredsjednik LDS BiH, Hariz Redzić je tokom konferencije govorio o sve većem problemu ekonomske emigracije iz BiH, uzrokovane lošim političkim odnosima etno kleptomana i korupcijom, koja je postala standard ponašanja u kojem sve veći broj ljudi ne želi da učestvuje, pa nazalost napušta BiH.


Srbija „nema šanse“ da se plasira na Mundijal? Ovo će da IZNERVIRA „ORLOVE“ kao malo šta drugo! – Navijaci Srbija\nHome > Fudbal > Srbija „nema šanse“ da se plasira na Mundijal? Ovo će da IZNERVIRA „ORLOVE“ kao malo šta drugo!\nSpecijalizovana kompanija za sportsku statistiku „Grejsnojt“ je, na osnovu svog „Svetskog rangiranja reprezentacija“, dosadašnjih rezultata i brojnih simulacija, napravila listu od 13 evropskih selekcija koje „vidi“ kao učesnike narednog šampionata planete.\nI, Srbije na toj listi – nema.\nPrema ovoj „računici“ Portugalci, naš rival u kvalifikacijama, imaju četvrtu najveću šansu da se domognu Mundijala, 82%. Od aktuelnih prvaka Evrope, predvođenih Kristijanom Ronaldom, samo su bolje rangirani Belgija sa 88%, Španija sa 85% i Francuska sa 84%.\nListu „zaključuju“ Nemci sa 77%, Italijani sa 75%, Holanđani i Englezi (sa po 74%), te Danci (68%), Hrvati (57%), Švajcarci (46%), Austrijanci (44%) i – Velšani (37%).\nOvome je dodato da će se „najverovatnije“, Švajcarsska, Austrija i Vels plasirati na Svetsko prvenstvo putem baraža.\nSrbija – uopšte nema na spisku jer je, prosto rečeno, „otpisana“.\n„Grejsnot“, međutim, spominje „orlove“ u drugom grafikonu, kao jedan od timova sa najvećim šansama da budu drugi u svojoj grupi, time i učesnici baraža. Srbiji je tu dato 48 odsto šansi, i to na „na osnovu milion simulacija korišćenjem Svetskog fudbalskog rangiranja“ koje ova kompanija koristi.\nNa kraju, Srbija je spomenuta i kada je napravljena lista reprezentacija koje imaju između 10 i 35% šansi da se domognu Mundijala – naša selekcija je u vrhu te „liste optisanih“, peta, sa 27 odsto, i to iza Poljaka (32%), Rusa (31%), te Šveđana i Čeha (po 28%).\nPodsetimo, naša reprezenacija će, posle današnjeg meča sa Republikom Irskom, u subotu opet na teren – u Beograd stiže Portugalija, a narednog utorka sledi meč „orlova“ protiv Azerbejdžana u Bakuu.


Bushova karikatura Kerrya i previše uspješna? (15/10/04) - 2004-10-15\nU tekstu o američkoj predsjedničkoj kampanji ‘Washington Post’ piše da je nakon tri televizijska sučeljavanja s predsjednikom Bushom postalo jasno da su republikanci potcijenili demokratskog predsjedničkog kandidata Johna Kerrya. U ofenzivi reklamnih predizbornih poruka u proljeće ove godine republikanci su prikazivali Kerrya kao neodlučnog oportunista koji nema koherentnu politiku o Iraku te kao slabog po pitanju terorizma.\nMeđutim, ta strategija bila je više nego uspješna, slažu se stratezi i anketari: pretvorivši Kerrya u karikaturu, Bushova stožer je stvorio tako niska očekivanja da ih demokratskom senatoru nije bilo teško nadići u javnim debatama s predsjednikom, piše “Washington Post”. Držeći se predsjednički u debatama John Kerry je izbrisao negativnu promidžbenu kampanju u koju je utrošeno stotinu milijuna dolara”, ocjenjuje jedan demokratski strateg.\n“Los Angeles Times” izvještava da Pentagon namjerava unaprijediti generala Ricarda Sancheza, bivšeg američkog zapovjednika u Iraku, što bi moglo dovesti do sukoba s članovima Kongresa zato što se zlostavljanje zatvorenika u zatvoru Abu Ghraib dogodilo pod njegovim zapovjedništvom. General Sanchez bi trebao dobiti svoju četvrtu generalsku zvjezdicu.\nPrema izvorima iz Pentagona Donald Rumsfeld i drugi znaju da je general Sanchez politički “radioaktivan”. Oni će, kako piše “Los Angeles Times”, sačekati do 2. studenoga da se vidi tko će pobjediti na izborima i da jenjaju istrage zlostavljanja iračkih zatvorenika, prije nego objave promociju Sancheza. Još se ne zna koju bi dužnost trebao dobiti general Sanchez, stoji u “Los Angeles Timesu”.


Džošua Parker je malerozan po svoje timove - Sportske.net\nDžošua Parker je malerozan po svoje timove\nKo želi pobedu ne sme da ga ima u startnih '11'.\nFudbaler Crvene zvezde koji igra u Aberdinu kao pozajmljen igrač izgleda da je malerozan po svoje timove.\nNaime, napadač sa Antigve i Barbude je ove sezone u dresu Crvene zvezde odigrao 5 mečeva kao starter i beogradski klub nije pobedio ni na jednoj utakmici, dva puta je poražen od Kairata i dva remija u domaćem šampionatu, protiv Radničkog iz Niša i Metalca.\nNišta bolje nije ni na 'Ostrvu', gde 24 godišnji fudbaler nastavlja da 'maleriše' svoje timove.\nAberdin je do sada u Škotskoj Premijer ligi imao sve pobede i nalazi se na prvom mestu, a onda je na scenu stupio Džošua Parker. On se danas po prvi put našao u startnih '11' škotske ekipe i oni su odmah doživeli poraz. Pre toga je 5 puta u igru ulazio sa klupe.\nOni su danas izgubli od Invernesa rezultatom 2-1, a Parker je zamenjen u 66. minutu.\nSlučajno ili ne, od kada on nije počinjao meč, ekipa Miodraga Božovića je zabeležila sve pobede.\nRečenica koja je izazvala reakcije, Sanogo već uspeo da naljuti ''Grobare''?!\nMrkela o dolascima i odlascima, kao i želji Dejana Stankovića\nTeodora Vukojević ponovo osvojila šesto mesto u Minhenu


