Lezbos - prestonica solidarnosti\nLezbos – prestonica solidarnosti\nSeverna obala ostrva Lezbos u Grčkoj glavno je pristanište izbeglica koje putuju Egejskim morem, a prvi prizori u tom delu Grčke su olupine drvenih čamaca, ispumpani gumeni čamci i ostavljeni pojasevi za spasavanje, cipele izgubljene u žurbi.\nPolovina ukupnog broja migranata pristiglih u Grčku, njih oko 360.000, iskrcalo se upravo na ovo ostrvo, koje se nalazi na oko 11 kilometara od Turske.\nIzbeglice se mogu sresti u samom gradu, uglavnom u kafićima, kioscima brze hrane i doku. Na Lezbos dolaze migranti iz Sirije, Iraka, Avganistana, Eritreje, pa čak i iz Maroka.\nGradonačelnik Metilenija, najvećeg grada na ostrvu, Nasos Giakalis rekao je da ljudima na Lezbosu “nije bitna boja kože, niti nacionalnost”, kako bi pomogli ljudima koji su u nevolji.\n“Najvažnije je da je u ovim uslovima ostrvo pokazalo ljudskost. Da dostojanstveno i humano postupamo sa migrantima. Lezbos je evropska prestonica solidarnosti od početka migrantske krize”, kazao je Giakalis grupi novinara iz Srbije.\nOvo ostrvo živelo je od letnjeg turizma, ali gradonačelnik tvrdi da nema promena i prekomernog otkazivanja aranžmana zbog velikog broja izbeglica.\nOn je dodao da Lezbos prosečno mesečno potroši 200.000 evra na pomoć izbeglicama.\nVolonteri sa Lezbosa koji pomažu izgradnji kampova, objasnili su da su na ostrvu živeli ustaljenim ritmom, a onda se pre šest godina pojavio jedan brod, zatim dva, pa 20, da bi u maju ove godine stigao najveći broj čamaca sa migrantima.\nNajveći problem je to što se prvi kamp u kome izbeglice mogu da dobiju ozbiljnu medicinsku pomoć i novu garderobu nalazi na oko 70 kilometara od mesta na kome se najčešće iskrcavaju.\nProblem na putu tokom leta predstavljala je vrućina, a sada je to vetar koji duva sa mora.\nMedjunarodni komitet spasa (MKS) otvoriće za dve nedelje centar koji će biti blizu kritične tačke, kazao je koordinator tog centra Paul Kornu.\nKamp koji se nalazi na sat i po vožnje od Mitilenija, skoro je završen, u saradnji sa gradskim vlastima obezbedjeni su autobusi kojima će se izbeglice, do 2.000 ljudi, prevoziti u centre za registraciju i plan je da se u samom kampu zadržavaju dva do tri sata.\nZa one koji dolaze noću obezbedjeni su šatori sa grejanjem, u kojima će moći da bude smešteno oko 100 ljudi, mala kuhinja i toaleti.\n“Dobro saradjujemo sa gradskim vlastima. Shvatili su šta želimo i odredili lokaciju na kojoj je moguće izgraditi kamp. Impresionirani smo i time koliko se lokalno stanovništvo uključilo u ovaj projekat. Novac za izgradnju kampa, milion evra, obezbedio je MKS i plan je da kamp funkcioniše godinu dana, za šta je izdvojeno još pet miliona evra”, kazao je Kornu.\nUz samu obalu postavljeno je nekoliko improvizovanih kampova koje su uglavnom podigli volonteri iz čitave Evrope. Medju njima je i grupa Britanaca koja je postavila kamp sa nekoliko šatora u kojima izbeglice mogu da pronadju ćebad, vodu i hranu. A na iskrcavanje na to mesto navodi ih veliki broj ostavljenih pojaseva za spasavanje.\nOni objašnjavaju da najveći broj čamaca sa izbeglicama dolazi noću i po lošem vremenu, jer je tada jeftiniji prevoz.\n“Kada dodju na kopno, to je prizor pun emocija. Oni koje je poslužilo vreme i koji su putovali sigurno, srećni su, oni koje je uhvatilo nevreme, koji su plivali do obale, preplašeni su i iscrpljeni, zato smo i počeli da gradimo ovaj kamp, da bismo ih što pre zbrinuli”, kazao je Henri, jedan od volontera organizacije “Svetionik”.\nKontra-admiral Obalske straže Grčke Joanis Karageorgopoulos rekao je da krijumčari često daju nekim izbeglicama da se besplatno prevezu do grčke, ali da upravljaju čamcem.\nNa putu od najsevernije tačke ka gradu, nalazi se i centar UNHCR-a. Tu uglavnom borave ljudi sa decom i bebama.\nU kampu je napravljena improvizovana traka koja usmerava ka kuhinji u kojoj se dele obroci, ali je lokalno stanovništvo pomoglo u ulepšavanju i oslikavanju kampa.\nNa ogradi se suši veš, a izbeglice strpljivo čekaju da krenu dalje ka centrima za registraciju u Mitileniju.\nLekari koji rade na severnoj obali pričali su da su bili svedoci mnogih potresnih scena, pa i utapanja dece, najčešće noću.\nNa ostrvu se nalazi i migrantsko groblje. Gradonačelnik Giakalis je pojasnio da su prvi utopljenici sahranjivani na lokalnom groblju, ali da više nije bilo mesta, pa je njih 74 sahranjeno na posebnom groblju u selu oko šest kilometara od samog Mitilenija.\nKako nije smrt jedino što prati migrantsku krizu, gradonačelnik je rekao da se odredjeni broj dece izbeglica rodio na ostrvu, a da je jedna beba rodjena u čamcu kojim su se izbeglice prevozile iz Turske.


Kurs za programere - Online ili Tradicionalno\nKurs za programere - Steknite najtraženije programerske veštine\nKurs programiranja za sigurniju budućnost\nPoznavanje jednog ili više programskih jezika danas se posmatra kao odličan zalog za sigurnu budućnost, pre svega zbog brojnih benefita koje donosi zanimanje programera, poput odlične zarade i mogućnosti brzog pronalaska posla. Odnos cene kursa programiranja i dobiti, izračunate putem prosečne zarade programera, je jako povoljna i uloženi novac se vraća vrlo brzo.\nDa biste i vi uživali u pomenutim prednostima, neophodno je da posedujete primenljiva znanja, koja možete steći upravo školovanjem na ITAcademy po nekom od specijalizovanih programa. Nudimo vam edukaciju iz izuzetno širokog izbora modernih IT programa, a na vama je da izaberete kurs programiranja koji je najbolji za vas.\nPostanite stručnjak za programiranje u oblasti koja vas najviše zanima\nOdsek Programming na ITAcademy podeljen je na 7 programa koji će vam omogućiti da usmerite svoju programersku karijeru u željenom pravcu. U zavisnosti od programa za koji se opredelite tj. želje koje programske jezike želite da naučite, osposobićete se za web programiranje, kreiranje softvera, razvoj aplikacija, ili rad na mnogim drugim visoko plaćenim projektima.\nIzabrani program školovanja odrediće i grupu kurseva za programiranje koju ćete pohađati kako biste postali stručnjak u svojoj oblasti. Kombinacijom stečenih znanja na pomenutim kursevima, kvalifikovaćete se kao specijalista za brojne projekte koji se tiču procesa projektovanja i implementacije softvera, njihovog kodiranja i testiranja, kao i održavanja i instalacije. Svaki ponuđeni kurs za programere je osmišljen pažljivo sagledavajući svetske trendove u ovoj oblasti i pruža vam najnovija znanja za programski jezik za koji se odlučite.\nNajbolji kursevi za programiranje prilagođeni vašim potrebama\nDa biste pohađali neki od 7 programa sa ovog odseka, nije vam potrebno određeno predznanje niti je bitna škola koju ste pohađali. S obzirom na to da je nastava organizovana po modulima, koji vas korak po korak upoznaju sa tehnikama snalaženja u programskom kodu, školovanje na ITAcademy može započeti svako ko sebe vidi u najperspektivnijoj oblasti današnjice. Tokom usavršavanja očekuju vas brojni IT kursevi koji će vam obezbediti potrebna znanja za uspešnu programersku karijeru.\nJedna od najtraženijih i najplaćenijih IT zanimanja u inostranstvu su i iOS i Android developer. Sva potrebna znanja u ovoj oblasti možete steći na iOS kursu odnosno Android kursu.\nObrazujte se uz proverene stručnjake\nDo primenljivih programerskih veština na ITAcademy vodiće vas doktori nauka, vrsni stručnjaci i članovi najvećeg svetskog udruženja IT profesionalaca – IEEE CS. Uz to, predavači koji su zaduženi za kurseve u sklopu sertifikacije za Microsoft developere su zvanično sertifikovani Microsoft treneri, sa dugogodišnjim iskustvom. S druge strane, oni koji se odluče za obuku na programu za PHP programiranje, učiće od prvog i jedinog Zend PHP trenera u Srbiji. Maksimalno smo se potrudili da podignemo kvalitet i sa ponosom možemo reći da kurs programiranja nikad nije bio kvalitetniji, bilo da ga pohađate online ili tradicionalno.\nKako izgledaju predavanja koja ćete pohađati na kursevima za programere?\nFokus svih predavanja na ovom odseku biće na sticanju praktičnih i u praksi primenljivih programerskih znanja. To znači da će teorijski deo biti sveden na zanimljive studije slučaja i primere, dok će se akcenat staviti na aktivno programiranje, kreiranje aplikacija i razvoj softvera. Usvojena znanja moći ćete već tokom školovanja da iskoristite kako biste samostalno napravili softverska rešenja koja se traže na tržištu.\nOnline školovanje ili tradicionalna nastava - odluka je na vama\nDva modela nastave na ITAcademy omogućavaju vam da sami izaberete najbolji način na koji ćete se obrazovati. Polaznici koji se odluče za tradicionalno usavršavanje imaće na raspolaganju najmodernije računare i ostalu prateću opremu u učionicama. Za one koji se opredele za online školovanje omogućen je pristup razvijenoj platformi za učenje na daljinu. Putem ovog softvera možete pratiti predavanja sa bilo kog mesta, u bilo koje vreme, preuzimati nastavne materijale za "offline" učenje, komunicirati sa predavačima i kolegama i još mnogo toga.\nZa koji god model obrazovanja da se odlučite, važno je da znate da suštinska razlika u programu ne postoji. Naprotiv, ovakvi načini školovanja osmišljeni su kako bi iste uslove za rad imali polaznici koji fizički prisustvuju nastavi, kao i oni koji zbog posla ili drugih obaveza to nisu u mogućnosti.\nUvek kada se pomene kurs za programere, cena je jedna od prvih stvari koje zainteresovanima padnu na pamet. Iako smo svesni činjenice da se uloženi novac vrlo brzo vrati kroz zaradu, ipak cena kursa na ITAcademy može biti i niža za one koji trenutno nisu zaposleni. Više detalja o ovoj ponudi možete saznati na ovoj strani.\nSteknite međunarodne sertifikate koji će vas izdvojiti iz konkurencije\nPored programerskih veština, školovanje na ITAcademy može vam doneti i priznate sertifikate, koji će predstavljati potvrdu vaše stručnosti u oblasti programiranja. Među njima se nalaze Cambridge A&AS Level Computer Science - stručni sertifikat, set Microsoftovih sertifikata, kao i specijalizovani Zend sertifikati namenjeni PHP stručnjacima, odnosno Oracle za buduće Java programere. Svaki od pomenutih sertifikata olakšaće vam potragu za poslom i omogućiti vam da već nakon školovanja započnete karijeru punu benefita koje nosi zanimanje programera, kod nas ili u inostranstvu.\nSaznajte više o Programming odseku na ITAcademy »


POČINJU RADOVI: Rekonstrukcija pruge Niš - Zaječar počinje u aprilu | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.01.2019. • 15:17 Tanjug\nRadovi na rekonstrukciji pruge Niš - Zaječar počeće u aprilu, najavio je danas generalni direktor Infrastrukture železnice Srbije Miroljub Jevtić\nPodsetio je da su na toj pruzi kod Svrljiga nedavno iskliznule dve cisterne privatnog operatera.\n(UŽIVO) VUČIĆ NA SVETSKOM EKONOMSKOM FORUMU U DAVOSU: Diskusija na panelu "Sloboda medija u krizi"\n- Infrastruktura železnice Srbije u aprilu će početi sa prvom rekonstrukcijom pruge Niš - Zaječar od kako je ona napravljena. A da je to neophodno, svedoči i taj vanredni događaj - rekao je Jevtić, saopštilo je to preduzeće.\nKako kaže, reč je o jednoj od najlepših evropskih pruga, sa 54 mosta i 32 tunela, rekao je Jevtić.\nTakođe, on je rekao povodom najavljenih vremenskih neprilika za naredne dane da se železnički saobraćaj u Srbiji u zimskim uslovima odvija potpuno bezbedno, kao i da se za to stara oko 900 zaposlenih u Infrastrukturi železnice Srbije, koji su svakodnevno angažovani na čišćenju i održavanju železničke infrastrukture.\n- Pored toga, imamo 15 mobilnih ekipa za hitne intervencije, šest posebnih ekipa sa mehanizacijom i dve ekipe specijalizovane za održavanje kosina, koje su spremne da u uslovima velikih vremenskih neprilika brzo i u najkraćem roku reaguju - naveo je on.\nSvim aktivnostima za rad u zimskih uslovima upravlja Centralni operativni štab Infrastrukture železnice Srbije, koji dežura neprekidno.\nDirektor Gasproma otkrio: Evo koliko gasovoda "Severni tok 2" je izgrađeno do sada\nEvropa STREPI od nove gasne krize! Rusija i Ukrajina daleko od dogovora\nŠEST PUTA VEĆE polise za turističke agencije: Male u PROBLEMU, velike BAŠ BRIGA\nDAVOS POSTAJE CENTAR SVETA, OVE GODINE 3.000 UČESNIKA: Ovih 10 stvari sigurno niste znali o Svetskom ekonomskom forumu!\nRuski spoljni dug dostigao MINIMUM za poslednjih 10 godina\nTagovi: Niš, Zaječar, pruga, železnica, Svrljig, Miroljub Jevtić, rekonstrukcija pruge


