НАТО и Русија – поветарац и ураган\nNATO i Rusija – povetarac i uragan\nDok ruski i američki predsednici, Vladimir Putin i Donald Tramp, budu ovog ponedeljka (16. jul) u finskoj prestonici Helsinkiju razmatrali budućnost sveta, pokušavajući da otvorena pitanja rešavaju diplomatskim i mirnim putem, dotle će dve hiljade kilometara južnije američke ratne pomorske snage, zajedno sa ukrajinskim kolegama, izvoditi još jedne vojne manevre koje u Moskvi nazivaju isključivo – provokativnim. Od 9. do 22. jula trajaće vojne vežbe „Sea Breeze 2018“ (Morski povetarac), koje američki i ukrajinski partneri, zajedno sa ostalim NATO članicama, održavaju još od 1997. godine. Dakle, od momenta kada su Rusija i NATO potpisali svoj veliki sporazum o saradnji i kada je Vašington svečano obećao da su dve zemlje od tog trenutka postali partneri i prijatelji – zauvek. Pokazalo se, veoma brzo, da je realnost veoma daleko od svečanih proklamacija. I da bi za dobre odnose dve zemlje bilo daleko lekovitije da su njihove armije ostale na međusobnoj udaljenosti od nekoliko hiljada milja, umesto što se danas gledaju preko nišana, na puškomet jedna od druge.\nKAKO JE RUSIJA „IZBILA NA NATO GRANICE“\nPokazalo se, takođe, da NATO u Evropu ne donosi mir i stabilnost, već unosi priličnu dozu nespokoja. A posebno agresivnu militarizaciju na istoku kontinenta – upravo na mestima gde su Rusi „približili svoje granice NATO“. Baš ta činjenica da su Rusi „izbili na NATO granice“, i tamo razmeštaju svoju vojsku, dobro dođe zapadnim medijima kao krunski dokaz da u Kremlju planiraju neku invaziju. Ne samo što se Moskvi osporava pravo koje imaju sve suverene države, da na svojoj teritoriji razmešta vojne jedinice, već se u svest Evropljana polako usađuje i svest da se Rusija pomera vojno ka Zapadu i da je samo pitanje dana kada će uslediti agresija. Ako bi neko, sasvim logično, ukazao da se ruske trupe nalaze isključivo na mestima gde su u kontinuitetu već hiljadu godina, ili bar poslednjih 100, taj bi nesumnjivo bio veoma brzo ućutkan – kao ljubitelj istočnjačkih despotija, autoritarnih režima i ostalih diktatura.\nČinjenice, međutim, ukazuju na nešto sasvim drugo. Proklamovani cilj NATO, da države članice moraju do 2024. svoje vojne godišnje budžete da povećaju na dva odsto domaćeg bruto proizvoda, vodi daljoj militarizaciji Evrope i marginalizaciji onih koji imaju drugačije mišljenje. I koji veruju da besomučna trka u naoružanju nije put ka većoj bezbednosti, miru i blagostanju nego uvod u nove sukobe i neku buduću vojnu diktaturu. Jer, ako NATO generalima date u ruke još više tenkova, raketa i aviona, da li treba očekivati da će se oni, tako naoružani do zuba, pridružiti „deci cveća“? Ili će pre biti da će ogromni profiti, koji će usled toga poteći iz državnih budžeta ka vojnim i lobističkim strukturama, uticati na političare i medije da još više razduvavaju ratne pretnje – kako bi to njihovo „blaženo stanje“ zauvek potrajalo?\nAko neko misli da je hipertrofirani NATO angažman posle 1991. godine doveo do mira, sigurnosti i procvata Evrope, neka samo pogleda neprijatne primere širom bivše Jugoslavije ili SSSR-a, to jest na Balkanu i u istočnoj Evropi, ali i na Kavkazu i Bliskom istoku. Neka vidi kilometarske kolone izbeglica i migranata, neka se zagleda u oči onima čiji su domovi spaljeni, a države uništene – uglavnom tim istim oružjem čiju proizvodnju sada još više uvećavaju. Sadašnja ekonomska kriza, kako je to već mnogo puta rečeno, samo je očigledna posledica sveprisutne krize morala i pogrešnog uverenja da se sopstveno blagostanje i sigurnost mogu beskonačno dugo ostvarivati na račun nekog drugog – kome je sve to oduzeto. Ako Nemci i kancelarka Angela Merkel ostanu dovoljno čvrsti da ne popuste pod američkim pritiskom za enormno uvećanje (sa oko 40 na bezmalo 80 milijardi dolara godišnje) vojnog budžeta, to može biti samo pozitivna vest za Evropu i svetski mir.\nAVANTURISTI SANJAJU POKORAVANJE RUSIJE\nMoglo bi to, doduše, još više da pogorša odnose između SAD i saveznika u Evropi, o čemu se ove nedelje govorilo na NATO samitu u Briselu, ali ne mora nužno da bude loše za zemlje Starog kontinenta: ako Evropljani malo bolje razmisle, shvatiće da im iz Kremlja ne preti nikakva vojna opasnost u smislu invazije. S druge strane, avanturisti koji i dalje sanjaju o vojnom pokoravanju Rusije, morali bi da budu bar toliko trezveni da shvate da današnja ekonomska i tehnološka moć Moskve garantuje odbranu protiv bilo kog potencijalnog protivnika, čak i u slučaju globalnog sukoba na dva fronta istovremeno. Zato je naoružavanje američkim oružjem Evropljana, od kojih svega dve-tri države imaju iole stabilnu ekonomsku situaciju, za ove zemlje bacanje para u bunar, naspram protivnika koji naprosto ne reaguje na vojne pretnje – umesto neophodnih ulaganja u socijalni i ekonomski razvoj. O šteti koju takva militarizacija nanosi ljudskim pravima i slobodama, izlišno je i govoriti.