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Publikacija o topu Zelenku povodom 84. godišnjice\n28. 02. 2021. 07:01 >> 07:08 0\nPublikacija o topu Zelenku povodom 84. godišnjice\n“Zanimljivost ovog topa ogleda se i u starosti lafeta na kom se nalazi, za koji je hemijska analiza potvrdila da datira iz XVII vijeka, a u svijetu, osim peraškog, postoji samo još jedan koji se nalazi u Kopenhagenu”, saopšteno je iz Muzeja.\nAutorke publikacije su muzejska dokumentaristkinja u OJU “Muzeji” Kotor Jelena Čečur i Elvira Sorić iz Omiša, koja je na osnovu oznaka i arhivskih dokumenata utvrdila jasno porijeklo ovog topa, koji se čuva u Muzeju grada Perasta.\nUvodnu riječ za dvojezičnu publikaciju, koja na gotovo 60 stranica donosi zanimljive pojedinosti iz bogate prošlosti Perasta, napisala je istoričarka umjetnosti i kustoskinja Istorijsko-umjetničke zbirke Muzeja grada Perasta Aleksandra Simeunović.\n“Zbog složene epidemiološke situacije nije bila moguća promocija publikacije, dok će zainteresovana javnost u narednom periodu biti u prilici da se putem digitalnih platformi upozna sa ovim vrijednim izdanjem”, saopštili su iz Muzeja.\nMuzej u Perastu zatvoren do 5. februara\nIzložba dokaz da se različitosti uvažavaju\nOd sjutra svakodnevno filmovi o Perastu\n16. 08. 2015. 0\nTurski fermani i berati u Perastu\n16. 07. 2015. 0


Sporazum privrednih komora Srbije i Maribora | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Sporazum privrednih komora Srbije i Maribora\nOvaj sporazum je samo početak revizije dosadašnjih ugovora, naveo je predsednik Privredne komore Vojvodine Boško Vučurević, dodajući da će ubuduće Komora raditi na što boljoj saradnji sa komorama iz regiona u cilju konkretnih rezultata.\n“Između naših Komora je postojao sporazum, međutim, sada u skladu sa novim zakonom, koji je i u Sloveniji a i kod nas stupio na snagu. Mi smo pokrenuli inicijativu da sve sporazume koje imamo sa Regionalnim Privrednim Komorama koje imamo u našem okruženju da ih obnovimo ponovo pokrenemo i da ih učinimo takvim da budu radni, primenjivi da budemo aktivni na tom planu”, naveo je Vučurević.\nKako kaže Vučurević, saradnja sa Mariborom je značajna i za cilj ima razmenu informacija i realizaciju novih investicija. Najvažnije je da saradnja donese pozitivne ekonomske efekte obema stranama.\n“Sporazum je jedna platforma na kojoj ćemo graditi našu saradnju, sa možda malo boljom sistematikom. Mi već godinama imamo dobre veze sa Privrednom Komorom Vojvodine i sada ćemo možda samo da napravimo jedne aktivitete”, rekla je Aleksandra Podgornik, direktorka Privredne komore Maribor.\nPodgornik je navela da ovaj sporazum donosi nove projekte, kao i razmenu značajnih informacija ove dve regije. Sporazum je obnovljen sa malim izmenama i dopunama i, kako obe strane ističu, sve u cilju da bude funkcionalniji i primenjiviji u praksi.\nPrethodni tekstRaspored sahrana za četvrtak, 26. januar\nSledeći tekstKonkurs “Ljubav (ni)je samo reč” Kulturnog centra iz Futoga


Kompanija Molson Coors posvećena ciljevima održivosti zasnovanim na nauci | Pivara Trebjesa\nKompanija Molson Coors Brewing Company, vlasnik Pivare „Trebjesa“, objavila je godišnji izvještaj o održivosti pod nazivom Our Beer Print (Naš pivski pečat) za 2018. godinu, u kojem opisuje napredak ka ambicioznim ciljevima održivosti.\nOva kompanija je razvila ciljeve do 2025. godine, kako bi smanjila emisiju ugljen dioksida za 50 odsto u okviru svojih pogona i za 20 odsto u okviru svog lanca vrijednosti.\nCiljevi su organizovani kao tri stuba koja su najbitnija za kompaniju i zainteresovane strane:\n1. Promovisanje odgovornog konzumiranja alkohola\n2. Postizanje efikasnosti od zrna do čaše\n3. Podrška ljudima i zajednicama\nKompanija Molson Coors uspostavlja standarde u vezi pravljenja piva već duže od dva vijeka. Kao jedan od najvećih svjetskih proizvođača piva, kompanija Molson Coors radi na stvaranju izuzetnih brendova, koji će oduševiti ljubitelje piva širom svijeta.\nPrethodni članak: "Potvrđen kvalitet Nikšićkog Piva na međunarodnoj selekciji kvaliteta"\nSljedeći članak: "10 godina kampanje „Kad pijem ne vozim“"


Vila Frossaki - Pefkohori, Halkidiki, Grčka - Letovanje 2021 - AquaTravel.rs\nVila Frossaki, izgrađena pre samo tri godine, nalazi se na oko 450 metara od plaže. Raspolaže dvokrevetnim, trokrevetnim studijima kao i trokrevetnim studijima sa krevetom na sprat, naročito pogodnim za smeštaj porodica sa decom. Svi studiji su opremeljeni kuhinjom, kupatilom, TV i klima uređajem koji se naplaćuje na licu mesta u iznosu 5€ na dan.\nU sastavu vila Frossaki se nalazi prostrano dvorište i roštilj kao i klackalica koja će najviše obradovati decu. Zbog svega ovoga, ova vila će se svideti porodicama koja imaju decu kao i onima koji bi ipak malo tišine u bučnom i živopisnom Pefkohoriju.\nGPS kordinate (39.984747, 23.620534)\nIdealno za porodicu sa decom\nPošaljite upit za Vila Frossaki