Nemačka poruka Srbiji prevedena na srpski: Vi ćete jednog dana u EU, zato odmah da priznate Kosovo i uvedete sankcije Rusiji ...\nHome/U FOKUSU/Nemačka poruka Srbiji prevedena na srpski: Vi ćete jednog dana u EU, zato odmah da priznate Kosovo i uvedete sankcije Rusiji …\n2 дана pre\tU FOKUSU Ostavite komentar\nIzaslanik nemačke vlade za Zapadni Balkan Manuel Saracin ocenio je danas da je sada trenutak kada Srbija treba da se približi još više Nemačkoj i EU.\nSaracin je, u izjavi Tanjugu, kazao da je u Beograd doputovao sa porukama koje je aktuelna vlada u Berlinu imala od početka, a to je da želi da svih šest zemalja Zapadnog Balkana ima budućnost u EU.\n„Želimo da podstaknemo proces proširenja, a želimo i da jasno pokažemo svoju privrženost Berlinskom procesu“, objasnio je on.\nSaracin je ukazao da se, pored toga, Berlin nada da će Srbija ispuniti njihova očekivanja u vezi sa sankcijama protiv Rusije, kako je dodao, barem postepeno.\nUkazao je da Nemačka prati i reforme i želi da Srbija dodatno napreduje i bude još bolja u oblasti vladavine prava, pluralizma medija i političke kulture.\nNa pitanje kakav je utisak stekao o Srbiji, nakon razgovora u Beogradu, Saracin je rekao da je jasno da se nalazimo na prekretnici kada je reč o „velikoj politici“, to jest spoljnoj politici.\n„Strašan rat u Ukrajini utiče i na srpsku politiku. Ali još ne možemo da procenimo kakve će biti konkretne posledice, i kojim putem će zemlja ići ka EU. Jasno je da su za Srbiju jedini ispravan put i budućnost u EU“, istakao je on.\nSaracin je naglasio da je upravo sada trenutak da se Srbija više približi Nemačkoj i EU.\n„Imam utisak da su mnogi akteri još nesigurni kako to tačno učiniti. Biće zanimljivo situaciju dalje pratiti“, rekao je on.\nOcenio je da će jedna naznaka kojim putem će ići Srbija zasigurno biti formiranje vlade.\nNa pitanje otkud ovolika politička aktivnost Nemačke u Srbiji i da li Nemačka ima u vidu da javnost u Srbiji to percipira kao vid političkog pritska Saracin je kratko odgovorio: „Kada nekoga volite, onda je tu uvek i pritisak“.\n„Želimo da budete deo porodice i jednaki s nama“\nSpecijalni izvestilac Nemačke za Zapadni Balkan Manuel Saracin kazao da se nemačka vlada zalaže za punopravno članstvo zemalja Zapadnog Balkana u EU.\nSaraocin je na regionalnoj konferenciji „Revitalizacija EU vrednosti“ rekao da Nemačka odbacuje svaku mogućnost da zemlje regiona Zapadnog Balkana budu članovi Unije „drugog reda“, te dodao da njegova zemlja isključuje mogućnost da zemlje Zapadnog Balkana budu u nekoj vrsti partnerstva sa EU. „Želimo da budete deo porodice i jednaki sa nama. Nemačka veruje da ste vi jednaki“, kazao je Saracin.\nPrema njegovim rečima, „Prvi koraci ka kredibilnom proširenju EU su otvaranje pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom i vizna liberalizacija za Kosovo“.\nKada je reč o Srbiji i njenom evropskom putu, Saraocin kaže da je i ekonomski napredak naše zemlje nešto što doprinosi putu evrointegracija Srbije.\nUkazao je na to da se moraju sprovesti preostale reforme i ističe da je neophodno da dodje do normalizacije dijaloga između Beograda i Prištine u Briselu.\n„Nemačka je spremna da učini sve kako bi doprinela da dođe do normalizacije dijaloga“, navodi.\nZa EU jedna od važnijih tema jesu klimatske promene, a Saraocin kaže da je potrebno i da zemlje regiona toj temi daju svoj doprinos tako što će nastaviti da budu privržene projektima koji su upućeni na očuvanje životne sredine.


Pet postulata: Kako je Piksi ubedio fudbalere da mogu da pobede Portugal? - Bonitet\nYoutube screenshot/Nova S\nDirektorka zatvorila kancelarije i poslala zaposlene na odmor\nFudbalska reprezentacija Srbije se plasirala na Svetsko prvenstvo 2022. godine u Kataru, tako što je pobedila selekciju Portugala golom Aleksandra Mitrovića u 90. minutu.\nJedan od onih kojeg svi apostrofiraju kao „krivca“ za ovaj uspeh je selektor Dragan Stojković Piksi. Na mrežama se deli rečenica sa jedne konferencije za štampu gde ga novinar pita o „eventualnom odlasku u Katar“, gde selektor odgovara sa: „Kakav eventualni odlazak, bre? Moramo da idemo u Katar.“\nOno što se može reći o „misteru“, kako ga zovu igrači, je da je sjajan motivator. Kako je Piksi „ubedio“ fudbalere da mogu svakog da pobede može se videti iz ovih pet „postulata“ koje je sa javnošću podelio u toku ove godine.\n#1 Bilo da je to Azerbejdžan, Irska, Portugal ili neko drugi, Srbija mora da ima ličnu kartu.\n#2 Ne postoji ekipa na svetu od koje ćemo se plašiti, jer ko pokaže strah, a to vidim, neće igrati.\n#3 Moj fokus je da naša ekipa bude kompaktna, da igra zanimljiv, hrabar fudbal, da se pokaže kolektivni i patriotski duh, koji je bio prisutan, ali želim ga više. Da li će rezultat ili bodovi doći? Ne znam… Ali biće kao posledica šta smo uradili ili nismo.\n#4 Jedan od prioriteta mi je da ubedim te ljude da znaju da igraju fudbal, da ubedim te ljude koji rade, da rade sa osmehom, a ne da budu namrgođeni, namršteni, ljuti, nezadovoljni…\n#5 Ovde se radi o višim ciljevima. Da se borite za respekt, da se borite za poštovanje kada prestanete da igrate, pa kada vas ljudi sretnu da kažu “Dobar dan, kako ste”. Da vas pamte po dobru, da vas pamte kao pobednike.\nKada se sve završilo pitao ih je “Da li ste vi normalni? “\nPrethodni tekstTurci kupili Specijalnu bolnicu Merkur\nSledeći tekstTramp prodao hotel u Vašingtonu


Drakić: Definisati održivo korištenje luka, pomorstvu vratiti raniji značaj – Bankar.me\nJune 7, 2022 Članci, CRNA GORA, EVROPA, KONFERENCIJE, SVE VIJESTI Leave a comment\nProjekti plave ekonomije značajni su za Crnu Goru, uzimajući u obzir opredijeljenost države da svoju budućnost veže za članstvo u Evropskoj uniji (EU), kazala je predsjednica Privredne komore (PKCG) Nina Drakić i izrazila nadu da će zemlja uskoro pronaći i definisati najadekvatniji koncept održivog korištenja luka, te pomorstvu vratiti raniji značaj.\nOtvarajući Konferenciju o Plavoj ekonomiji čija je tema „Inovacije za održivo korišćenje morskih i pomorskih resursa u našim morima“, a koju PKCG organizuje u Budvi u okviru Plave nedjelje, podsjetila je na cilj susreta – da sa partnerima projekata BLUEfasma, BLUEAIR i ShipmenTT PLUS doprinesu boljem razumijevanju plave ekonomije, prepoznavanju potencijala, te snažnijem povezivanju akademskog i biznis sektora.\n„Prenos znanja, razmjena iskustava i zajednički rad na aktima kojima donosiocima odluka želimo ukazati na značaj potencijala plave ekonomije umnogome koriste praćenju i dostizanju evropskih standarda. Trodnevni rad ćemo, uvjerena sam, zaključiti i kvalitetnim idejama za buduće projekte koje ćemo prijavljivati na pozive koji će uskoro biti otvoreni u okviru perspektive 2021 – 2027“, navela je ona.\nUkazala je na potrebu uravnoteženja ekonomske, socijalne i ekološke dimenzije održivog razvoja u odnosu na mora i okeane, što je ključna komponenta plave ekonomije.\n„Istovremeno, morski i pomorski resursi su ograničeni, a zdravlje naših mora i okeana drastično je narušeno zbog ljudskih aktivnosti – od štete uzrokovane emisijom ugljen-dioksida do zagađenja različitim materijama, hemikalijama i plastikom, neodrživog ribolova, degradaciju i uništavanje staništa i širenje invazivnih vrsta“, pojasnila je ona.\nPodsjetila je da je upravo pandemija koronavirusa pokazala da su raniji privredni modeli postali neodrživi, što je podstaklo niz zajedničkih globalnih političkih odluka u svrhu očuvanja životne sredine, privrednog rasta i društvenog blagostanja.\nDrakić je istakla kako koncept plave ekonomije tek u posljednje vrijeme dobija na značaju, a da on omogućava zaštitu nematerijalnih morskih i pomorskih resursa, kojim obiluju sve zemlje u jadransko-jonskom i mediteranskom području, i usko su povezani sa tradicijom i životom ljudi u priobalnoj oblasti.\n„Svjetska okeanska ekonomija procjenjuje se na 1,5 biliona američkih dolara godišnje, a govorimo li o svjetskoj trgovini treba reći da se 80 odsto odvija morem, dok je 350 miliona zaposlenih u svijetu povezano sa ribarstvom. Do 2025. godine, prema relevantnim dostupnim procjenama, predviđa se da će se čak 34 odsto proizvodnje sirove nafte eksploatisati iz podmorskih polja, a marikultura je jedan od najbržih rastućih sektora koji daje oko 50 odsto ribe za prehranu ljudi. Iz ovoga je više nego jasno zašto se za koncept plave ekonomije nerijetko kaže da je koncept 21. vijeka“, rekla je ona.\nIzrazila je nadu i da će Crna Gora uskoro pronaći i definisati najadekvatniji koncept održivog korištenja njenih luka, te pomorstvu vratiti raniji značaj, a uz pomoć ministarstva i EU ojačati kapacitete u ribarstvu.\n„Ipak, plavi rast nije samo u direktnoj zavisnosti od nacionalnih politika, već zavisi od svijesti ljudi, društva, zajednice i koliko smo svi kao pojedinci spremni da se posvetimo temama koje se na prvi pogled čine da nisu dovoljno visoko na listi prioriteta, te mijenjamo određene navike i prihvatimo održiv način poslovanja i življenja. Da bi se ovo desilo, moramo aktivno raditi na implementaciji relevatnih međunarodnih instrumenata, raditi na regulativnom i strateškom okviru i unapređenju načina na koji donosimo odluke i odlučujemo se za određene politike, sakupljati i analizirati podatke, kreirati nova partnerstva, stvarati sinergije i postavljati nove mehanizme inovativnog finansiranja za usmjeravanje investicija u ekonomske aktivnosti koje mogu poboljšati zdravlje naših mora“, zaključila je ona.\nPOJMOVIPKCG - Privredna komora Crne Gore plava ekonomija\nPrevious Mastercard pokreće “Plaćanje putem linka” za prihvatanje i primanje uplata bilo gdje\nSljedeći Kako osnovati rent-a-car firmu


PUT KA „POVRATKU“ NADLEŽNOSTI: Skupština RS usvojila zaključke, iz Sarajeva pozvali Tužilaštvo BiH – Portal Luca\nPUT KA „POVRATKU“ NADLEŽNOSTI: Skupština RS usvojila zaključke, iz Sarajeva pozvali Tužilaštvo BiH\nPredsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik je optužio opoziciju da vladajućoj koaliciji drže lekcije i nazvao ih „kukavicama i izdajnicima“.\nDodik je kazao da nije tačno da je Republika Srpska u krizi, kako tvrdi opozicija, navodeći da je potvrđena izjava američkog diplomate Gabrijela Eskobara da je „razbio jedinstvenu odbranu Republike Srpske“.\nOn je kazao da ima podršku „stranih prijatelja“ za svoje inicijative, ali da neće otkriti o kome se radi, jer se takve stvari ne govore javno.\nOpozicioni poslanik Nebojša Vukanović pozvao je Dodika da zajedno s njim sinoć idu da blokiraju kasarnu nu Oružanih snaga BiH u Banjaluci, a ne da „žrtvuju narod“ i „pričaju iste priče posljednjih 15 godina“.\nŠef poslaničkog kluba SDS-a Miladin Stanić izjavio je da opozicija neće podržati „paranoju“ koju širi vladajuća koalicija i da napuštaju skupštinsko zasijedanje.\n„Sve što smo danas čuli iz vlasti je laž. Kada zaista budete spremni da to sprovedete, pozovite nas i mi ćemo vas podržati“, kazao je Stanić.\n„Ovo je, uz ranije usvojeni neustavni entitetski zakon o ljekovima i medicinskim sredstvima, dio jasnog plana kojim je započeo napad na ustavni poredak Bosne i Hercegovine“, naveo je Džaferović.\nPrema njegovim riječima, napad na državu i ustavni poredak je „napad na mir“.\n„Pripadnici vladajuće koalicije u RS moraju biti svjesni da nastavak kretanja ovom slijepom ulicom osporavanja dejtonskog okvira šteti ekonomskim izgledima entiteta, prijeti stabilnosti zemlje i cijelog regiona, te ugrožava budućnost BiH u EU“, istaknuto je u izjavi.\nNavedeno je i da će „povećane tenzije i blokiranje funkcionalnosti institucija ograničiti ekonomske prilike na raspolaganju građanima, odvratiti investicije i odvući pažnju od borbe protiv korupcije“.


eKapija | Šabac uskoro dobija zelenu oazu uz reku - Počela gradnja Savske avenije, prvi korak u realizaciji Savaparka\nBudući izgled Savaparka\nNa prostoru Starog grada u Šapcu u toku je izgradnja Savske avenije, uređene pešačke površine koja će povezati centar grada i tvrđavu. Savska avenija je ujedno i prvi korak u realizaciji Savaparka, jer je deo ovog budućeg zelenog kompleksa uz Savu.\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović naglasio je da su radovi na projektu Savapark najvažniji radovi, navodi se na sajtu grada.\n- Ovo je potpuno drugačiji pristup jednog grada na reci od onog na šta smo mi navikli da imamo. Najatraktivnija zona u našem gradu je opredeljena na korist svim građanima i koristiće se za sport, kulturu, rekreaciju. Zahvaljujem se svim građanima koji su učestvovali u zajedničkom projektovanju jednog ovakvog važnog projekta kao što je Savapark i evo ovo je prva faza u kojoj će biti urađen prilaz i povezivanje centra grada sa tvrđavom. Radovi koštaju 110 miliona dinara. Rok za završetak radova je kraj novembra, a do vašara će biti završen najveći deo radova da bi građani mogli da uživaju u ovom prostoru i u vašaru. Paralelno sa ovim se zavšavaju projekti neophodni za nastavak radova na Savaparku, a to su kanal 1 i kanal 2 i jezero. To je ono što će pomoći da ovaj prostor dobije pun sjaj, zelenilo i različite vodene tokove i površine - rekao je gradonačelnik Nebojša Zelenović.