\nTo može ići naruku samo ekstremnim političkim krugovima, ionako osokoljenim zbog porasta protestnog raspoloženja koje izaziva migrantska kriza. Ako neko misli da su današnji „mejnstrim“ desničari-populisti najgore što može da zadesi Evropu, može već u skorijoj budućnosti da se uveri da su političari poput Viktora Orbana, Marin Le Pen ili Matea Salvinija – zapravo oličenje demokratije i liberalizma, u poređenju sa onima koji mogu doći iza njih. Raspirivanje militarizma i nestabilnosti koji uzrokuju ratove, razaranja i izbegličke talase širom sveta vodiće samo ubrzanom porastu političkog ekstremizma u državama zapadnog sveta. I Americi i Evropi moralo bi da postane jasno da sa Rusijom ne mogu da razgovaraju jezikom sile i jačanja vojnih potencijala, jer će Moskva uvek imati spreman i višestruko jači odgovor. Time se jedino može postići neka nova nesreća, ovoga puta možda ponovo u Evropi.\nUmesto toga, mnogo bi bolje bilo da svi zajedno sednu za sto i pokušaju da se dogovore o principima trajnog razoružanja, smanjenja međunarodne napetosti i povećanja međusobnog poverenja. I da tako ne samo „daju šansu miru“ već i onim političkim snagama koje bi bile sposobne i voljne da rade na korist povećanja bezbednosti i opšteg blagostanja. Da Moskva i Peking ne budu doživljavani kao „zloćudni faktori“ u Evropi, već da svi zajedno budu motor budućeg razvoja sveta. Da i siromašne i nerazvijene zemlje Afrike, Azije, kao i sa oboda Evrope, a koje danas generišu milionske migrantske talase, budu osposobljene da svojim građanima obezbede dostojanstven život u miru.\nUTOPISTIČKE VIZIJE I STVARNOST\nNaravno, svima je jasno da ovakve utopističke vizije danas nisu na dnevnom redu svetske politike, jer su stvari odavno otišle predaleko. NATO uvlači u svoje redove jednu po jednu državu na Balkanu, u regionu gde to nikako ne bi smeo da radi zbog teškog istorijskog nasleđa i brojnih ratova, i želi da priključi još nekoliko bivših sovjetskih republika na koje Rusija s pravom gleda kao na ključne za svoju bezbednost. Jedna od njih je Ukrajina, u čije su teritorijalne vode radi manevara „Morski povetarac“ uplovila dva velika američka broda – komandni „Maunt Vitni“ i raketni razarač „Porter“, koji može da nosi 56 raketa „tomahavk“. Zanimljivo je objašnjenje američke komande da su ovi brodovi stigli u Crno more zbog „pomoći u očuvanju mira i ekonomske stabilnosti“. To posebno cinično zvuči u slučaju Ukrajine, čija je vlast svojom pronatovskom politikom dovela do građanskog rata sa hiljadama žrtava, gubitka Krima, Donbasa i prepolovljenog životnog standarda – za samo četiri godine.\nIpak, ostaje kakva-takva nada da bi susret Putina i Trampa u ponedeljak mogao za početak makar da uspori razvoj negativnih tendencija. Dosadašnja politička praksa američkog predsednika je da vuče poteze koji ne idu u prilog dominatnoj atlantističkoj ideologiji. Ko je i pomislio pre neku godinu da bi Evropa i SAD mogle da povedu trgovinski rat – ako se zna da je prethodni predsednik Barak Obama bio najveći zagovornik TTIP sporazuma kojim bi se praktično objedinile dve transatlantske ekonomije. Sada od toga nema ništa, a evropski analitičari podozrevaju da bi Tramp mogao da rasturi i NATO, imajući u vidu da SAD pokrivaju čak 72 odsto ovog vojno-političkog saveza, a da zauzvrat ne dobijaju poslušnu Evropu koju Amerikanci kontrolišu u potpunosti.\nZašto bi se, onda, Vašington dogovarao sa Briselom – koji o mnogim stvarima i ne može samostalno da odlučuje – kada naspram sebe ima Rusiju i Kinu, jedina dva preostala potpuno suverena centra moći u današnjem svetu. Veliki dogovor tri globalna lidera učinio bi savremeni svet mnogo bezbednijim i prosperitetnijim mestom za život, umesto današnjih pretnji i strahovanja da bi nekome mogli da popuste živci i povuče oroz. U tom slučaju, sadašnji ratni povetarac koji duva na istoku Evrope pretvorio bi se u razorni uragan, više puta viđen u poslednjih sto godina.