Etleboro.org - Državni sekretar SAD danas u Briselu na konsultacijama sa NATO partnerima\nBlic Serbia 13.04. 08:00\nPoslušajte vest preko audio fajla Americki državni sekretar Entoni Blinken stiže danas u Brisel, gde će se pridružiti ministru odbrane Lojdu Ostinu u konsultacijama sa saveznicima i partnerima iz NATO-a o nizu prioritetnih pitanja, saopštio je Stejt department. Kako jalvja Rojters, Blinken, koji će»»»\nDanas Serbia 12.04. 16:39\nAmerički državni sekretar Entoni Blinken putuje u Brisel na razgovore sa evropskim i NATO saveznicima o Avganistanu, Ukrajini i drugim pitanjima, saopštio je danas Stejt department. Blinken će posetu iskoristiti „da potvrdi američku posvećenost transatlantskom savezu kao partnerstvu za postizanje z»»»\n13.04. 08:00 Državni sekretar SAD danas u Briselu na konsultacijama sa NATO partnerima Blic\n12.04. 16:39 Blinken putuje u Brisel na razgovore o Avganistanu i Ukrajini Danas


Vremenske nepogode odnijele 120 milijardi dolara osiguravajućim kompanijama - Biznis info portal - Bilans.ba\nHomeVijestiVremenske nepogode odnijele 120 milijardi dolara osiguravajućim kompanijama\nVremenske nepogode odnijele 120 milijardi dolara osiguravajućim kompanijama\nFRANKFURT – Obilježena razornim uraganima i talasima ledenog vremena u SAD-u, 2021. godina se pokazala kao druga najskuplja za svjetske osiguravajuće kompanije, saopštila je osiguravajuća kuća Mjunik Re, upozorivši na dalje sve vjerovatnije ekstremne vremenske prilike zbog promjene klime.\nOsigurani gubici od prirodnih katastrofa iznosili su oko 120 milijardi dolara prošle godine, što je druga najveća šteta posle 146 milijardi dolara zabilježenih tokom 2017, koja je takođe upamćena po uraganima, prenosi Rojters.\nGodišnji globalni ceh, koji su platile svjetske osiguravajuće kuće prema računici kompanije Mjunik Re, najvećeg svjetskog reosiguravača, nadmašuje procjenu od 105 milijardi dolara koju je prošlog mjeseca objavila konkurentska kompanija Svis Re.\nSAD, koje su u decembru opustošili udari desetina tornada, kao i uragan Ida i ledeni talas u Teksasu ranije prošle godine, imaju ogroman udio u ukupnom gubitku, saopštio je Mjunik Re.\n„Slike prirodnih katastrofa iz 2021. godine su uznemiravajuće. Klimatska istraživanja sve više potvrđuju da su buduće ekstremne vremenske sve vjerovatnije“, rekao je Torsten Jevorek, član upravnog odbora Mjunik Rea.\nUragan Ida, koji je protutnjao od Nju Orleans do Njujorka, rezultirao je sa 36 milijardi dolara osiguranih gubitaka. Zimska mećava, koja je prvenstveno pogodila Teksas, koštala je oko 15 milijardi dolara gubitaka. Poplave u Njemačkoj nanijele su takođe nekoliko milijardi dolara štete.\nMnogi naučnici su saglasni u ocjeni da su klimatske promjene uzrok vremenskih nepogoda koje su obilježile 2021. godinu, i da će se one sve više pogoršavati kako se Zemljina atmosfera bude zagrijevala tokom sljedeće decenije i nadalje.\nOsiguravači u pojedinim slučajevima podižu stope premije koje naplaćuju zbog sve veće vjerovatnoće katastrofa, a u nekim državama su čak prestali da pružaju uslugu osiguranja od moguće štete. Tanjug\nObjava Vremenske nepogode odnijele 120 milijardi dolara osiguravajućim kompanijama prenijeta sa portala Capital.ba – Informacija je capital.


Nemačka opozicija oštro kritikovala Merkelovu i Šojblea\nNemačka opozicija je u pitanju rešenja grčke krize napala pregovarački stil kancelara Angele Merkel, a posebno ministra finansija Volfganga Šojblea koji se zbog predloga o privremenom izlasku Atine iz evro-zone našao na udaru i svojih koalicionih partnera iz Socijaldemokratske partije (SPD).\nZamenik šefa poslaničkog kluba SPD u Bundestagu Karsten Šnajder rekao je za ''ŠtutgarterCajtung'' da je Šojbleov predlog o privremenom izlasku Grčke iz evro-zone bio ''teška greška'' i ''narušavanje poverenja''.\nŠnajder je rekao da nemačka vlada u Briselu pregovara po ovlašćenju Bundestaga i dodao da nema ovlašćenja SPD-poslaničkog kluba da se zahteva ''greksit'', odnosno, izlazak Grčke iz evro-zone.\nOn je istakao da će se zato morati razjasniti da li je Šojble narušio prava Bundestaga, a mediji ocenjuju da Šojbleov plan deli SPD.\nŠef SPD i vicekancelar Zigmar Gabrijel je, naime, na svojoj ''fejsbuk'' stranici napisao da je cilj vlade da Grčka ostane u evro-zoni, ali i istovremeno signalisao podršku Šojbleu.\n''U jednoj tako kriznoj situaciji mora se svaki predlog proveriti ....jedan ''greksit'' bi bio zamisliv, samo ako bi ga grčka vlada takođe shvatila za bolju alternattivu....'', smatra Gabrijel.\nŠojble se našao na udaru kritike, posebno iz redova opozicione partije Zeleni, odakle mu je priprećeno i tužbog pred ustavnim sudom, pošto njeegovo Ministarstvo finasija nije upoznalo prvo Bundestag sa planom, koji predviđa i privremeni izlazak Grčke na najmanje pet godina iz evro-zone.\nIz partije Levice, nastale spajanjem naslednika bivših istočno-nemačkih komunista i WASG stranke, Šojblea su nazvali i ''grobarom evro-zone'', a čule su se reči i ''ucena'', ''nebulozno'', ''opasno''....prenose danas nemački mediji.\nNemački Bundestag bi u petak trebalo da održi specijalno zasedanje, posvećeno Grčkoj, najavio je predsednik Bundestaga Norbert Lamert.\nLamert je, kako prenose mediji, rekao da bi specijalna sednica Bundestaga mogla biti pripremljena u četvrtak i dodao da je "da" u grčkom parlamentu za paket reformi, pretpostavka za zasedanje Bundestaga.\nNemački Bundestag mora, naime, da da "zeleno svetlo", odnosno, izglasa saglasnost za novi paket pomoći Grčkoj, ukazuju mediji.\nGrčka je ovog vikenda uspela da obezbedi sporazum o trećem paketu međunarodne finansijske pomoci koji joj je bio preko potreban, kao i da izbegne izlazak iz evrozone, nakon maratonskih pregovora u Briselu koji su potrajali duboko u noć.