TotalCar.rs » Zašto je “tojota prijus” najprodavaniji hibrid na svetu\nZašto je “tojota prijus” najprodavaniji hibrid na svetu\n0 komentara 3766 pregleda\nNajprodavanije vozilo na hibridni pogon u svetu “tojota prijus” čeka svoju četvrtu generaciju koja bi trebalo da se na tržištu pojavi krajem ove godine.\nOd lansiranja 1997. godine do danas prodato je oko tri i po miliona ovih vozila širom sveta.\n“Tojota prijus” se prodaje i u Srbiji, ali je, bez obzira na stalan rast prodaje, zahvaljujući pre svega kompanijama koje su ekološki svesne, ona i dalje izuzetno mala.\nRazlog je cena od 27.020 evra, koja je za standard naših vozača poprilična.\n“Prijus” nije jeftiniji ni u jednoj drugoj zemlji, ali je tamo prodaja pospešena državnim stimulacijama. Subvencije poput onih u SAD kreću se od 2.000 do 6.200 dolara, u zavisnosti od toga o kojoj državi je reč, a celi “paket” u Norveškoj podrazumeva i subvenciju, i besplatan parking, i manji porez, pa vozač u ovoj skandinavskoj zemlji koji pazari “prijus” može da “uštedi” i 8.200 evra.\nNisu samo bogate zemlje te koje daju podsticaje za kupovinu automobila s niskom emisijom štetnih gasova. I Hrvatska je stimulisala prodaju “prijusa” sa subvencijom od 30.000 kuna (oko 4.000 evra), a u Crnoj Gori su, u nekim gradovima, lokalne samouprave pomogle kupovinu “prijusa” za taksi vozila.\nU Srbiji, nažalost, nema nikakvih olakšica, a uvoznici ovog ekološkog vozila plaćaju eko-taksu od 12.000 dinara po toni!\n“Tojota prijus” treće generacije, koja je počela da se pravi 2009. godine, ima i izuzetno nizak koeficijent otpora, od svega 0,25, što je, dodatno, smanjilo potrošnju benzina i, naravno, emisiju štetnih gasova. Prema fabričkim podacima, prosečna potrošnja je 3,9 litara na 100 kilometara, uz emisiju od 89 grama ugljen-dioksida po pređenom kilometru.\nPri tome, “prijus” je komforan automobil u kojem veoma udobno može da se preveze petoro putnika, ima dosta mesta i za prtljag, a pri svemu tome unutrašnjost je izuzetno moderna, počevši od displeja putnog računara i multimedijalnog sistema pa do ručice automatskog menjača.\nPored obilja prostora, “prijus” nudi i vrhunsku bezbednost za sve putnike. Vazdušni jastuci i zavesice su bukvalno svuda, a tu su i jastuci koji čuvaju kolena vozača. Sigurnosni pojasevi imaju pirotehničke zatezače, a sistem VL je zadužen da vas čuva od trzajne povrede vrata ukoliko neko naleti na vas otpozadi. U slučaju sudara, automatski se prekida dotok goriva, a upravljač i nožne papučice se uvlače da bi se sprečilo povređivanje vozača. Karoserija je dodatno bočno ojačana, a da upravljanje i kočenje budu vrhunski, tu su svi mogući elektronski sistemi, poput ABS, EDB, VSC…\nAudi predstavio Prologue koncept\nZanimljive informacije o pneumaticima\nNaliv pero od 25.000 evra


Novi Sad dobija i KC Svilara - projekat "Novi Sad 2021" sprovodi se na najbolji mogući način\nPripreme Novog Sada za 2021. godinu i titulu Evropske\nprestonice kulture teku veoma dobro, ocena je briselskog Panela eksperata zaduženog za izbor i rad evropskih prestonica kulture, rečeno je na jučerašnjoj konferenciji za novinare na kojoj su predstavljeni dvogodišnji rezultati rada Fondacije „Novi Sad 2021”.\nTim povodom direktor Fondacije Nemanja Milenković je za 23. oktobar najavio otvaranje nove kulturne stanice, te će tako, nakon „Karavana” i „Eđšega”, Novi Sad dobiti i KC „Svilara”.\nU novootvorenim prostorijama Fondacije „Novi Sad 2021”, Milenković je najavio ključnu fazu u obnovi i razvoju Kineske četvrti – kreativnog polisa, i to simbolično od 13. oktobra, na dvogodišnjicu dobijanja titule Evropske prestonice kulture.\n– „Kineska” je metafora projekta „Novi Sad 2021”. Baveći se činjenicama, utisci su ostali u delu subjektivnih interpretacija. Tako i sada, pozitivne činjenice o našem radu od nezavisnih eksperata nama ostavljaju samo prostor za utisak da smo na dobrom putu i da ćemo na taj način nastaviti da radimo sve do 2021. godine – kazao je Milenković.\nPo njegovim rečima, naredne godine biće otvorene još dve kulturne stanice: „OPENS” u Kineskoj četvrti i „Klisa”.\nMilenković kaže i da je Fondaciji preostalo da pojača segment razvoja publike i marketinga, a da su nezavisni eksperti kazali da je infrastrukturni deo projekta čak i preambicizan.\n– Izveštaj upućen Novom Sadu jedan je od najpozitivnije ocenjenih – kažem to iz iskustva jer sam imao priliku da pročitam veliki broj izveštaja i drugih dokumenata koji su usmereni ka evaluaciji projekata Evropske prestonice kulture – istakao je tom prilikom rukovodilac Sektora Fondacije „Novi Sad 2021” za razvoj programa Vuk Radulović.\n– U izveštaju o našem projektu panelisti su istakli značajan napredak u razvoju programa projekta „Novi Sad 2021” i jasno definisanu umetničku viziju. Takođe, pohvaljen je napredak najznačajnijih servisa koji se razvijaju u okviru projekta, poput Novosadskog volonterskog servisa, ali i započetih radova u okviru infrastrukturnih projekta.\nPozitivne ocene stigle su i za nezavisnost tima Fondacije i timski duh koja vlada među članovima tima.\nOn je dodao da je takva ocena samo dodatno potvrđena dolaskom evropskog komesara za kulturu, mlade i obrazovanje Tibora Navračiča u Novi Sad, kada je i on sam izjavio da se projekat „Novi Sad 2021” sprovodi na najbolji mogući način, te naglasio da su rezultati veoma vidljivi, i to samo dve godine od dobijanja te prestižne titule.\nČlanovi tima za evaluaciju, sačinjenog od nezavisnih eksperata s Univerziteta u Novom Sadu doc. dr Miroslav Vujičić i doc. dr Sanja Kovačić predstavili su način istraživanja i rada tog tima, ističući značaj takvog pristupa i preliminarne rezultate istraživanja lokalne zajednice.\n– Veoma je dobro što je proces evaluacije krenuo na vreme da bi se jasno iskazali rezultati gde je Novi Sad bio na početku procesa, a gde će biti posle 2021. godine, jer će se time ocenjivati značaj dobijanja titule za naš grad – objasnio je profesor Vujičić.\n– Osim dugoročnog karaktera, kombinacije kvantitativnog i kvalitativnog istraživanja i učešće multidisciplinarnog tima eksperata predstavlja dodatnu vrednost praćenja efekata Evropske prestonice kulture na sve aspekte života grada.\nDa se već sada među građanima beleži jasno pozitivan stav o tituli koju je poneo naš grad (više od 80 odsto građana), navela je dr Sanja Kovačić, i dodala da su efekti titule EPK po grad prepoznaju kao pozitivni, pogotovo kada je reč o razvoju kulturne ponude u gradu, decentralizaciji kulture, uključivanja građana, kao i o razvoju turizma, jer je 96 odsto ispitanika istaklo te dobre strane Evropske prestonice kulture.\nNovi Sad dobio novi mural: Samo strpljenje i vreme pretvaraju...


Na današnji dan 1993. godine Izetbegović prihvatio, pa odbacio Oven-Stoltenbergov plan - Glas Srpske\nBIJELjINA - Lideri Srba, Muslimana /danas Bošnjaka/ i Hrvata iz BiH postigli su na današnji dan 1993. godine na mirovnim pregovorima u Ženevi dogovor prema kojem BiH čine tri etničke republike - muslimaski lider Alija Izetbegović je prvo prihvatio, a zatim, kao i tri prethodna, odbacio plan.\nPrema ovom mirovnom planu, "Savez Republika BiH" činile bi tri konstitutivne republike, a svaka bi obuhvatala po jedan konstitutivni narod.\n"Savez Republika BiH" trebao je biti subjekt međunarodnog prava i član UN.\nUz predsjedništvo, nosilac izvršne vlasti bio bi savjet ministara, koji bi se sastojao od "premijera, ministra spoljnih poslova i drugih ministara", a postavljalo bi ih predsjedništvo.\nZakonodavno tijelo je, prema mirovnom sporazumu, trebao biti parlament "Saveza Republika BiH" koji bi se sastojao od 120 poslanika, s tim da bi se iz svake republike birala po trećina.\n"Savez" bi imao vrhovni sud, ustavni sud i sud za ljudska prava.\nDodatkom je regulisano i izdvajanje iz "Saveza Republika BiH" tako da je određeno da se nijedna republika ne može izdvojiti bez saglasnosti ostalih. Svaka republika imala bi pravo uložiti žalbu savjetu ministara na jednu od takvih odluka, a odluka savjeta trebala je biti konačna.\nZanimljivost u dodatku sporazuma bila je odredba da će u slučaju izdvajanja republika - Neum, te dijelovi opštine Stolac i Brčko, ostati dio "Saveza Republika BiH".\nTako je pred početak ratnih sukoba odbacio već dogovoreni plan o skraćenoj Jugoslaviji, koja je trebala da se sastoji od četiri republike - BiH /bez ikakvih unutrašnjih granica/, Srbije, Crne Gore i tadašnje Makedonije.\nSrbi u BiH prihvatili su sve mirovne planove osim Vens-Ovenovog, dok je muslimanska strana odbacila sve planove osim onog u Dejtonu, i to na isti način - prvo su bili prihvaćeni da bi Izetbegović poslije toga povlačio potpis i produžavao rat.\nTako je bilo i sa Oven-Stoltenbergovim planom, muslimanska strana /danas bošnjačka/ prihvatila je plan 30. jula, da bi ga 31. jula odbacila.


Srbija: Budžet za narednu godinu gotovo 9,9 milijardi evra – ASinfo Portal\nSrbija: Budžet za narednu godinu gotovo 9,9 milijardi evra\nBEOGRAD, Vlada Srbije usvojila je Prijedlog zakona o budžetu za 2018. godinu kojim su planirani prihodi od 1,178 milijardi dinara /oko 9,89 milijardi evra/, a rashodi 1,207 milijardi dinara /oko 10,1 milijarda evra/, sa rastom BDP od 3,5 odsto i investicijama od 1,5 milijardi evra.\nPlanirani fiskalni deficit na nivou Republike za sljedeću godinu je 0,6 odsto BDP-a, odnosno 28,4 milijarde dinara /oko 238,6 miliona evra/, što je 40,7 milijardi dinara /oko 342 miliona evra/ niže od deficita planiranog budžetom za 2017. godinu.\nU odnosu na realizaciju u ovoj godini, investicije će u sljedećoj prvi put biti za 30 odsto veće i iznosiće više od 180 milijardi dinara /oko, 1,51 milijarde evra/ na nivou države, odnosno 128 milijardi dinara /oko 1,07 milijarde evra/ na nivou Republike.\nOčekuje se da prihodi budžeta od naplate poreza budu 988,6 milijardi dinara /oko 8,3 milijarde evra/, od čega je naplata PDV-a 503,4 milijarde /oko 4,23 milijarde evra/, saopšteno je iz Ministarstva finansija Srbije.\nBudžet za narednu godinu planiran je na osnovu prognoze da će u 2018. godini realni rast BDP-a iznositi 3,5 odsto, uz BDP deflator od 2,8 odsto i indeks potrošačkih cijena na malo od 2,7 odsto.\nOsnovni ciljevi budžeta za narednu godinu fokusirani su na održavanje postignute makroekonomske stabilnosti i nastavak primjene mjera fiskalne konsolidacije, kao i dalje smanjenje učešća javnog duga u BDP-u, započeto u 2016. godini.\nPrioritet ostaje dalje unapređenje poreskog sistema koji stimulativno djeluje na privrednu aktivnost i zapošljavanje i istovremeno obezbjeđuje veću efikasnost naplate poreza i smanjenje sive ekonomije.\nFokus će biti i na jačanju stabilnosti finansijskog sektora, otklanjanju prepreka privrednom rastu i podizanju konkurentnosti sprovođenjem sveobuhvatnih strukturnih reformi, nastavku reformi javnih preduzeća, kao i podizanju ukupne efikasnosti javnog sektora.\nVlada Srbije usvojila je i Fiskalnu strategiju za 2018. godinu sa projekcijama za 2019. i 2020. godinu. Ova strategija predstavlja okvir za izradu prijedloga zakona o budžetu za 2018. godinu. Srna\nKljučne riječi:&nbsp&nbspbudzet, investicije, izbor, vlada srbije\nNa Banjalučkoj berzi današnji promet 30.576 KM\nČernobiljska zona smrti oživljava: Još 320 god…


Rakić i Stoltenberg o bezbednosnoj situaciji na Kosovu\nMinistar za zajednice i povratak Goran Rakić sastao se sa generalnim sekretarom Nato-a Jens Stoltenbergom. Glavna tema sastanka dvojice zvaničnka bila je bezbednosna situacija na Kosovu.\nDetalj sa sastanka (Foto MZZP)\nKako se navodi u saopštenju, Rakić je tokom sastanka kazao da je današnji susret dobra poruka za srpsku i ostale manjinske zajednice na Kosovu.\nNaglasio je da se u proteklom periodu na Kosovu desilo oko 70 napada na Srbe, njihovu imovinu, na imovinu i verske objekte Srpske pravoslavne crkve.\n”Svaki vid ovakvih incidenata ukazuje na jasno usmerenu poruku protiv srpskog naroda da nisu dobrodošli i da povratnici nemaju šta da traže na svojim ognjištima”, istakao je Rakić.\nOn je dodao da veruje da zajednički rad i koordinacija mogu doprineti smirivanju situacije kada su u pitanju incidenti i naglasio da Kfor i u budućnosti "mora ostati garant mira i stabilnosti na Kosovu, kao i to da srpski narod visoko ceni odluku Nato-a da pripadnici Kosovskih bezbednosnih snaga ne dolaze na sever Kosova".