Naslovna/VESTI/LOKALNE VESTI/HRONIKA/SAHRANJEN DEKA TOMISLAV: Na večni počinak u Carevcu ispratilo ga mnoštvo ljudi iz sela (FOTO)\nNa seoskom groblju u Carevcu sahranjen je Tomislav Milanović (70), koji je izgubio život kada ga je udario kombi nedaleko od Velikog Gradišta.\nNa seoskom groblju u Carevcu, u utorak 13. marta, u prisustvu porodice i mnoštva ljudi iz sela, sahranjen je Tomislav Milanović (70), koji je tragično izgubio život 10. marta, u teškoj saobraćajnoj nesreći na putu Veliko Gradište – Golubac, nedaleko od skretanja za selo Kusiće, kada ga je dok je vozio bicikl uz put sustigao kombijem Siniša Zarvić (58) iz Ponikva i udario ga.\nOtac Miloš je u svojoj Besedi rekao da je Tomu veoma dobro poznavao. Spominjući Gospoda Isusa Hrista koji je veoma skromno živeo: „Brat Tomislav u svojoj skromnosti i miru, podsećao me na monaha“, kazo je otac Miloš.\nInače, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, po nalogu nadležnog tužilaštva, podneli su krivičnu prijavu protiv Slaviše Zarvića (58) iz Ponikva, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo teška dela protiv bezbednosti javnog saobraćaja.\nPočinje velika prolećna akcija čišćenja Velikog Gradišta!


Entertainment • Estrada • Showtime • Travel • VIP\nPoznati modni kreator Zvonko Marković, koji je svoj talenat odavno već “prebacio” i na svetsko tržište, gostovao je nedavno kod Zorane i Nenada Škundrića u emisiji “Ko vam dade termin” i pričao, kako o uspesima, tako i o sujetnim kolegama, kao i o mnogim drugim stvarima.\nZa razliku od Zorane koja je uvek pitanjima fokusirana na karijeru gosta, Škundrić je gotovo uvek u ulozi provokatora koji se ne libi da pita sve ono što bi običan gledalac želeo da čuje i sazna. Tako je bilo i ovoga puta, kada je Markovića direktno pitao da li više voli seks ili čokoladu. Ali ovaj put je izgleda odgovor bio šokantniji od samog pitanja, s obzirom na to da se Zvonko odlučio ipak za čokoladu.\nCelu emisiju možete ekskluzivno pogledati u nastavku.\nTagoviko vam dade termin zorana i nenad škundrić Zvonko Marković


Beta 28. septembra 2021. 12:10\nAmbasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib ocenio je da će pristupanje država Zapadnog Balkana Evropskoj uniji ostati „visokog prioriteta za Nemačku“ i sa Socijaldemokratskom partijom (SDP) kao najjačom snagom.\n„U periodu od 16 godina kada je Angela Merkel bila kancelarka, 12 godina je vladala „velika koalicija“ sa demohrišćanima na čelu – u tih 12 godina je ministar spoljnih poslova uvek bio socijaldemokrata. Obe stranke su, dakle, zajedno postavile smernice za aktuelnu politiku Nemačke u odnosu na Zapadni Balkan. Znači, ako bi se formirala vlada pod vodjstvom SPD, kontinuitet bi bio obezbedjen“, napisao je Šib u autorskom tekstu za dnevni list Kurir.\nOn je dodao da će za formiranje nove vlade ipak biti potrebno vreme „zbog mnogobrojnih mogućnosti potencijalnih koalicija“.\n„Do tada će sadašnja savezna vlada privremeno ostati na dužnosti, što znači da će Angela Merkel, možda, prevazići svog nekadašnjeg mentora Helmuta Kola i postati osoba koja je najduže bila na funkciji saveznog kancelara“, dodao je on.