OO Dosta je bilo Vrbas najavljuje koaliciju sa građanima | Oko Nas\nOO Dosta je bilo Vrbas najavljuje koaliciju sa građanima\nPredstavnici vrbaskog odbora Pokreta Dosta je bilo pozvali su, na današnjoj konferenciji za štampu, stanovnike opštine Vrbas da im se pridruže na predstojećim izborima. Iz pokreta su najavili koaliciju sa građanima.\n“Potrebno je da preuzmemo odgovornost kao građani. Krajnje je vreme da utičemo na stvari koje se dešavaju oko nas. Građani treba da imaju uvid u vršenje vlasti. Pozivamo građane da nam se pridruže i prate naš rad, da daju svoje predloge, sugestije, kritike, a naša kancelarija svakodnevno je otvorena od 18 do 19 časova”, rekao je Jovan Radović predsednik OO Pokreta dosta je bilo Vrbas.\nGovoreći o predizbornoj kampanji Slobodan Bjekić je rakao da će se Pokret Dosta je bilo bavti pozitivnom kampanjom.\n“Nećemo vršiti pritisak na građane, a želimo da ohrabrimo građane da ne podležu nikakvim pritiscima, već da glasaju po savesti. Za 20 godina opštinu su vodili razni ljudi i različite vlasti, a praktično se ništa pozitivno za građane nije dešavalo. Stanje u gotovo svim javnim preduzećima je izuzetno loše”, rekao je Bjekić.\nIz Pokreta Dosta je bilo najavljuju transparentnost u vršenju vlasti i svih poslova, kao jednu od bitnih stavki svog programa.\n“Transparentnost i racionalizacija radnih mesta su važan deo programa. Niko od građana neće biti isključen sa vodovodne mreže, pogotovo ako su u pitanju socijalno ogroženi stanovnici. Pokušaćemo da ustalimo zarade zaposlenima u javnim preduzećima kojima je osnivač opština Vrbas, da zarade budu redovne, a pokušaćemo da poboljšamo socijalni položaj zaposlenih”, rekao je Goran Roganović, iznoseći deo programa Pokreta Dosta je bilo.\nPrethodni članakBoško Obradović u poseti VrbasuSledeći članakPodrška izbeglim i raseljenim licima


Građevinci u Urugvaju čekaju pomoć - Gradjevinarstvo.rs\nGrađevinci u Urugvaju čekaju pomoć\nBroj srpskih radnika koji imaju problema u Urugvaju sa isplatom zarađenog novca, a koji su radili na izgradnji najveće fabrike celuloze na svetu, sa 13 popeo se na 40! Naime, toliko njih se obratilo za pomoć našoj ambasadi u Buenos Ajresu, potvrđeno je u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije.\n- Ambasadi Republike Srbije obratili su se naši državljani (njih 40), koji se nalaze u Koloniji, Urugvaju, na izgradnji fabrike celuloze "Montes del Plata", za pomoć i posredovanje u rešavanju problema sa kojima se susreću u radu za kompaniju Felvok International S. A. Naime, vlasnik kompanije Felvok International S. A. koristi situaciju i to što naši radnici ne govore španski jezik, kako bi napravio razliku u platnim listama, odnosno isplatio manje novca našim radnicima za njihovo angažovanje – kažu u MSP.\nAmbasada je kontaktirala sa vlasnikom navedene kompanije, kako bi problemi bili rešeni što hitnije i na zadovoljstvo obeju strana. Međutim, vlasnik je potpuno negirao činjenice koje se naveli srpski radnici. Ambasada je zatim uputila notu Ministarstvu inostranih poslova Urugvaja, tražeći pomoć i posredovanje u rešavanju navedenih problema. Pošto je u svakodnevnom kontaktu sa našim radnicima, ujedno ih je savetovala da ne potpisuju nikakve dokumente na španskom jeziku čiju sadržinu ne razumeju, da bi izbegli nepoželjne posledice.\n- Ispred grupe navedenih radnika nalazi se Branko Drinić, koji je obavestio ambasadu da im je urugvajski sindikat radnika (SUNKA) sugerisao da otpočnu štrajk, kako bi izvršili pritisak na rukovodstvo kompanije, u cilju isplate navedenih plata. Napominjemo da je ambasada u svakodnevnom kontaktu sa Drinićem, kao i sa advokatom Alba Elenom, koju su naši radnici angažovali.\nNa predlog ambasade, Drinić je stupio i u kontakt sa počasnim konzulom Srbije u Montevideu. Budući da ambasada još nije dobila zvanični odgovor od MIP Urugvaja, naš sektor za konzularne poslove predložio je da se odmah uputi nota MIP-u Urugvaja i urgira odgovor po pitanju dobijanja svih relevantnih informacija o navedenom slučaju, kao i da se konzul iz Ambasade Srbije u Buenos Ajresu uputi u Montevideo, gde bi obavio razgovore u MIP-u, policiji, sindikatu, i sa advokatom, radi preduzimanja odgovarajućih mera i zaštite prava i interesa naših radnika, kažu u MSP.\nInače, naši radnici koji rade kao monteri u Urugvaju, obratili su se javnosti da bi je upoznali sa teškom pozicijom u kojoj su se našli. Dve grupe radnika otišle su legalno, u maju, na privremeni posao u ovu zemlju, da bi učestvovali u realizaciji trenutno najveće investicije u Latinskoj Americi.\nPosle brojnih problema sa papirima i isplatom, radnici su stupili u štrajk. Najveći broj njih, kako kažu, popustio je pod pritiscima poslodavaca i na kraju potpisao ponuđene ugovore i novac za povratak kući, da bi se ispostavilo da su potpisali da se odriču ostatka novca. U Urugvaju je ostalo njih devet, kojima su blokirane kartice koje im omogućavaju pristup trpezariji i gradilištu. Kako su rekli, prosečna dugovanja po radniku su oko 10.000 dolara, s obzirom na to da je posao "pogođen" za 10 evra po satu.\nStigli do Ministarstva rada\nBranko Drinić proveo je u petak tri i po sata u Ministarstvu rada Urugvaja, gde su naši predstavnici uspeli da mu organizuju sastanak, opisujući do detalja šta se dogodilo:\n- Za sledeći ponedeljak zakazano je mirno rešavanje spora između radnika i poslodavca, i sada sedimo u kampu i čekamo rasplet. Nadamo se da će sve biti u redu. U Ministarstvu su nam rekli da su pre nas i turski radnici dolazili i žalili se da su prevareni i da su pod pritiscima morali da se vrate kući, ne znajući da li će im pare ikad biti isplaćene.