Vlada Kosova ocenila je da su igre na sreću izazvale probleme u njihovim porodicama i društvu u celini\nKosovo zatvara sve kockarnice i kazina. Tako je odlučila Skupština Kosova usvajanjem Zakona o zabrani igara na sreću ubrzanom procedurom, na vanrednoj sednici. Ovome su doprinela dva nedavna ubistva u kosovskim kazinima.\nPredsednik Skupštine Kadri Veselji je pre glasanja kazao da se ovim zakonom trebaju zatvoriti i igre na sreću i Lutrija Kosova, što su tražili i pojedini poslanici, a kako bi kasnije Vlada izradila sasvim novi zakon o Lutriji Kosova.\nIako je na samom početku rasprave o ukidanju igara na sreću delovalo da sve parlamentarne grupe podržavaju nacrt zakona o tome, kojeg je izradila Vlada Kosova, Nait Hasani iz vladajuće Demokratske partije Kosova izrazio je zabrinutost za to što se zakonom ukidaju sve igre na sreću a ne i Lutrija Kosova čime se, kako je on rekao, stvara monopol.\nU vezi sa tim pojedini ostali poslanici kritikovali su Skupštinu zašto se vrši pokušaj da se ovaj zakon usvoji ubrzanom procedurom, ukazujući na to da se u tom smislu mnogu desiti mnogi propusti\nOni su takođe izrazili zabrinutost da bi funkcionisanjem samo Lutrije Kosova sve ostale igre na sreću mogle podugovorno raditi za Lutriju Kosova čime se ne rešava problem obustavljanja rada Igara na sreću.\nDva ubistva koja su se nedavno dogodila u kosovskim kazinima naterala su kosovske institucije da reaguju i pokrenu inicijativu o zatvaranju svih kazina i kockarnica na Kosovu.\nRasprava o nacrtu Zakona o zabrani igara na sreću na vanrednoj sednici u Skupštini Kosova sazvana je na zahtev premijera Ramuša Haradinaja.\nKako je Haradinaj prilikom predstavljanja zakona rekao, cilj je jačanje javne sigurnosti. Iz Vlade su prethodno rekli da bi ovaj zakon trebalo da utiče na smanjenje kriminala i jačanje javne sigurnosti, a zameniće raniji Zakon o igrama na sreću.\nU "igre na sreću" inače spadaju kazina, sportske kladionice, igre na automatima i bingo tombola u zatvorenim lokalima, osim Lutrije Kosova koja će i dalje raditi.\nVlada je izradila novi nacrt zakona pošto je Skupština 22. marta na zahtev opozicionog Demokratskog saveza Kosova (DSK) usvojila rezoluciju o privremenom zatvaranju kazina i kockarnica do izmene zakona, koji bi onda sprečio njihov rad u periodu od 10 godina. Vremenski period u zakonu međutim nije naveden.\nU memorandumu objašnjenja Vlade Kosova, navodi se da su igre na sreću "više nego što su doprinele rešavanju ekonomskih i socijalnih problema građana, izazvale probleme u njihovim porodicama i društvu u celini", što je doprinelo i do "uzastopnih incidenata sa fatalnim epilogom".\nIz Udruženja igara na sreću, međutim, kažu da se pod jakim pritiskom politike i određenih interesnih grupa, ova industrija predstavlja kao da je "nešto najgore što se desilo zemlji", te da se umesto stvaranja veće sigurnosti, radi na omaložavanju ove aktivnosti što je za njih neprihvatljivo.\nOni tvrde da će oko 50 miliona evra biti van opticaja na Kosovu, da će budžet Kosova biti manji za 20 miliona evra, da će oko 4.000 porodica biti bez mesečne plate od 400 evra, te da će to doprineti i većoj nezaposlenosti.\nNa Kosovu trenutno posluje 280 kladionica, dok se aparati nalaze na 130 lokacija (Ilustrativna fotografija)\nPredsednik udruženja Istref Veljiu u pismenoj izjavi za RSE naveo je da odluke kosovskih institucija imaju populistički cilj, ali i da su u suprotnosti sa ustavnim i zakonskim poretkom Kosova i da krše osnovna ljudska prava.\n"Mi pretendujemo na to da smo liberalna i demokratska država sa evropskim ambicijama, ali odlukama i takvim predrasudama na putu smo da ličimo na arapske, komunističke države. Samo se u takvim državama mogu desiti ovakve odluke preko noći", kaže Veljiu.\nOn dodaje da tako nešto ne šalje ni dobru poruku stranim investitorima, budući da je već obavešten da će jedna nemačka firma koja posluje na Kosovu uskoro doći sa svojim advokatima i da će tužiti državu.\n"Igre na sreću su najčešće kontrolisani poslovi, mesta gde se najmanje dešava kriminal. Dva tragična slučaja su jedina koja su se desila u poslednjih deset godina. Kriminal će se povećati u slučaju zabrane igara na sreću, jer onda ova delatnost neće biti pod kontrolom", mišljenja je Veljiu.\nGrađani Kosova sa kojima je RSE razgovarao podržavaju zatvaranje kazina.\nEmin Haljilji, režiser, kaže da je rad velikog broja kazina u jednom siromašnom društvu kao što je Kosovo "sramota civilizacije našeg naroda", te da tamo mladi puno zalaze zbog nedostatka perspektive.\n"Radi se o duševnoj praznini, intelektualnom i opštem siromaštvu. Tu smo gde smo jer ne postoji ideja kako da idemo napred. Veliki broj mladih već napušta Kosovo. Kazino nije alternativa za rad. Kosovo ima mnogo zemlje koja može da se obrađuje. Neka se posvete tome mladi. Nažalost, niko ne razmišlja o mladima ispod 30 godina starosti", kaže Haljilji.\nMuhamet Hiseni iz Podujeva kaže da podržava odluku institucija da se igre na sreću zabrane.\n"Ne treba ni jedan da postoji. Sva omladina nam ode, tu se pokvari, ubijaju se, kuću prokockaju", kaže on.\nI mladi Astrit veruje da se kazina trebaju zatvoriti.\n"Dešavaju se mnogi incidenti, i bolje je da se zatvore kako bi se takvi incidenti u budućnosti sprečili", kaže on.\nPolicija Kosova je inače krajem prošle godine, predvođena tužilaštvom, pokrenula istragu o igrama na sreću, a u vezi krivičnih dela organizacije piramidalne šeme ilegalnog kockanja, utaje poreza i krijumčarenje robe.\nNakon višemesečne istrage, policija je prošle nedelje u saradnji sa Carinom i poreskom upravom sprovela akciju širom Kosova tokom koje je izvršen pretres na 235 lokacija u 33 grada. Odlukom poreske uprave zatvoreno je 222 takvih lokala, konfiskovano je 202 različitih aparata igara na sreću, i oko 33 hiljade evra.\nOdumirući ruski 'Las Vegas'\nUhapšen vođa jednog od barskih kriminalnih klanova


"Nova Vlada biće kompenzacija za parlament bez opozicije" | Politika | Direktno\n01. 08. 2020. 12:15 2\n"Nova Vlada biće kompenzacija za parlament bez opozicije"\n- Postoje četiri opcije i sve su imale značajnu podršku, od koalicije sa socijalistima i manjinama, koalicije sa Šapićem i manjinama, koalicije sa socijalistima, Šapićem i manjinama i da samo sa manjinama formiramo vladu - najavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić nakon sednice Predsedništva SNS i dodao da će nova vlada Srbije biti izabrana do kraja avgusta.\nPredsednik Vučić naglasio je da će se razgovori o vladi nastaviti odmah po konstituisanju novog saziva Skupštine, a sama odluka o sastavu vlade oko 15. avgusta.\nMeđutim, srpsku javnost zanima koji od ova četiri scenarija će se realizovati?\nPolitički analitičar i profesor na Fakultetu političkih nauka, Zoran Stojiljković, smatra da će novi sastav srpske vlade biti kompenzacija za parlament bez opozicije.\n- Smatram da je treća opcija koja podrazumeva ulazak u vladu svih lista koje su ušle u parlament najrealnija. Postoji mogućnost da u vladu uđe neko iz struktura koje nisu uspele da uđu u skupštinu - kaže Stojiljković\nOn ističe da čitava priča oko sastava vlade jeste Vučićeva poruka da niko nije siguran i ima funkciju disciplinovanja čak i samih pojedinih članova SNS.\n- Ulazak u strukture vlasti ne podrazumeva samo ulazak u vladu, već i u druge državne institucije. To je veoma složen aranžman - ističe Stojiljković.\nZa urednika Nove srpske političke misli, Đorđa Vukadinovića, nema dileme da je odugovlačenje sa izborom vlade lažna i nepotrebna dramatizacija, te da su sve spekulacije u javnosti vezane za to pitanje besmislene.\n- Da živimo u normalnoj zemlji, pitanje sastava vlade bi bilo važno, a u Srbiji je danas to više stvar medijskog pakovanja, jer ne postoje institucije - smatra Vukadinović.\nVukadinović naglašava da vlast stvara iluziju da se radi o nečem bitnom, a da su, zapravo, svi koji su izašli na izbore 21. juna partneri Aleksandru Vučiću. I on je mišljenja da je treća opcija najizvesnija.\n- Mislim da je koalicija sa socijalistima, Šapićem i manjinama najrealnija, sem ako Vučić ne proceni da mu je zbog imidža u svetu potreban Šapić da glumi opoziciju - ističe Vukadinović.\nNa pitanje o konkretnim personalnim rešenjima, Vukadinović odgovara da to suštinski nije bitno, jer Srbija i nema ministre već ađutante i sluge Aleksandru Vučiću.\nAleksandar Vučić Vlada Srbije Đorđe Vukadinović Zoran Stojiljković


Dodik: NSRS u listopadu preispituje odluke o suglasnosti za formiranje OSBiH i VSTV-a - Radiotelevizija Herceg-Bosne\nDodik: NSRS u listopadu preispituje odluke o suglasnosti za formiranje OSBiH i VSTV-a\nNarodna skupština Republike Srpske preispitat će u listopadu sve odluke i suglasnosti koje je dala poput onih za formiranje Oružanih snaga Bosne i Hercegovine, Uprave za neizravno oporezivanje i Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća (VSTV).\nKazao je to danas na press-konferenciji u Banjoj Luci član Predsjedništva BiH i lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik, napominjući da će to biti učinjeno ne samo zbog odluke Ustavnog suda o šumama i nametanju dopuna Krivičnog zakona o zabrani negiranja genocida i veličanja ratnih zločinaca, nego zbog kršenja Daytonskog mirovnog sporazuma.\nPonovio je stavove koje iznosi već posljednja dva mjeseca da taj bh. entitet ne priznaje novoimenovanog visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH Christiana Schmidta i napomenuo da ostaju pri stavu da politički predstavnici iz RS-a ne sudjeluju u odlučivanju u državnim institucijama.\nKomentirajući najavu predstavnika opozicije iz RS-a koji su za subotu, najavili prosvjede u Banjoj Luci, Dodik je kazao da je to njihovo demokratsko pravo.\nGovoreći o takozvanoj aferi “kisik” kada je rečeno da se u bolnicama u RS-u koristi industrijski, a ne medicinski kisik, Dodik je naglasio da je istraga pokazala da to nije istina, ali da će se za eventualne proceduralne grešake odgovarati.\nU Banjoj Luci danas je održan sastanak predstavnika stranaka iz vladajuće koalicije na kojem je razgovarano o odlukama Ustavnog suda, te je Dodik najavio da će biti utvrđen sustavan odgovor Ustavnom sudu BiH koji će uključivati niz ranije najavljenih mjera.\nPrethodni članakŽZH: 13 novozaraženih, 22 oporavljenih od zaraze koronovirusom\nSljedeći članakAUDIO: Vikend zdrave djece