Otvoren info pult u Beograd Centru – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nOtvoren info pult u Beograd Centru\nObjavljeno 6. jula 2018. 06:20 9. jula 2018. 08:46\nU prethodnih šest dana železnički saobraćaj u novoj glavnoj železničkoj stanici Beograd centar u Prokopu funkcionisao je bez ikakvih problema i ova stanica u praksi potvrđuje da svakodnevno može da primi 195 putničkih vozova i veliki broj putnika.\nRukovodstvo i stručne službe „Infrastrukture železnice Srbije“ svakodnevno su u Prokopu i analizirajući situaciju nastoje da iz dana u dan unapređuju kvalitet usluge i putnicima ponude što više potrebnih sadržaja.\nTako je „Infrastruktura železnice Srbije“ juče u novoj glavnoj prestoničkoj železničkoj stanici Beograd Centar u Prokopu, otvorila Info pult.\nRadnici ove železničke kompanije biće na raspolaganju putnicima u novom objektu, kako bi im pomogli da brže i lakše stignu do blagajne, čekaonice ili perona sa kojih im polaze vozovi, ali i da se snađu kako da stignu do pojedinih delova grada. U Beograd Centru, nakon što je međunarodni putnički železnički saobraćaj 1. jula preseljen u ovaj objekat, vidno je prisutan veliki broj stranaca u stanici, pa su im informacije radnika „Infrastrukture železnice Srbije“ svakako više nego dragocene.\nDanas su u železničkoj stanici Beograd Centar postavljeni automati za hladne i tople napitke, a narednih dana Poštanska štedionica će u Prokopu postaviti i bankomat.\nVeć duže vreme u Beograd Centru radi i policijska stanica, a proteklih dana počela je sa radom i ambulanta Zavoda za zdravstvenu zaštitu železničara, koja može putnicima i posetiocima stanice da pruži medicinsku pomoć.\n„Infrastruktura železnice Srbije“ postaviće u stanici Beograd Centar i dva lifta. Građevinska dozvola je već dobijena i pokrenut je postupak nabavke liftova, pa se očekuje da za oko tri meseca u Prokopu počnu da rade i novi liftovi.\nNa taj način, osim svoje osnovne delatnosti, „Infrastruktura železnice Srbije“ u praksi je pokazala i svoju odgovornost i brigu za putnike.


Pooštrene sankcije Rusiji zbog djelovanja u Ukrajini - Rusija: Ko uvede sankcije - agresor? — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nRadio Velkaton > Svijet > Pooštrene sankcije Rusiji zbog djelovanja u Ukrajini – Rusija: Ko uvede sankcije – agresor?\nEvropski diplomati postigli su preliminarni dogovor o listi osoba, uključujući saradnike ruskog predsjednika Vladimira Putina i kompanija, čija će imovina biti zamrznuta u okviru pooštravanja sankcija Rusiji zbog djelovanja u Ukrajini, izjavila su neimenovani evropski diplomati.\nNova lista imena bit će objavljena u utorak ili u srijedu kao dodatak na listu na kojoj se već nalazi 87 osoba i 20 organizacija koji su predmet sankcija Evropske unije, prenosi agencija „Reuters“.\nTrojica evropskih diplomata, koji su tražili da ne budu imenovani, izjavili su da ne mogu da govore o detaljima, ali da je riječ o osobama i kompanijama, koje podržavaju ili imaju korist od destabilizacije Krima i ruske aneksije Krima.\n„Na listi se nalaze pojedinci, pristalice i subjekti“, rekao je jedan od trojice diplomata, dok je drugi izjavio da je lista bila predmet pravnog prečišćavanja i da će biti potpisana u utorak kada diplomate EU nastave razgovore. Zapad pojačava sankcije Rusiji, optužujući Moskvu da nastavlja da snabdijeva oružjem proruske snage koje se bore na istoku Ukrajine. Ministar vanjskih poslova Rusije Sergej Lavrov rekao je da sankcije Rusiji neće postići svoj cilj i da njihov rezultat može da bude ekonomski još nezavisnija Rusija. Što se tiče Krima, šef ruske diplomatije je rekao da je on dio Rusije i da ni s kim neće biti razgovora o statusu tog poluostrva, prenosi agencija „Tanjug“.\nRuska Državna duma će uskoro razmotriti prijedlog da se u rusko zakonodavstvo uvrsti novi pojam – “država agresor”, pise današsnji moskovski dnevnik Izvestija. Predlagači izmena zakona, članovi vladajuće Јedinstvene Rusije Ejvgenij Fodorov i Anton Romanov, kao i poslanička grupa “Deputatski suverenitet”, u koju ulaze sve parlamentarne partije, naveli su u obrazloženju da se pod “zemljom agresorom” podrazumeva država koja je uvela sankcije Rusiji, kao i pojedinim građanima Rusije i ruskim komanijama. Autori navode da je spisak “zemalja agresora” neophodan radi “zaštite osnova ustavnog poretka, odbrane zemlje i bezbijednosti države, zaštite unutrašnjeg tržišta Rusije i razvoja nacionalne ekonomije”. U slučaju da izmjene zakona budu usvojene fizička i pravna lica, koja su registrovana u “zemlji agresoru”, ili ruske kompanije koje su povezane ili zavisne od takvih lica, neće moći da se na teritoriji Rusije bave revizijom ni da pružaju pravne i konsultativne usluge.\nPo njegovom mišljenju, u njemu treba da budu sve velike američke revizorske kompanije i konsalting organizacije koje rade u Rusiji – Delloite, Boston Consulting Group…\nRusko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo da je najnoviji izvještaj Ujedinjenih nacija o situaciji na istoku Ukrajine “neobjektivan, pa čak i licemeran”.