Vrste dizajna | -- Teorija dizajna\nModul: Uvod u dizajn\nNaziv jedinice: Vrste dizajna\n- Test vrste dizajna\n- Vrste dizajna (PDF dokument)\nSpona između čistog dizajna i umetnosti bila bi primenjena umetnost, koja je bliža samom pojmu dizajniranja i možemo je podeliti na više oblasti:\nIndustrial Design - Industrijski dizajn, kao najšira i najstarija oblast dizajna.\nGraphic Design - Grafički dizajn je oblast dizajna kojom ćemo se najviše baviti.\nIndustrial Design Engineering - Dizajn mašina i mehaničke opreme.\nInterior Design - Dizajn enterijera i nameštaja,\nFashion Design - Dizajn tekstila i odevnih predmeta.\nPored pomenutih, koje su najveće oblasti dizajna, postoje i mnoge druge podgrupe tih oblasti, a svakodnevno dizajneri imaju potrebu da razvijaju nove oblasti u skladu sa napretkom tehnologije i savremenim načinom života, poslovanja, školovanja itd. Do pre nekoliko godina nije ni postojalo zanimanje poput dizajnera aplikacija i igrica za mobilne telefone, dok je to danas jedan od najtraženijih poslova u oblasti dizajna, shodno trenutnoj potražnji na tržištu i trendu koji su uveli mobilni telefoni i aparati poput iPhone-a, iPad-a i sl.\nProfesija industrijskog dizajnera jeste aktivnost koja obuhvata sve suštinske i metodološke pristupe, od prvih istraživanja i analiza, pravljenje idejnog rešenja i, na kraju, kreiranja samog proizvoda. Zato industrijski dizajner mora poznavati više naučnih disciplina i zahteva, koji su vezani za uslove proizvodnje i plasmana proizvoda na tržište. Već smo pomenuli da se koreni industrijskog dizajna protežu još od industrijske revolucije, krajem devetnaestog i početkom dvadesetog veka, ali konačan oblik dobija tek posle Drugog svetskog rata. Dužnost industrijskog dizajnera jeste da stvara i oblikuje predmete prema uslovima života i rada savremenog čoveka. Interesna sfera industrijskog dizajnera jesu svi predmeti koji nas okružuju, kao i predmeti koji su novina (inovativni predmeti), shodno naprednoj tehnologiji i modernom načinu života.\nStolica „Gaudi” - Studio Bran Geenen\nIndustrijski dizajner mora da ima niz kvaliteta:\nSposobnost metodološkog pristupa - smisao za sistematsko istraživanje, ocenjivanje, analizu faktora dizajna (funkcija, estetika, ergonomija, zahtevi tržišta i dr.)\nTehnička kultura - određen stepen znanja i praktičnog iskustva iz pojedinih tehničkih disciplina, rad sa materijalima, proces industrijske proizvodnje itd.\nPoznavanje ekonomskih uslova\nLikovna kultura - poznavanje principa i elemenata koji doprinose što potpunijem izražavanju jedinstva vizuelnih kvaliteta, koji formiraju harmoničan izgled proizvoda, prema savremenim standardima i sredini kojoj je taj proizvod namenjen\nSposobnost komunikacije - veština saopštavanja i prenošenja idejnih rešenja kroz komunikaciju, skicu, projekat ili model\nIndustrijski dizajner, takođe, mora da poznaje i probleme pakovanja proizvoda (Packaging Design), propagandu i marketing u slučajevima kada rešavanje takvih problema zahteva korišćenje vizuelnog fenomena uz odgovarajuće znanje i iskustvo (Graphic Design, Brending Marketing,...). U svom svakodnevnom profesionalnom radu ima i odgovarajuće oblike odgovornosti, što zahteva njegova profesionalna angažovanost:\nOdgovornost prema društvu - s obzirom na to da je zadužen za menjanje čovekove okoline, njegov zadatak je da doprinese podizanju životnog standarda najširih slojeva društva i da formira što bolju životnu i radnu sredinu\nOdgovornost prema proizvođaču - dizajner kroz profesionalan rad mora omogućiti kompaniji povoljne rezultate u poslovanju na tržištu, kreirajući kvalitetan proizvod sa što manje ulaganja u njegovu proizvodnju i materijale\nOdgovornost prema tržištu - stvaranje proizvoda koji u sebi sadrži sve kvalitete dobrog dizajna, kako bi se opravdala ulaganja u njegovu proizvodnju i zadovoljile potrebe na tržištu za takvim proizvodom\nOdgovornost prema vremenu - ukupna kreativnost i prilaz problemu i procesu dizajniranja trebalo bi da odgovara vremenu u kojem živimo i vremenima koja dolaze. Proizvod bi trebalo da je savremen i inovativan\nOdgovornost prema samom sebi - podrazumeva da je dizajner stvaralac koji ima svoj stav i određeno mišljenje i da ne sme po svaku cenu da ide na kompromis sa naručiocima, odnosno da pristane na izmene svoje prvobitne ideje koje bi umanjile kvalitet i ukupnu vrednost dizajniranog proizvoda.\nGrafički dizajn je kreativna delatnost koja ima za cilj da putem likovno-grafičkog izražavanja i uz odgovarajuće tehnike i sredstva ostvari kvalitet savremene vizuelne komunikacije. Pojam vizuelne komunikacije podrazumeva kreaciju u raznim područjima grafičkog dizajna, koja svojim ukupnim kvalitetom, formom i sadržajem uspešno komunicira sa pojedincem i društvenom sredinom, kojima je i namenjena.\nVizuelna komunikacija je prenošenje informacija pomoću vizuelnih znakova, simbola, tekstova, crteža i slika, kao i svako prenošenje misli grafičkim, elektronskim, fotografskim, filmskim, televizijskim ili nekim drugim putem. Cilj grafičkog dizajna jeste da oblikuje ove informacije kako bi imale estetski kvalitet i kako bi njihovo prenošenje bilo što tačnije, razgovetnije, jasnije, jednostavnije i efikasnije. Pored toga, grafički dizajn mora da ispuni i druge zahteve - ekonomske, kulturne, tehničke, socijalne.\nS obzirom na to da prenosi određene poruke namenjene čoveku i najširim društvenim slojevima, obaveza grafičkog dizajna jeste da zadovolji društvene, vaspitne i kulturne ciljeve. Kao sredstvo savremene vizuelne komunikacije i masovnog informisanja, koje je veoma uticajno u društvu, grafički dizajn ima obavezu da vaspitava ukus i likovnu kulturu u najširem smislu te reči.\nAlex Vera - grafčki dizajn reklamnih plakata\nGrafički dizajn možemo grubo podeliti na dve oblasti, a u svakoj od njih postoje područja koja predstavljaju celinu za sebe:\nDvodimenzionalni grafički dizajn - zastupljen je u najvećem broju područja grafičkog dizajna, karakteriše ga likovno-grafičko izražavanje na površini, odnosno na dve dimenzije. Ova oblast obuhvata najveći broj sredstava grafičke propagande kao što su plakat, bilbord, oglas, prospekt, katalog, zaštitni znak (Logo) i drugih oblasti poput dizajna knjige, novina i časopisa.\nTrodimenzionalni grafički dizajn - prostorna grafika u kojoj su najviše zastupljene oblasti poput dizajna ambalaže.\nGrafički dizajner je stručnjak koji ima potrebno specijalističko znanje na polju grafičkog dizajna, neophodnu praksu i odgovarajuću opštu kulturu. To nije likovni umetnik klasičnog tipa, već stručnjak koji, pored likovnog, ima i potrebna tehnička znanja, kao i znanje iz raznih drugih oblasti (psihologija, marketing, itd.). Upravo zbog svega navedenog, praksa je potvrdila da grupni, odnosno timski rad u procesu kreiranja grafičkog dizajna pruža mnogo kvalitetnije rezultate nego individualni rad različitih profila grafičkih dizajnera i ostalih stručnjaka. Dobar grafički rad mora da sadrži elemente i rezultate naučnih istraživanja iz oblasti psihologije, sociologije, ekonomskih i tehničkih nauka, estetike, ekologije...\nGrafički dizajn kao pojam kvaliteta\nPored značenja koje grafički dizajn ima kao stvaralačka delatnost, sam termin grafički dizajn podrazumeva određeni kvalitet kreacije svakog dela, koje je obuhvaćeno svim oblastima i pojedinim područjima grafičkog dizajna. Kompletnost kriterijuma kvaliteta možemo podeliti u dve grupe.\nU prvu grupu ubrajaju se tehničko-ekonomski parametri i pokazatelji:\nTroškovi kojima je opterećen proizvod grafičkog dizajna, odnosno troškovi proizvodnje (štampa, materijali, priprema i dorada), troškovi angažovanih lica različitih profila u kreativnom procesu, troškovi distribucije itd.\nUsaglašenost proizvoda društveno-potrebnom i tržišnom asortimanu, odnosno procena da li je sa ekonomskog stanovišta isplativo da se određeni proizvod uopšte plasira na tržište ili u javnost, posebno ako se radi o velikom tiražu, skupim reklamama itd.\nKonkurentna sposobnost proizvoda\nFunkcionalnost - upotrebnost i korisno dejstvo grafičkog dizajna kao vizuelne komunikacije smatra se jednim od najvažnijih parametara i pokazatelja kvaliteta. Vrednos grafičkog dizajna, čiji je smisao da uspešno komunicira sa pojedincem i društvenom sredinom, meri se po tome koliko zadovoljava, odnosno koliko je funkcionalan\nLikovno-estetski kvalitet - takođe je jedan od najvažnijih parametara i pokazatelja kvaliteta. Apsolutni kriterijumi ili pravila o optimalnom likovno-estetskom kvalitetu grafičkog dizajna ne postoje, ali postoji veliki broj ustanovljenih pokazatelja na osnovu kojih se može procenjivati i analizirati estetski kvalitet\nOriginalnost - podrazumeva kreiranje grafike dizajna, estetskog kvaliteta koji je nov i do tada nepoznat. Svaka kreacija kao stvaralačko delo podrazumeva određeni stepen originalnosti. Da bi jedno delo opstalo na tržištu, ono mora da se razlikuje i da bude originalno na svoj način u odnosu masu sličnih proizvoda\nAktuelnost - Trend, moda, u manjoj ili većoj meri kratkotrajna i prolazna shvatanja i ukus momenta, nametnuta određenoj društvenoj sredini uglavnom putem medija\nGrafički dizajn kao sistem\nPrvi oblici grafičkog dizajna do Drugog svetskog rata, u vidu tradicionalnih grafičko-slikarskih veština crtanja i slikanja motiva koji su se kreirali prilikom idejnih rešenja za oglas ili plakat, danas su zamenjeni naučnim postupkom, analizom, istraživanjem koji prethode samom kreativnom procesu. Kada su potrebe pojedinca i društva bile skromnije, proizvodnja i plasman manjeg obima, slabija konkurencija, tada i nije bilo teško zadovoljiti zahteve za dobrom kreacijom. Međutim, savremeni uslovi proizvodnje i plasmana i veliki porast konkurencije na tržištu, kako u domaćim tako i u međunarodnim okvirima, razvoj i viši stepen opšte kulture i civilizacije najširih slojeva društva, doveli su do toga da grafički dizajn možemo posmatrati kao sistem koji određuje celokupnu vrednost i prirodu same kreacije. U postupku kreiranja grafičkog dizajna moraju se obezbediti pouzdane informacije i objektivna analiza svih relevantnih podataka, kako bi se donele odluke o zahtevima koje treba da ispuni sama kreacija. U ovom postupku grafički dizajneri i drugi članovi kreativnog tima suočeni su sa mnogim složenim zahtevima proizvodnje, tržišta i neposrednih korisnika. Pored toga, vrlo često se javljaju novi materijali i postupci u tehnologiji proizvodnje, a mnoge naučne discipline koje pomažu u procesu dizajna ostvaruju konstantno nove rezultate i saznanja o motivacijama i potrebama ljudi kao korisnika i primalaca poruka.\nGrafički dizajn u funkciji marketinga\nMarketing kao metod predstavlja skup aktivnosti koje su uključene u proces prelaska jednog proizvoda od proizvođača do tržišta, odnosno neposrednog potrošača. To su brojne radnje i zadaci koji obuhvataju poslovne aktivnosti, kao što su proizvodnja, planiranje, istraživanje, razvoj, dizajn, ekonomska propaganda, prodaja, itd. Marketing ima za cilj da unapred osigura vezu proizvodnje i potrošnje, kao i da se skladno poveže ponuda sa potražnjom na tržištu, što znači da se prethodno moraju precizno i temeljno istražiti i definisati potrebe tržišta marketing-istraživanjima. Na taj način se precizno mogu definisati i svi elementi grafičkog dizajna.


U Češkoj sud ukinuo mere vlade o restrikcijama kretanja i zatvaranju radnji zbog korone | EurActiv Serbia\nU Češkoj sud ukinuo mere vlade o restrikcijama kretanja i zatvaranju radnji zbog korone\nGradski sud u Pragu ukinuo je 23. aprila četiri glavne mere kojim je zbog pandemije virusa COVID-19 po odluci vlade češko Ministarstvo zdravlja uvelo restrikcije kretanja građana i zatvorilo radnje, osim sa prehambenim proizvodima, drogerije i apoteke.\n"I u sadašnjoj situaciji je nužno da organi državne vlasti insistiraju na pravilima i da očuvaju u najvećoj mogućoj meri pravnu državi. Vlada je morala te mere da usvoji na osnovu Zakona o vanrednim situacijama. Sud mora da odbije da takvu moć ima jedno jedino ministarstvo", objasnio je presudu predsednik sudskog veća sudija Štepan Viborni.\nUkidanje mera zatražio je ekspert za pravo u zdravstvu Ondžej Dostal zato što su, kako je naveo u tužbi, mere samovoljne, haotične i nerazumljive, umesto epidemiologa donose ih političari a država nije poštovala ni vlastiti plan za pandemiju a te restriktivne mere je bez daljih objašnjenja ministarstvo pravdalo samo time što se pojavio virus korona.\nPo oceni Dostala sa kojom se složio sud, država je mogla takve mere koje toliko zadiru u osnovna prava i slobode građana da naredi samo prema zakonu o kriznim, vanrednim situacijama i vanrednom stanju a ne da o njima odlučuje jedno ministarstvo.\n"U tužbi ne poričem pravo države da ograniči slobode u epidemiji. Bunim se zbog faula na privrednicima fizičkim licima jer im je otežano da traže odštetu kada mere nisu po zakonima o kriznim situacijama, već prema zakonima Ministarstva zdravlja", objasnio je Dostal.\nSud je upozorio da je vlada sredinom marta prve restrikcije, zatvaranje granica, radnji i mere socijalnog distanciranja, donela u skladu sa zakonom, koristeći odredbe zakona o vanrednoj situaciji krize zbog epidemije ali je te mere 26. marta i 17. aprila produžila i precizirala samo na osnovu Zakona o zaštiti javnog zdravlja.\nPresuda je pravosnažna, ali stupiće na snagu 27. aprila pošto je sud, ne sumnjajući u potrebu i efikasnost ukinutih mera, ostavio vladi nekoliko dana da dovede odluku o merama ovog puta u sklad sa zakonom.\n"Efikasnost nije merilo zakonitosti a cilj ne opravdava sredstvo", naveo je Gradski sud u Pragu u saopštenju za medije.\nOvo je prva presuda čeških sudova po 17 tužbi na zakonitost uvedenih mera a nekoliko tužbi se sprema i za Ustavni sud, pre svega zbog odluke vlade da zatvori granice i zabrani Česima generalno da izlaze iz zemlje, umesto da problem putovanja reši drugačije, recimo strogim dužim karantinom za sve koji bi se vraćali u zemlju.\n"Sud na sebe preuzima odgovornost za posledice svoje odluke. Bilo kada su u pitanju životi i zdravlje građana, tako i privreda cele zemlje", osudio je presudu predsednik Češke Miloš Zeman, saopštio je njegov portparol.