BCBP predstavio analizu "Srbija i Mađarska - razbijanje demokratije" - European Western Balkans\nBCBP predstavio analizu “Srbija i Mađarska – razbijanje demokratije”\nAutor Sandra Maksimović 03. 07. 2020. 03. 07. 2020.\nViktor Orban i Aleksandar Vulić; Foto: Tanjug / Rade Prelić\nBEOGRAD – Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) objavio je analizu “Srbija i Mađarska – razbijanje demokratije” koja se bavi njihovo političkom i ekonomskom saradnjom, ali i zajedničkim karakteristikama.\nDokument ističe da je Mađarska trenutno najbliži spoljnopolitički partner Srbiji, kao i da se između ove dve države više ne otvaraju bilo kakva sporna bilateralna pitanja, a politički i ekonomski interesi se sve više poklapaju.\n“Vrednosti na kojima počivaju vlasti ove dve države su ih toliko približile da se u njihovom odnosu prema demokratiji, vladavini prava, institucijama, spoljnopolitičkim prioritetima, opoziciji, medijima, nevladinim organizacijama i migrantskom pitanju može sve češće uočiti slična matrica funkcionisanja”, navodi BCBP.\nPolitička i ekonomska saradnja Srbije i Mađarske\nU analizi se navode brojni susreti srpskih i mađarskih zvaničnika, posebno predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Mađarske Viktora Orbana.\n“Na svim ovim sastancima je isticano lično prijateljstvo Vučića i Orbana, kao i odlični odnosi koje su dve države izgradile, što se pokazalo naročito tokom pandemije COVID-19”, piše u analizi.\nNavodi se da ekonomski odnosi Srbije i Mađarske prate političke.\n“Transport robe između dve države je sve vreme tokom vanrednog stanja u Srbiji nesmetano funkcionisao. Prema rečima Viktora Orbana, trgovinska razmena između dve zemlje 2019. godine zabeležila rekordni rast. Prošle godine dostigla je 2,5 milijardi evra”, ističe BCBP.\nOsim toga, izdvojeni su najvažniji projekti koji se tiču dve zemlje, a to su izgradnja pruge Beograd-Budimpešta, izgradnja gasovoda “Turski tok” i saradnja energetskih kompanija.\nIstiče se da je u poslednjem izveštaju Fridom hausa za Mađarsku i Srbiju navedeno da više ne potpadaju pod demokratije već pod hibridne režime koji stoje u „sivoj zoni“ između demokratije i čiste autokratije.\n“Nazadovanje demokratije i vladavine prava je karakteristično za obe zemlje. Vanredno stanje je ogolilo ova dva sistema vladavine koja pokazuju otvorene autoritarne tendencije”, piše u analizi.\nOsim toga, siva ekonomija, zarobljavanje medija od strane vlasti i funkcionisanje nevladinih organizacija u ekstremno neprijateljskom političkom okruženju odlika su i srpskih i mađarskih vlasti, ističe se u dokumentu.\nS druge strane, navodi se da je Mađarska jedan od najvećih promotera evropskih integracija Zapadnog Balkana, a naročito Srbije, međutim da je tokom prethodnog perioda odnos ove dve zemlje prema EU pokazao zajedničku tendenciju kritike kako se EU borila sa krizom i pohvalu kineskog modela.\n“Evropske institucije još uvek ne pronalaze efikasan način da preokrenu nedemokratske trendove kojima upravljaju Vučić i Orban. Evropa je godinama žmurila na postepeno urušavanje srpskih institucija, nazadovanje demokratije i vladavine prava, i gušenje sloboda dopuštajući u njoj razvoj stabilokratije. Za njenog severnog suseda u kome je uz sve to došlo i do otvorenog obračuna sa nezavisnošću univerziteta, nevladinih organizacija i slobode interneta, institucije su imale uglavnom verbalne i deklarativne reakcije”, istaknuto je u analizi i dodato da takve reakcije nisu iznenađujuće ako se imaju u vidu različiti interesi, ali i limitiran broj instrumenata koji stoje na raspolaganju EU za sankcionisanje ovakvog stanja.\nNa kraju analize naglašava se da Srbija treba da razvija i neguje najbolje odnose sa svim svojim susedima zbog političkih, ekonomskih, etničkih, kulturnih i drugih razloga.\n“Mađarska je za Srbiju važna i zbog istorijskih i neraskidivih porodičnih i ljudskih veza, pa je neprihvatljivo da vlasti ove dve države koriste tu saradnju za učvršćivanje sopstvene vlasti, uništavanje demokratije i demontiranje liberalnog poretka”, zaključuje se u analizi.\nAutor analize “Srbija i Mađarska – razbijanje demokratije” je Marko Drajić, menadžer za javno zagovaranje i projekte u Beogradskom centru za bezbednosnu politiku. Analizu možete pronaći OVDE.\nParlament Srbije – na stranputici energetske gladi ili autoputu ekološke odgovornosti\nHan: Nacrtan put ka jačoj i široj EU\nEWB 23. 04. 2018. 24. 04. 2018.\nDragojlović: Srbija da završi svoj deo posla do 2023. godine