Grčka ulaže 100 miliona € u solarne panele kako bi siromašni imali besplatnu struju | Luftika\nGrčka ulaže 100 miliona € u solarne panele kako bi siromašni imali besplatnu struju\nGrčka je konačno odlučila koristi zdravu logiku i u svoj sistem napajanja strujom uloži dodatna sredstva kako bi se kanalisala energija koja se besplatno dobija energijom Sunca. Cilj je da se Sunčeva energija konvertuje u besplatnu struju za siromašne Grke, a Vlada u Atini zbog ovog projekta odvojiće 100 miliona evra subvencija za izgradnju fotonaponskih postrojenja.\nMinistar životne sredine i energetike Kostas Skrekas izjavio je da će opštine i regije dobiti sredstva da instaliraju solarne elektrane ukupne snage 120 megavata koje će isključivo služiti za porodice s niskim primanjima. On je u intervjuu za Kathimerini rekao da će 30.000 domaćinstava širom Grčke biti korisnici programa za besplatnu struju.\nU Finskoj deponije proizvode struju i grejanje, a kod nas samo smrad i požare\nMaskiran upao na protest u Krupnju, umesto sendviča dobio šamar\nSkrekas je napomenuo da sredstva treba da budu odobrena preko Nacionalnog plana za oporavak i otpornost Greece 2.0. Ministar je naglasio da će Grčka podržati energetske zadruge koje pomažu sugrađanima i sugrađankama u oskudici.\nZnačaj energetskih zadruga, koje u toj zemlji nazivaju energetskim zajednicama, po Skrekasovom mišljenju je u osnovnoj svrsi, a ne samo u podršci kapitalno intenzivnih investicija. Upitan za mogućnost pomoći energetskim zajednicama za postavljanje vetro-elektrana, naveo je da su za takve pogone potrebna velika ulaganja i da ne veruje da energetske zajednice mogu da dobiju pristup neophodnom finansiranju.\nOpština Volos u Tesaliji predstavila je u oktobru svoj plan da instalira dve solarne elektrane vredne ukupno 30 miliona evra da bi snabdevala javne objekte strujom i prosleđivala višak prihoda domaćinstvima s najnižim primanjima. Druge opštine osnivaju energetske zadruge zajedno s lokalnim javnim institucijama da bi gradile fotonaponske sisteme za ispunjavanje vlastitih potreba.\nSkrekas je još kazao da je 40 miliona evra iz plana oporavka određeno za zamenu 2.000 taksija električnim vozilima i da će vlasnici dobiti po 22.500 evra, prenosi balkangreenenergynews.com.\nPariz uklanja 140.000 parking mesta i na oslobođenom prostoru sadi drveće\noznakeenergetske zadruge grčka grcka solarna energija


Septembar 19, 2019 17:44\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović uručio je u Užicu ugovore za izgradnju inovacionih startap centara u Užicu, Priboju i Arilju za koje je Vlada Srbije izdvojila 139 miliona dinara i koji treba da budu otvoreni u martu.\nPopović је istakao da izgradnjom startap centara Vlada želi da stvori uslove da se mladi inženjeri po završetku studiranja, vrate u Užice, Priboj i Arilje i da osnuju svoje kompanije i umreženi sa ostalim inovacionim preduzetnicima rade za ceo svet.\n"Vlada Republike Srbije će im obezbediti ne samo prostor, već i najnoviju opremu, umrežiće ih sa ostalim startаp centrima u Srbiji, a imaće i pravnu, finansijsku, računovodstvenu i marketinšku podršku. Tako, Vlada će finansirati i mentorstvo, jer želimo da mladi koji imaju ideje uz pomoć mentora da ih pretvore u proizvod koji ima šansu na tržištu", rekao je Popović.\nMinistar Popović je naglasio da su srpski inženjeri najveće blago ove zemlje i zamajac budućeg ekonomskog razvoja.\n"Srbija svoju industrijsku budućnost vidi u digitalnoj transformaciji svoje industrije u inovacijama, a tu ključnu ulogu imaju inženjeri. Srbija je prošle godine ostvarila od izvoza IT usluga milijardu i 150 miliona evra, a očekujemo da do kraja ove godine bude 1,5 milijardi evra", istakao je Popović.\nMinistar je rekao i da se nada da će inovacioni startap centri u Užicu, Priboju i Arilju biti uspešni kao i u Beogradu, Novom Sadu u koji upošljavaju hiljadu inženjera koji posluju sa celim svetom.\nGradonačelnik Užica Tihomir Petković naglasio je po primanju ugovora da će startap centar u ovom gradu biti otvoren u martu, kao i u ostale dve opštine, a da će ovaj centar biti baza za realizaciju i ostalih inovativnih projekata poput tehnološkog parka.


Završni radovi na rekonstrukciji dijela saobraćajnice i mosta u Nahorevskoj ulici\nNačelnik Općine Centar dr. Nedžad Ajnadžić zajedno sa saradnicima obišao je gradilište u Nahorevskoj ulici gdje su u toku završni radovi na rekonstrukciji dijela saobraćajnice i izgradnji dijela mosta u neposrednoj blizini Javne ustanove „Psihijatrijska bolnica Kantona Sarajevo“ u Jagomiru.\nProjekat finansira Općina Centar u iznosu od oko 250.000 KM, za radove je angažovana građevinska firma „Bosman“, dok je za nadzor zadužena firma „Energoinvest“ d.d Sarajevo.\nPrema idejnom i glavnom projektu koje je uradila firma „Design&QC“ izgrađena je armirano-betonska konstrukcija mosta, armirano-betonski potporni zid visine 1,75 i dužine 15 metara, te je sanirana jedna strana zida uz Koševski potok. Nova saobraćajnica je široka od 5,5 do 6 metara, sa novom pješačkom stazom dužine 33 metra i širine od 1,5 metar. Duž mosta je postavljena nova čelična zaštitna ograda koja će povećati sigurnost učesnika u saobraćaju.\nNačelnik Ajnadžić je ovom prilikom upoznat da je najveće prolongiranje radova izazvalo izmještanje portirnice u krugu bolnice kao i postojećih komunalnih instalacija, gdje su radnici firme „Sarajevogas“ pokazali najveću ažurnost i prvi izmjestili instalacije, nakon čega su izmješteni kablovi telekomunikacija i elektro mreže. Izvršeno je i mašinsko prokopavanje 120 metara nove trase za polaganje kanalizacionih cijevi.


NAJAVLJENE VELIKE KAZNE: Evo kada počinje strogo kažnjavanje zbog nepoštovanja mera tokom epidemije | WebTribune\nHome U FOKUSU NAJAVLJENE VELIKE KAZNE: Evo kada počinje strogo kažnjavanje zbog nepoštovanja mera tokom epidemije\nTo znači da će moći da sankcionišu svako nepridržavanje protivepidemioloških mera od nepoštovanja fizičke distance preko nenošenja zaštitne opreme do neodstatka dezinfekcionih sredstava i sličnog u kafićima, restoranima, klubovima.\n– Oštro ćemo sankcionisati one koji ne poštuju uvedene mere i to ćete već u danima koji su pred nama moći da vidite. Drugi izbor nemamo, ne možemo da zatvorimo našu ekonomiju – rekao je Vučić.\nKako je rekao Odalović, aktuelni zakon nije mogao da predvidi ovo što se dešava u Srbiji i svetu povodom pandemije i da “moramo da se prilagodimo novim problemima”.\nMorate imati pravni okvir da bi organi koji postupaju imali ovlašćenja da po tome postupaju – rekao je Odalović i dodao da na osnovu postojećeg Zakona o prekršajima ne mogu da se izriču kazne zbog nepoštovanja mera protiv širenja epidemije.\nTo znači, da će izmenama oba zakona, mandatnu kaznu od 5.000 dinara za nenošenje maske moći da izriču i redovni policajci i to na licu mesta.\nDakle, onaj koga policajac zatekne bez maske u zatvorenom prostoru i napiše mu kaznu imaće mogućnost da odmah ili u roku od osam dana plati upola manje (2.500 dinara) dana ili podnese zahtev za sudsko odlučivanje u tom roku.\n– Prekršajnim nalogom moći će da se izrekne mandatna kazna od 5.000 dinara fiizičkom licu zbog nenošenja maske – ukazala Stojčević govoreći o izmena Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti.\nKako smo već pisali, ako lice ne plati kaznu u roku od osam dana ili ne podnese zahtev za sudsko odlučivanje, u sud stiže konačan nalog na izvršenje.\nTakođe, izmenama Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti još šira ovlašćenja dobiće komunalni milicajci i komunalni inspektori. Oni će imati praktično ista ovlašćenja koja trenutno imaju republički sanitarni inspektori.\nPodsećanja radi, do sada su komunalni milicajci i komunalni inspektori mogli da pišu kazne samo zbog nepoštovanja radnog vremena i to na osnovu Zakona o ugostiteljstvu. A sada će moći da kažnjavaju pravna lica i zbog kršenja protivepidemioloških mera što znači da će zbog toga moći i da, u krajnjem, zatvaraju kafiće, restorane, klubove.\nA njih je toliko malo da je u Beogradu u akcijama kontrole u prethodna dva i po meseca učestvovalo tek slovima i brojem četiri republička sanitarna inspektora! Uz njih kontrolu poštovanja protivepidemioloških mera u prestonici u prethodna dva i po meseca vršilo je 18 turističkih, ekoloških i komunalnih inspektora koji ne mogu da izriču sankcije za nepridržavanje anti-Covid mera već mogu da kažnjavaju nepoštovanje radnog vremena, buku i slično…\nMOSKVA SVE AGRESIVNIJA: Rusija potiskuje vojsku SAD iz Sirije i zastrašuje ih upotrebom novog oružje\nCNN RSKRINKAVA SRPSKE LAŽI – Srpski “stručnjaci”: Nema imuniteta za koronu – vraća se po nekoliko puta – CNN SVE SUPROTNO


TSC kreće na pripreme u Tursku bez najboljeg strelca - Sportska centrala\nTSC kreće na pripreme u Tursku bez najboljeg strelca\n14 jan 2021. 11:55\nFudbaleri TSC iz Bačke Topole danas putuju u Tursku, gde će se u naredne dve nedelje pripremati za drugi deo sezone u Superligi.\nŠef stručnog štaba TSC-a Mladen Krstajić izrazio je zadovoljstvo radom sa ekipom u prvoj nedelji priprema u Bačkoj Topoli.\n– Svi smo zdravi i na broju i verujem da ćemo na najbolji mogući način iskoristiti ove pripreme, rekao je Krstajić pred polazak.\n– Ipak, šta je tu je, idemo u Tursku da se pripremamo. Tamo ćemo imati punih 12 dana, u toku kojih ćemo odigrati i četiri pripremne utakmice. Veoma smo zadovoljni onim što smo do sada uradili, a u pripremnim utakmicama imaćemo i dobar filter da procenimo gde nam je mesto i da popravimo ono što je potrebno, rekao je Krstajić.


Dva miliona Srba živi u dijaspori | Užice online\nDanašnji dan se obeležava kao Međunarodni dan migranata. “Migrantsko pitanje” je trenutno jedan od najvećih problema u Evropskoj uniji i izvor sukoba. Iako se Užice ne nalazi na trasi migranata sa Bliskog istoka, svesni smo problema sa kojim se suočava naša zemlja, kao tranzitna zemlja za migrante na njihovom putu ka EU.\nTreba razlikovati izbeglice od migranata. Izbeglice napuštaju svoje domove zbog straha od progona na osnovu religije, nacionalnosti, rase… Nešto što se na ovim prostorima događalo 90-ih godina. Imigranti svoje domove napuštaju najčešće zbog ekonomskih razloga, nešto što se trenutno dešava u našoj zemlji.\nSrbiju dnevno napusti 134 osobe\nNajviše naših bivših sunarodnika živi u SAD – 650 000, zatim u Nemačkoj – 450 000 i Austriji 300 000. Zatim 196 000 u Švajcarskoj i 180 000 u Kanadi. Istorija migracije stanovnika sa ovih prostora u ove države je duga. Ono što se promenilo u odnosu na period od 50 – 90ih godina prethodnog veka, jeste što je cilj tadašnjih migracija bio kratkoročan (da se zaradi za kuću u rodnom selu) dok sada samo mali procenat “gastarbajtera” ima nameru da se vrati u Srbiju.\nStigle dodatne vakcine protiv gripa\nVeć u julu “minus” 22.000 stanovnika Srbije\nViše glasača nego stanovnika u Užicu?