Republika / Ako često preskačete OVAJ OBROK, rizikujete da obolite od depresije!\nponedeljak, 9. 3. 2020.| 22:23\nVeć znamo da postoje veze između onoga što jedete i mentalnog zdravlja, a sada je nova studija otkrila da preskakanje ili odlaganje obroka, posebno doručka, može da poveća rizik od pojave depresije!\nTakođe, otkriveno je da i to kada jedete može imati uticaja!\nObjašnjavajući zašto su sproveli istraživanje, koje je objavljeno u časopisu "Psihološka medicina", autorka studije Johana Vilson, doktorka na Univerzitetu u Tasmaniji, rekla je:\n- Istraživanje je pokazalo da je zdrava ishrana povezana sa manjim rizikom od depresije. Zanimalo nas je da li je i vreme kada su ljudi jeli tokom dana bilo povezano sa većim ili manjim rizikom od depresije - rekla je Vilsonova.\nDa bi to saznali, tim je zamolio preko 1.000 ljudi (od 26 do 36 godina) da zabeleže koliko su jeli prethodnog dana. Zatim su zamolili iste učesnike da odgovore na ista pitanja pet godina kasnije, kada su imali između 31 i 41 godine. Učesnici su takođe svaki put dovršili procenu poremećaja raspoloženja, kao što su depresija, distimija (trajna, blaga depresija) i bipolarni poremećaj.\nRezultati su otkrili da su oni koji su preskočili ili pojeli kasni doručak bili skloniji poremećajima raspoloženja, u poređenju sa učesnicima koji su se držali tradicionalnijeg rasporeda obroka doručka, ručka i večere, približno u isto vreme svakog dana.\n- Naša studija naglašava da kada jedete može biti važno za vaše zdravlje, a ne samo šta i koliko jedete. Otkrili smo da ljudi koji su skloni tome da preskoče ili odlože doručak i konzumiraju veći deo dnevnog unosa hrane kasnije tokom dana, češće imaju poremećaje raspoloženja - rekla je Vilsonova za PsiPost.\n- To može biti posledica efekta koje ima jedenje u isto vreme na hormone, ali može biti i zavisno i od toga da li je neko osoba jutarnjeg ili večernjeg tipa - dodaje ona.\nIako se studija izvodila tokom dužeg vremenskog perioda, treba napomenuti da nešto više od hiljadu studija slučaja nije ogroman broj. Takođe treba uzeti u obzir i druge faktore, poput depresije koja često čini ljude nemotivisanima - što bi zauzvrat moglo da utiče na njihovu sposobnost da se pridržavaju redovne rutinske ishrane, pa čak i pripremanja obroka.\nZdravlje Hrana Ishrana Obrok Doručak Mentalno zdravlje Depresija Lifestyle


Novi energenti za čistije i bolje grejanje u Boru – RADIO TELEVIZIJA BOR\nNovi energenti za čistije i bolje grejanje u Boru\nBOR – Predstavnici lokalne samouprave u Boru i Evropske banke za obnovu i razvoj sastali su se u Boru kako bi nastavili razgovore o izgradnji solarnog kolektora koji bi se koristio kao izvor energije za borsku toplanu.\nPrema rečima gradonačelnika Bora Aleksandra Milikić, izrada predstudije o toplani na solarnu energiju je u završnoj fazi, a nakon toga će se pristupiti izradi studije koja bi trebalo da obuhvati sve delove sistema grejanja u Boru i uštede koje su moguće sa zamenom energenata. Lokalna samouprava je pre dva dana raspisala tender za izradu projekta za izgradnju dve manje toplane na teritoriji Bora, koje će koristiti drugo gorivo umesto uglja, koje će takođe ući u ovu studiju.\nU planu je da najkasnije za četiri godine ugalj kao glavni energent za grejanje bude potpuno zamenjen. Time će se dobiti znatno jeftinije i kvalitetnije grejanje, omogući će se ulaganje u povećanje energetski efikasnosti zgrada, a krajnji cilj je smanjenje cene grejanja i izdataka koje imaju građani.\nTags: Bor, evropska banka za obnovu i razvoj, grad bor, Grejanje, solarna energija, Toplana\nPrevious Prekogranična saradnja Bora i Đermate\nNext Toplije u nedelju


Press Online :: Vaterpolo :: LŠ: Partizanu u Istanbulu prvi bod u gostima\nLŠ: Partizanu u Istanbulu prvi bod u gostima\nVaterpolisti Partizana igrali su nerešeno 9:9 na gostovanju Galatasaraju u osmom kolu Lige šampiona.\n‘Crno-beli’ su do boda u Istanbulu došli golom Draška Gogova 17 sekundi pre kraja, pošto je prethodno Mlađan Janović doneo prednost domaćem timu.\nNajbolji u redovima šampiona Srbije bili su Gogov i Gavril Subotić sa po tri pogotka, a po jednom su se u strelce upisali Dimitris Tigkas, Nemanja Vico i Mateja Asanović.\nNa drugoj strani, po tri gola postigli su Slobodan Nikić i Nesfet Togkan Ozbek, dok je Janović dodao dva pogotka.\nPartizan je tokom većeg dela utakmice kontrolisao igru, imao je u pojedinim trenucima i tri gola prednosti, ali se Galatasaraj vratio u igru. U dramatičnoj završnici, šampion Srbije nije uspeo da izbori više od boda, koji je prvi za ‘crno-bele’ ove sezone u gostima.\nPartizan posle remija u Istanbulu drži peto mesto na tabeli grupe B sa sedam bodova, a iza je samo Galatasaraj sa jednim. Čelo grupe drže Pro Reko i Jug sap o 16 bodova, a prate ih Solnok sa 16 i OSC iz Budimpešte sa devet.\nNaredna utakmica u Ligi šampiona vaterpoliste Partizana čeka 30. aprila, kada na Banjicu stiže šampion Evrope Pro Reko.


Не смеју ни родитеље да обиђу | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nNove muke Perovića koje je hapsila kosovska policija. Možda će morati da isele svoje stare iako su njih dvoje jedini preostali Srbi u Medregovcu\nOGORČENI Goran Perović (levo) ne vidi izlaz iz trenutne situacije\nOd kada nas je nedavno hapsila kosovska policija zbog navodnog ilegalnog prelaska administrativne linije, moja porodica i ja ne smemo da obiđemo roditelje u Medregovcu, podujevskom selu, kako ponovo ne bismo bili uhapšeni. A roditelji su nam stari i bolesni, tako da smo zaista na muci.\nOvim rečima, Goran Perović (52) iz sela Medregovac, u razgovoru za “Novosti”, iznosi novi problem sa kojim je suočena njegova porodica.\nNjegovi roditelji su jedini preostali srpski žitelji u ovom selu ali i na području čitave podujevske opštine koja broji više od 100.000 Albanaca!\nI dok podseća je nedavno sa petoro najbližih rođaka i četvoro prijatelja iz Rusije bio hapšen, Goran ističe da sa suprugom i decom živi u Medveđi i opominje da će ukoliko se ne iznađe neko rešenje za prelazak ovog dela administrativne linije koju kosovske vlasti ne priznaju, biti prinuđen da iseli roditelje iz seoske kuće, čime će, kaže, i poslednji srpski žitelji napustiti podujevsku opštinu.\n– Iako je administrativni prelaz Sponce između opština Medveđa i Podujevo na osnovu Uredbe Vlade Srbije zvaničan prelaz, kosovske vlasti ga ne priznaju, tako da smo poslednjih osmanaest godina, od dolaska međunarodnih snaga na Kosovu i Metohiji zbog toga izloženi dodatnim problemima i hapšenjima. Jer iako smo do 1999. godine bili upućeni na podujevsku opštinu, kada su Srbi bili prinuđeni da se isele, u našem selu ostali su tada malobrojni i uglavnom stariji žitelji. Pošto više nismo smeli da odlazimo u Podujevo, oslonili smo se na Medveđu koja nam je bliža, ali put kojim iz Medveđe dolazimo do sela i ulazimo u dvorište naše kuće kosovska policija ne priznaje, zbog čega smo i nedavno bili izloženi ne samo hapšenju i maltretiranju već i znatnim troškovima zbog navodnog ilegalnog ulaska u svoje dvorište – priča Perović.\nOn podseća da su prilikom nedavnog hapšenja, on i njegovi rođaci odnosno prijatelji morali da plate 2.700 evra kosovskim vlastima zato što su pomenutim, jedinim, putem ušli u selo.\n“LISICE” I ZA ODLAZAK NA GROBLjE\nApelujući na nadležne da reše problem prelaska administrativne linije do podujevskog sela Medregovac, gde povremeno dolazi još nekoliko meštana koji tu imaju imovinu, Goran Perović kaže da kosovske vlasti imaju svoj plan administrativne linije i podseća da su, zbog navodnih ilegalnih prelazaka, hapsili meštane i kada krenu na seosko groblje.\nInače, prvi zvaničan prelaz po kosovskom sistemu, kako kaže, udaljen je više od stotinu kilometara preko Medveđe, kao i znatno više preko Kosmeta.


Nafta na nivou oko 48 dolara, Irak podgrejao nade | Kamatica\nPočetna > vest > Nafta na nivou oko 48 dolara, Irak podgrejao nade\nNafta na nivou oko 48 dolara, Irak podgrejao nade\nTekst objavljen: 25.11.2016 8:54\nCene nafte zaključene su blizu 48 dolara po barelu na trgovanju u Njujorku, nakon što je irački premijer izjavio da će Bagdad učestvovati u planiranom smanjenju proizvodnje koje je najavila Organizacija zemalja izvoznica nafte (OPEK).\n"Irak će, na sastanku OPEK-a sledeće nedelje, prihvatiti da podnese deo tereta i da smanji proizvodnju nafte", izjavio je premijer Hajder Al-Abadi, prenosi agencija "Blumberg news".\nAmerička "laka" nafta WTI za isporuke u januaru neznatno je oslabila, za sedam centi na 47,96 dolara po barelu na robnoj berzi u Njujorku. Cena američkog "crnog zlata" je pala čak za 63 centa na 47,40 dolara pre emitovanja izjave iračkog premijera u 10,30 časova pre podne u Vašingtonu, navodi njujorška agencija.\nSevernomorska nafta "brent" za dostavu u januaru pojeftinila je za 17 centi na 48,95 dolara po barelu na ICE evropskoj berzi fjučersa sa sedištem u Londonu.\n"OPEK dominira u svemu na tržištu", kaže Rob Tamel, generalni direktor i portfolio menadžer u kompaniji Tortoise Capital Advisors LLC.\nPrema njegovim rečima, Irak i Iran su krucijalni za dogovor u OPEK-u, i očekivanja u pogledu postizanja sporazuma su, kako kaže, verovatno veća nego pre ijednog sastanka do sada.\n"Sledeća nedelja će biti ključna za određivanje kratkoročne budućnost cena nafte", izjavio je Adam Mudri, iz kompanije "Džon Henkok" u Bostonu, koji učestvuje u upravljanju obveznicama naftnih i gasnih kompanija i portfoliom privatnog kapitala vrednim sedam milijardi dolara.\nŠef odeljenja za istraživanja tržišta energije u kompaniji "S||P Capital IQ" iz Njujorka, Stjuart Glikman, smatra da postoje tri moguća ishoda samita OPEK-a.\n"Mogu da zaista srežu proizvodnju, zatim da zamrznu proizvodnju, a treća opcija je da se sastanak ''raspadne''. Jedino što će imati uticaj na tržište nafte je da se smanji pumpanje, i to u svim zemljama a ne da ceo posao padne samo na Saudijce", dodaje on.\nRusija mesecima govori da bi radije zamrzla proizvodnju nego da je smanji, što bi bio njen doprinos u dogovoru o stabilizaciji tržišta ove sirovine. Dok Rusija govori o zamrzavanju proizvodnje, Saudijska Arabija privatno očekuje da će se Moskva pridružiti sporazumu, ako OPEK sreže svoje pumpanje, tvrde ljudi upoznati sa razmišljanjem Saudijaca, navodi "Blumberg".\ncena nafte zalihe nafte opek-a cena nafte na berzi