Zaštita od WannaCry napada dostupna svim kompanijama uz besplatno Kaspersky anti-ransomware rešenje\nMay 31, 2017 anti-ransomware, Kaspersky Lab, ransomware, WannaCry\nKompanije svih obima bile su primorane da obrate pažnju na ransomware napade kao pretnju zbog WannaCry napada koji je pogodio žrtve širom planete tokom maja 2017. godine. Ovaj viralni napad malvera pogodio je stotine hiljada organizacija koristeći se kritičnom ranjivošću u IT sistemima u preko 150 zemalja.\nDok kompanije razmatraju šta mogu da učine da zaštite svoje sisteme, nezavisno testiranje koje je sprovela kompanija MRG Effitas ukazalo je na činjenicu da je kompanijama dostupno besplatno rešenje kompanije Kaspersky Lab, koje može da ih zaštiti bez obzira na to koliki su njihovi budžeti za IT bezbednost.\nKompanija za istraživanje bezbednosti, MRG Effitas, otkrila je da je besplatno rešenje kompanije Kapersky Lab Kaspersky Anti-Ransomware Tool for Business, postiglo „stoprocentnu zaštitu” na svim testiranjima, i nagrađeno je sertifikatom o zaštiti od ransomware virusa. Testiranje je uključilo simulaciju nekoliko metoda inficiranja koristeći se svežim uzorcima 13 crypto-ransomware virusa i porodice screenlocker virusa, koji su bili detektovani nakon što su sve prethodne linije odbrane posustale.\nRezultati pokazuju da je besplatna, unapređena zaštita dostupna svim kompanijama koje su zabrinute zbog napada WannaCry virusa. Predstavljen 2016. godine, Kaspersky Anti-ransomware program za poslovne korisnike pogodan je za kompanije koje ne koriste Kaspersky Lab rešenje ili za one čija zaštita nije efektivna u blokiranju ransomware virusa. Ovaj alat je kompatibilan sa proizvodima treće strane, lako se instalira i ne zahteva dublje tehničko znanje za podešavanje i upravljanje.\nVladimir Zapoljanski, direktor sektora za mala I srednja preduzeća u kompaniji Kaspersky Lab, izjavio je: „Sa dokazanom efektivnom zaštitom, koja je dostupna besplatno, Kaspersky Lab se nada da će kompanije preduzeti neophodne korake da osiguraju svoje IT sisteme od ransomware virusa u jeku WannaCry napada koji je postao najveća ransomware infekcija u istoriji. Odlučni smo da ovu efektivnu zaštitu učinimo dostupnom svima, a MRG Effitas sertifikat je dokaz snažnih performansi naših proizvoda.”\nRansomware nije jedini bezbednosni problem sa kojim se organizacije suočavaju. Mala i srednja preduzeća su posebno ranjiva zato što uglavnom imaju nedovoljno velik, ili uopšte nemaju, poseban sektor zadužen za bezbednost. Povrh svega, zato što imaju snažan fokus na rast poslovanja, često obraćaju malo pažnje na IT sektor, čime otežavaju sopstvenu zaštitu od raznovrsnih pretnji. Iako Kaspersky Anti-Ransomware Tool for Business pomaže u odbrani od ransomware napada, mala i srednja preduzeća i dalje mogu postati žrtve drugih vrsta napada, zbog čega im je neophodna tehnologija koja pruža višeslojnu bezbednost, kako bi zaštitili svoje finansijske operacije i sačuvali poverljivost informacija svojih potrošača.\nU okviru testiranja, Kaspersky Endpoint Security i Kaspersky Endpoint Security Cloud uspešno su zaštitili svaki fajl od ransomware virusa, pri čemu je svaki proizvod dobio MRG Effitas sertifikat.\nPHP najzastupljeniji programski jezik u Srbiji!


Sindikati: Kineski 'Zidjin' vrši mobing nad iskusnim radnicima\nČetiri reprezentativna sindikata kineske kompanije „Zidjin koper“ (Zijin Copper Serbia) u Boru, gradu na istoku Srbije, optužili su u petak, 11. juna, menadžment kompanije da krši prava zaposlenih i diskriminiše radnike radi sticanja profita.\nSindikati su ove optužbe na adresu menadžmenta izneli u petak, 11. juna, u nastavku rasprave o nacrtu novog Kolektivnog ugovora, koji će se naći pred radnicima ove kineske kompanije.\nU obraćanju Samostalnog sindikata, Sindikata Nezavisnost, Sindikata rudara Srbije i Sindikata metalurga „Ziđing koper“, većinski vlasnik nekadašnjeg Rudarsko-topioničarskog basena (RTB) Bor, upozoren je da je prilikom potpisivanja Ugovora o strateškom partnerstvu 2018. godine prihvatio tadašnji Kolektivni ugovor i da novi dokument "ne može da sadrži manja prava zaposlenih od postojećih prava".\n"Netačno je da sindikat sputava poslodavca da nagrađuje zaposlene, ali je istina da poslodavac svojim predlogom Kolektivnog ugovora želi da zaposlenima umanji zaradu za 20.000 do 30.000 dinara (170 do 255 evra), a onda da sa tako smanjenom zaradom nagradi pojedince po nekim svojim kriterijumima i na taj način uštedi desetine miliona evra na teret radnika", naveli su sindikati u dopisu koji je dostavljen portalu istmedia.rs.\nDeo saopštenja poslovodstva kompanije „Zidjin“, u kome se navodi da je cilj novog Kolektivnog ugovora "odvajanje rada od nerada", sindikati tumače kao "diskriminaciju i mobing nad starijim radnicima".\n"Stariji radnici nisu prestajali sa proizvodnjom ni u vreme sankcija, ratova, NATO bombardovanja RTB-a, niti kada je razorena trafo stanica sa kancerogenim piralenom rasutim po topioničkim pogonima. Sada se nekima nude aneksi ugovora suprotno kolektivnom ugovoru, a radnici se primoravaju da rade kao baštovani i teraju u prevremenu penziju", podsećaju sindikati.\nUpozoravaju da su ti zaposleni radili u staroj topionici u kojoj se topio koncentrat prepun kancerogenih materija i da su zbog toga izgubili zdravlje, a danas, sa više od trideset godina radnog staža, postaju teret poslodavcu i nazivaju se neradnicima i nepotrebnima.\nSindikati navode da im je obaveza da zaštite prava radnika i da će u tom procesu, ukoliko budu primorani, prava štititi svim vidovima sindikalne borbe.\nKineski radnik kompanije Ziđin preminuo u rudniku u Srbiji


Godišnji rast industrijske proizvodnje u Srbiji u oktobru 3,2% - Edukaplus\nGodišnji rast industrijske proizvodnje u Srbiji u oktobru 3,2%\nIndustrijska proizvodnja u Srbiji u oktobru 2016. bila je veća za 3,2% nego u istom mesecu prošle godine, a u odnosu na prošlogodišnji prosek rast je bio 12,1%, saopštio je Republički zavod za statistiku.\nZa deset meseci ove godine industrijska proizvodnja je za 5,2% bila veća nego u istom periodu prošle godine.\nPovećanju industrijske proizvodnje u oktobru na godišnjem nivou najviše su doprineli proizvodnja električne energije, prehrambenih proizvoda, štampanje i umnožavanje audio i video zapisa, proizvodnja hemikalija i hemijskih proizvoda i eksploatacija ruda metala.\nSektor rudarstva je u oktobru zabeležio rast od 4,1%, a isti procenat povećanja imao je i sektor snabdevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija, dok je prerađivačka industrija registrovala ekspanziju od 2,9%.\nProizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju bila je u oktobru veća za 7,6% na godišnjem nivou, intermedijarnih proizvoda (osim energije) za 4,5%, netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 3,8%, a energije za 3,1%, dok je proizvodnja kapitalnih proizvoda pala za 5,2%.\nObim industrijske proizvodnje je u oktobru, na godišnjem nivou, zabeležio rast kod 18 oblasti, čije je učešće u strukturi industrijske proizvodnje – 77%, a pad kod 11 oblasti, čije je učešće u strukturi industrijske proizvodnje – 23%, navodi se u saopštenju.


Naslovna » Izlasci » Akcije » 67. beogradska Kritična masa: Metar je bitan!\nNeko drugi 28. oktobar 2016. Akcije Postavite komentar\nBeogradski biciklisti će se tradicionalno okupiti i izvozati krug po beogradskim ulicama. U pitanju je tradicionalna biciklistička vožnja koja se svake poslednje subote u mesecu održava u Beogradu već pet godina.\nTema 67. Kritične mase je zahtev biciklističkih udruženja iz cele Srbije da se Zakon o bezbednosti saobraćaja izmeni u korist biciklista.\nAkcenat će biti na bočnom rastojanju pri preticanju biciklista od jednog metra koje se u urbanoj sredini smatra bezbednim.\nIako je ovo zakonsko rešenje rasprostranjeno u Evropi i svetu, domaći zakonodavci su se od uvođenja istog branili „nemogućnošću da saobraćajac utvrdi da li je rastojanje pri preticanju bilo manje od metra“.\nIako ni za ovo pravilo ne postoji mehanizam koji bi saobraćajcu omogućio da utvrdi razmak, očigledno da nije postojala prepreka da postane deo zakona.\nBiciklisti podsećaju da se ni u auto-školama ne posvećuje dovoljna pažnja bezbednom preticanju biciklista i smatraju da bi akcenat trebalo staviti i na taj problem. (danubeogradu.rs)\nTagoviakcije biciklisti izlasci kritična masa ulice za bicikliste\nPrethodni Inovativni koncept radionica na JobFair16\nSledeći Apple predstavio revolucionalni novi MacBook Pro


Dugoročne posledice je teško sagledati, prvi test položen - Svijet Osiguranja\nDugoročne posledice je teško sagledati, prvi test položen\nIzuzetno pozitivna stvar je što je finansijski sektor svuda u svetu, pa i kod nas, operativno položio ispit. Pokazao je punu otpornost kao kritična infrastruktura i da ima dovoljno bafera da se prvi udar krize amortizuje\n“Kao najznačajnija karakteristika finansijskog sektora u celini, pa i osiguranja kao njegovog dela pokazala se stabilnost. Što je izuzetno pozitivna stvar”, kaže na početku razgovora za magazin Svet osiguranja, Vladimir Đorđević, viši savetnik Udruženja finansijskih institucija u Privrednoj komori Srbije.\nOsiguravači su, kako kaže, omogućili kontinuitet poslovanja između ostalog i zbog toga što su se prethodno usmerili na digitalizaciju svojih procesa i usluga. Budući da će države biti primorane da se zadužuju kako bi mogle da pomognu svojim privredama, to će otvoriti šansu osiguravačima za plasman sredstava u dugoročne hartije od vrednosti.\nU kojoj meri će, prema Vašem mišljenju, pandemija izazvana virusom SARS-CoV-2 uticati na osiguravače i u kojim sve segmentima vidite posledice po poslovanje osiguravača?\nUticaj ove pandemije će biti ogroman na sve sfere našeg života. U pitanju je događaj za koji niko nije bio do kraja spreman, bar ne za ovaj obim. Pandemije nisu neočekivane, čak se u stres testovima finansijskog sektora analiziraju uticaji pandemije, ali to je do sada bilo samo sa aktuarskog aspekta, ukoliko usled pandemije dođe do više stope smrtnosti, kako to utiče na rezerve osiguravača. Tu su posledice bile predvidive, ali ovakav scenario, skoro potpune hibernacije ekonomskog i društvenog sistema, predstavlja novinu, koja nas manje više sve, primorava da učimo usput i da se prilagođavamo vanrednim okolnostima.\nOno što je ipak izuzetno pozitivna stvar je što je finansijski sektor svuda u svetu, pa i kod nas, operativno položio ispit. Pokazao je punu otpornost kao kritična infrastruktura i da ima dovoljno bafera da se prvi udar krize amortizuje. Najznačajnije mere ekonomske podrške, koje su na samom početku donete u Srbiji, bile su moratorijum na kredite i finansijski lizing. Sektor osiguranja je takođe, na osnovu preporuka, omogućio relaksaciju finansijskih obaveza svojim klijentima (partnerima). Ono što se pokazalo kao najznačajnija karakteristika finansijskog sektora u celini, pa i osiguranja kao njegovog dela je – stabilnost.\nDa li mislite da su osiguravači, kao kompanije koje se bave rizicima, kako u Srbiji tako i u svetu, bili pripremljeni na ovu situaciju?\nOvo pitanje se može posmatrati iz više uglova. Jedno je da li su osiguravači bili spremni da obezbede kontinuitet poslovanja i na to pitanje je odgovor u potpunosti pozitivan. Tome je značano doprinela i činjenica da je finansijski sektor već neko vreme posvećen digitalnoj transformaciji, što u uslovima kada se zahteva smanjenje socijalnih kontakata, omogućava nesmetani nastavak bitnih poslovnih aktivnosti.\nDržave će se zaduživati, kako bi mogle da finansiraju oporavak, što će omogućiti kvalitetne plasmane investitorima sa dužim horizontom, a tu prvenstveno mislim na životna osiguranja i penzione fondove\nAko se fokusiramo na same rizike koji se mogu ostvariti usled pandemije, većina neživotnih polisa ne pruža pokriće u ovakvim situacijama, ali svakako postoje i izuzeci i procena je da će najveći udar imati kreditna osiguranja i osiguranje jemstava, usled nelikvidnosti celokupne privrede, ali ne možemo za sada procniti ni obim opasnosti, a naročito što postoje i značajne mere na državnom i međudržavnom nivou da se nelikvidnost privrede minimalizuje, koliko god je to moguće. S druge strane, životna osiguranja su prošla i kontrolu na stres testu za ostvarivanje ovakve vrste događaja. Tako da aktuarski, ne očekujemo direktno probleme u tom prvom talasu. U medijima se najčešće pominju polise za nadoknadu štete nastale usled otkazivanja događaja.\nKako ocenjujete reakcije osiguravača na trenutnu situaciju kako u pogledu plaćanja polisa, pokrića, onlajn podučavanja, važenja polisa putnog osiguranja i drugih stvari koje se preduzeli? Da li je bilo i nekih aktivnosti u Privrednoj komori Srbije u ovoj oblasti?\nPokazalo se vrlo važnim da u ovakvim slučajevima postoje planovi, koji su skraćivali vreme reakcija i poboljšavali njihov kvalitet. Odgovarajuća struktura upravljanja kriznim menadžmentom je obezbeđivala brže prilagođavanje novom okruženju, izmenama regulative, poteškoćama u logistici… U ovoj situaciji su svakako bolje prošli oni sa kvalitetnijom diversifikacijom portfelja i strategijom plasmana, ali celokupan sektor u potpunosti sprovodi sve neophode mere upravljanja likvidnosti, regulatornog monitoringa, prvenstveno obezbeđujući punu zdravstvenu zaštitu svim zaposlenima i klijentima.\nU Srbiji je dosta pomoglo i što su neke zemlje iz okruženja bile ranije zahvaćene, pa smo mogli da uočimo trend i da se prilagodimo. Na početku je mnogo značila i regionalna povezanost finansijskih grupacija, te su informacije i uputsva brzo dolazile do nas. Privredna komora Srbije je, kao odgovoran partner privredi, još 12. marta pokrenula specijalizovani info servis putem kojeg privrednici mogu da se informišu o svim ključnim pitanjima vezanim za poslovanje u zemlji i inostranstvu, uticaju na pojedine sektore, kao i o najnovijim dešavanjima, zvaničnim preporukama i merama. Od tog trenutka su servisi i podrška PKS-u dostupni privrednicima praktično 24/7. Stručne službe Privredne komore Srbije u stalnom su kontaktu sa predstavnicima Vlade Srbije, resornih ministarstava, nadležnih institucija, kao i međunarodnih poslovnih asocijacija i organizacija, preko mreže privrednih komora, kako bi pomogli privrednicima da prevaziđu izazove i smanje negativni uticaj korona virusa na poslovne rezultate i bilateralne ekonomske relacije sa partnerima.\nNa AON-ovoj mapi rizika pandemija se nalazila na 60. mestu, a u svetu već duže vreme ljudi iz različitih oblasti su upozoravali da svet nije pripremljen na pandemiju. Munich Re je 2017. ponudio polisu koja uključuje prekid poslovanja usled pandemije, ali nije bilo interesovanja. Da li je uopšte moguće predvideti rizike od pandemije da bi se formirala kvalitetna polisa osiguranja za preduzeća? Očekujete li da će osiguravači ići u pravcu razvijanja takvih proizvoda?\nPostoji primer organizatora teniskog turnira Vimbldon, koji će ove godine dobiti odštetu iz svog osiguranja zbog neodržavanja turnira usled pandemije COVID 19. Po informacijama iz medija, oni od pandemije SARS-a imaju u svom osiguranju pokriven i ovaj rizik i ove godine će polovinu svojih gubitaka nadoknaditi upravo iz ove polise (nekih 140 miliona $). Naravno, premija za ovo pokriće nije bila mala, jer, kada se sve uzme u obzir, neki vid ovakih događaja jeste u scenariju ,,najgori slučaj’’ (worst case). Ovde bih pomenuo i najavu da će Olimpijske igre u Tokiju imati naknadu u iznosu od dve milijarde dolara.\nU Srbiji je dosta pomoglo i što su neke zemlje iz okruženja bile ranije zahvaćene pa smo mogli da uočimo trend i da se prilagodimo. Na početku je mnogo značila i regionalna povezanost finansijskih grupacija, te su informacije i uputsva brzo dolazile do nas\nKako će vanredna situacija dugoročno uticati na investiranje osiguravača, i ostvarivanje dobiti budući da je već jasno da će ova kriza izazvati tektonske poremećaje u ekonomiji?\nPotpuno ste tu u pravu da će promene u ekonomiji biti tektonske, ali to je za sada jedino što možemo sa sigurnošću reći. Procene gubitaka, koji će sektori i koliko biti zahvaćeni, pad bruto društvenog proizvoda pojedinih država, sve su to velika i otvorena pitanja trenutno. Ono što možemo pretpostaviti je da će se države zaduživati, kako bi mogle da finansiraju oporavak, što će omogućiti kvalitetne plasmane investitorima sa dužim horizontom, a tu prvenstveno mislim na životna osiguranja i penzione fondove. Oni će biti neophodni imajući u vidu očekivanu nestabilnost globalnih finansijskih tržišta u narednom periodu, tokom perioda posle „šoka” i perioda prilagođavanja na ovaj poremećaj.\nDa li se „pozitivnom” stranom za osiguravače može smatrati činjenica da je u određenom periodu svuda u svetu smanjeno kretanje, pa je logično očekivati i manji broj odštetnih zahteva po AO polisama?\nTo je možda specifičnost našeg tržišta, koja je posledica nerazvijenosti, tj velikog udela te vrste obaveznih osiguranja u ukupnom portfelju. Saobraćaj jeste smanjen, ali ga ipak ima, a ono što je značajnije jeste što nije prekinut proces registracije motornih vozila.\nU Srbiji nije bila mnogo razvijena onlajn prodaja osiguranja, da li bi ova situacija to mogla da promeni jer se pokazuje da mnogi privredni subjekti prelaze na onlajn i beleže rast prodaje?\nNije u pitanju samo onlajn prodaja, uostalom, ona ima i izvesnih ograničenja u osiguranju, jer onlajn prodaja je laka kada se prodaje poznat proizvod, osiguranje još uvek ima mnogo nepoznanica i lični kontakt ima prioritet i dalje. Ali ne treba zanemariti digitalnu transformaciju svih poslovnih procesa, koja se ovog puta pokazala ključna i koja je pružila dodatnu otpornost sistemu. Jedan od podsticaja u onlajn prodaji se može desiti i izmenom polise osiguranja AO, koja je sada štampana.\nKoje vrste osiguranja sada mogu da dobiju na značaju, a koje da dožive pad, u ukupnoj premiji na kraju?\nČini mi se da će šomaž osiguranja osetiti povećanu tražnju, ali svakako uz transformaciju samog proizvoda, koji je, kod nas gotovo eksluzivno, vezan za prethodnu materijalnu štetu, a ne ostvarivanje ovakvih događaja.\nŠta još kao trajnu promenu vidite kako kod osiguravača tako i kod osiguranika posle pandemije?\nJedna od niza otežavajućih okolnosti predstavlja i činjenica da ovde neće biti geografske disperzije rizika. U pitanju je globalni potres, koji je za izuzetno kratko vreme došao u skoro svaki kutak planete. Prvi znaci da može doći do širenja virusa u ljudskoj populaciji uočeni su krajem prošle godine, a samo nekoliko meseci kasnije mi smo već doživeli toliku količinu iskustva da će nam trebati jako mnogo vremena da se sve procesuira. Ono što sam gotovo siguran, jeste da se svet, koji je sada izbačen iz ravnoteže, neće u nju vratiti na starom optimumu, ali hajde prvo da budemo sigurni kada će se neka ravnoteža i povratiti. Mi se još uvek nalazimo na uzlaznoj putanji ove zdravstvene krize (pričam na globalnom nivou), a tek posle nje će se videti prave posledice u ekonomskoj sferi. Za sada se procene uticaja na neke ekonomije razlikuju i u dvocifrenim procentnim poenima BDP-a. Prerano je za zaključke. Zaključke ćemo izvlačiti godinama.


Žeželjev most – simbol moderne Srbije – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nObjavljeno 26. marta 2018. 16:54 26. marta 2018. 19:31\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović, poručila je danas da je Žeželjev most simbol vizije kojoj Srbija teži, a to je da bude moderna, razvijena država, povezana sa susedima i buduća članica Evropske unije.\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović 26. marta, zajedno sa komesarkom Evropske Unije za transport Violetom Bulc, pokrajinskim premijerom Igorom Mirovićem i gradonačelnikom Novog Sada Milošem Vučevićem, prešla je prvim vozom preko Žeželjevog mosta i obišla gradilište na kojem se odvijaju završni radovi pre puštanja železničkog saobraćaja.\nTom prilikom najavljeno je da će redovan železnički saobraćaj preko novoizgrađenog Žeželjevog mosta u Novom Sadu biće uspostavljen početkom aprila.\n-Svake nedelje smo bili na ovom gradilištu svi mi, iz Vlade Srbije, pokrajinske vlade, Delegacije Evropske unije, kako bismo proverili kako napreduju radovi i danas možemo da kažemo da početkom aprila puštamo železnički saobraćaj, – rekla je Mihajlovićeva.\nOna je dodala da mostovi ne samo da spajaju ljude, već i pokazuju šta sve jedna država može da uradi, podsetivši da se ovaj most nalazi na međunarodnom železničkom Koridoru 10.\n“Prošlost nećemo zaboraviti, ali ono što treba da radimo je da stvaramo budućnost. Srbija vidi sebe kao centralnu zemlju Zapadnog Balkana, koja želi da bude bolje povezana sa svojim susedima i na putu ka Evropskoj uniji. Sve što radimo kao Vlada, radimo za naše građane, i infrastruktura koju gradimo, i povezivanje sa susedima, i sve što činimo da Srbija bude moderna i razvijena zemlja”, rekla je Mihajlovićeva.\nPotpredsednica Vlade je navela i da je ukupna vrednost infrastrukturnih projekata u Vojvodini, tekućih i planiranih, uključujući drumski, železnički i vodni saobraćaj, blizu dve milijarde evra.\nEvropska komesarka za transport Violeta Bulc rekla je da je danas poseban trenutak i da se pre godinu dana, kada je bila na Žeželjevom mostu, sa Zoranom Mihajlović dogovorila da će se za godinu dana naći na istom mestu kada most bude završen. I Srbija je ispoštovala sve što je dogovoreno, rekla je Bulcova.\n“Ovaj most ne povezuje samo dve strane reke, nego je i simbol povezivanja sa Evropskom unijom. To je jasna poruka da se Zapadni Balkan nalazi na istoj mapi sa EU i da je na Srbiji i ostalim zemljama regiona da odluče kojom brzinom žele da uđu u EU”, rekla je Bulcova, i pozvala da se iskoriste prednosti povezivanja sa, kako je rekla, “najvećom ekonomijom sveta”.\n-Očekujem da posle puštanja železničkog saobraćaja u narednih nekoliko meseci bude pušten i drumski saobraćaj. Od kada postoji dobra koordinacija između republičke i pokrajinske vlade i Delegacije EU, projekat je počeo uspešno da se privodi kraju, bez finansijskih i tehničkih problema koji su postojali u prošlosti, – rekao je pokrajinski premijer Igor Mirović.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević zahvalio je na velikoj podršci pokrajinske i republičke vlade za realizaciju projekta kojim će most srušen pre 19 godina u bombardovanju biti obnovljen, i dodao da Novi Sad zaslužuje da dobije i nove mostove na Dunavu.\nU vozu koji je putovao od železničke stanice u Novom Sadu do stanice u Petrovaradinu bili su i šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, predstavnici srpskih železnica, izvođača – španske kompanije “Azvi”, ruskog “RŽD internešenela” i drugih učesnika u projektu.\nPre obilaska Žeželjevog mosta, Mihajlovićeva i Bulcova razgovarale su u Vladi Srbije o infrastrukturnim projektima koje Srbija realizuje, posebno projektima koji su deo Agende povezivanja, kao i planovima Beograda kao sedišta Transportne zajednice Zapadnog Balkana.\nNovoizgrađeni Žeželjev most preko Dunava u Novom Sadu nalazi se na trasi međunarodne železničke pruge Beograd-Novi Sad-Subotica i sastavni je deo projekta Beograd – Budimpešta.\nIzgrađen je umesto starog Žeželjevog mosta, koji je srušen u bombardovanju aprila 1999. godine, kada je više puta pogođen raketama.\nNovi Žeželjev most dug je 474 metra, a širok 31 metar. Ima dva železnička koloseka, dve saobraćajne trake za drumski saobraćaj i po dve pešačko biciklističke staze.\nVrednost projekta je oko 54,8 miliona evra, a u finansiranju su učestvovale Autonomna Pokrajina Vojvodina, Grad Novi Sad i Delegacija Evropske Unije.\nIzvođač radova bila je španska kompanija „AZVI“, u konzorcijumu sa italijanskom firmom „TADEI“ i španskom „HORTA KOSLADA“.\nNovoizgrađeni Žeželjev most usklađen je i sa projektom modernizacije i izgradnje pruge Stara Pazova – Novi Sad, u okviru projekta pruge za velike brzine između Beograda i Budimpešte.\nObjavljeno u Aktuelni događaji, Vesti


OSTALA BEZ KAFIĆA: Sandra Afrika prolazi kroz pakao sa bivšim dečkom - odlučio da zauvek raskrsti sa njom?! : Nadlanu.com\nOSTALA BEZ KAFIĆA: Sandra Afrika prolazi kroz pakao sa bivšim dečkom - odlučio da zauvek raskrsti sa njom?!\nObjavljeno 5. dec 2019. / 19:00:19\nSandra Prodanović, poznatija kao Sandra Afrika, ostala je bez kafića koji se na njeno ime vodio godinama, zato što je njen bivši dečko Aleksandar Moskovljević Mikiša tražio da vlasništvo prevede na njega.\nIako bivši partneri i dalje poslovno sarađuju prilikom ugovaranja nastupa, njihov odnos postaje sve hladniji i pitanje je dana kada će skroz zaratiti. Izvori bliski Sandri pričaju da nju i Mikišu veže ugovor i da je samo zbog toga on i dalje njen menadžer. Poverenja među njima više nema, što potvrđuje i činjenica da je Moskovljević tražio od pevačice da kafe-bar prevede na njegovo ime.\n- On jeste finansirao otvaranje kafića, i to svi znaju. Ali se objekat od prvog dana vodio na Sandrino ime, verovatno zbog poreskih olakšica. Ona je uvek svu zaradu davala Mikiši, čak i posle raskida, nije se petljala u rad kafića, niti je imala nameru da mu preotme posao. Ali izgleda da Aleksandar više nema poverenje u bivšu devojku i zato je odlučio da na vreme raskrsti s njom. Ne znam koliko njihov ugovor još važi, ali čim istekne, očekivano je da on više neće biti Sandrin menadžer - priča izvor blizak pevačici.\nZAGRLJENE UŽIVALE U RESTORANU: Sandra Afrika uputila…\nOBNAŽENA NA JAHTI: Sandra Afrika pozirala u provokativnom…\nKOLAČ RAZDORA: Šveđanin ubio pticu koja je pokušala da mu…\nJAČI POL OSTAVILA BEZ DAHA: Sandra Afrika zavodi seksi…\nProdanovićeva se zbog svega oseća vrlo neprijatno i o tome uglavnom ne želi ni sa kim da priča.\n- Samo je najbližim ljudima iz svog okruženja rekla šta se desilo. Vrlo je pogođena jer je smatrala da joj je Mikiša prijatelj i posle raskida veze i da ništa ne može da pokvari taj odnos. On je prestao da putuje s njom na nastupe kao ranije, pravdajući se da se umorio od toga. Sve se svelo na to da Mikiša javi Sandri gde ima zakazanu tezgu i to je jedina njihova komunikacija - dodao je sagovornik.\nPevačica se još uvek nije oglašavala o ovoj temi.\nAleksandar Moskovljevićkafićsandra afrikasandra Prodanović\nTRANSFORMACIJA LEPE URAGANKE: Ksenija Knežević drastično promenila frizuru (VIDEO)\nSEKSI MAMA: Seka Aleksić sa sinom Jovanom uživala u sauni (FOTO)\nMLADA ZABLISTALA U RASKOŠNOJ VENČANICI: Udala se Helena Topalović (FOTO)\nČITAM I PIŠEM PESME BEZ NAOČARA: Branka Veselinović proslavila 103. rođendan