Od dva projekta koje ima u Evropi – Kosovo i Bosna i Hercegovina – fokus Amerike trenutno je na prostoru preko Drine, javlja Blic\nAngažman Vašingtona usmeren je na promenu vlasti u Republici Srpskoj, političko penzionisanje Milorada Dodika i izmenu Ustava BiH. Prema saznanjima “Blica” nije isključeno uvođenje sankcija protiv RS. Jednostavno rečeno, SAD su iznova u ofanzivi u našem regionu.\n“Blic” saznaje da Vašington razmatra nove sankcije u Republici Srpskoj koje ovog puta neće ići samo ka Dodiku, nego prvenstveno ka ljudima u njegovom okruženju.\nDiplomata koji je izvor “Blica” tvrdi da se u diplomatskim krugovima smatra da Republika Srpska i Dodik, kao eksponent te politike, blokiraju napredak BiH i da takva situacija “mora biti rešena”.\nPrema stavu diplomata, samo tako bi BiH bila “odblokirana”. Dodiku su inače već uvođene sankcije 2016. godine, pre predsedničkog mandata Donalda Trampa. Iako pod sankcijama, Dodik je potom dobio poziv Trampa da prisustvuje predsedničkom prijemu u Beloj kući.\nDodiku su sankcije uvedene zbog, kako se navodilo, kršenja Dejtonskog sporazuma, ali nije precizirano kao ga je prekršio i to je do danas ostalo nejasno.\n“Blic” saznaje da je nova tura sankcija u razmatranju i da će i sada imati svoj razlog u pozivanju na kršenje Dejtona, ali da će novitet biti pozivanje na Dodikove navodne koruptivne radnje.\nNamera je da se pripremi teren za izbore u BiH 2022. godine, na koje bi Dodik i oni koji ga podržavaju izašli oslabljeni\nIzvor “Blica” navodi da bi se zamrzavanje imovine i zabrana ulaska u SAD mogla primeniti na najbliže saradnike Dodika, ali i na stranačke funkcionere drugih partija na koje bi on mogao da računa. SAD očekuju da bi i neke evropske države mogle da se pridruže sankcijama – ali ne sve, jer u EU nema konsenzusa kada je reč o RS i sankcijama.\nPoznanstvo Dodika i Eskobara datira iz vremena devedestih kada je Eskobar, sadašnji zamenik pomoćnika državnog sekretara zadužen za zemlje Zapadnog Balkana, bio šef kancelarije američke ambasade u Banjaluci. Eskobar je pre nekoliko dana boravio u regionu i obišao BiH, ali i Crnu Goru.\nNa svim adresama najviše pričao o borbi protiv korupcije, ali je provukao i po koju rečenicu o političkim namerama Vašingtona.\nNEWER POSTSnijeg zabijelio Jahorinu\nOLDER POSTKo je za a ko protiv posebne sjednice o pravima boraca


Najgora statistika ikada: Fudbaler Evertona imao dva tačna dodavanja, oba sa centra nakon primljenog gola\nFudbaler Evertona Alan odigrao je samo dva tačna pasa tokom meča sa Liverpulom u okviru susreta u Premijer ligi.\nOno što je još zanimljivije jeste da su ta dva dodavanja, za 72. minuta koliko je proveo na terenu, oba bila sa centra – nakon primljenog gola i na početku drugog poluvremena.\nTo dovoljno govori o fudbalu koji je Everton igrao protiv gradskog rivala, a prvo poluvreme su završili sa samo 32 pasa. Više od njih u tom trenutku su imala čak šestorica igrača Liverpula.\nNa drugoj strani briljirao je Tijago Alkantara koji nije imao dva uspješna, već samo dva pogrešna dodavanja od 122 pokušanih. Cijela ekipa Evertona za čitav meča imala samo 94 uspješna dodavanja, čak 26 manje od Alkantare.\nPrethodni članakSelektor Poljske se na neobičan način priprema za Meksiko: “Pogledao sam sve tri sezone Narkosa”\nNaredni članakU Barsi ponovo zavladala letargija: Čavi priznao tužnu činjenicu


Malver za Android FakeSpy se vratio, i sada se širi preko SMS poruka\nMobilni telefoni, 04.10.2018, 00:00 AM\nMalver koji je u junu ove godine otkrila kompanija Trend Micro, FakeSpy, a koji cilja prvenstveno korisnike Androida u Japanu i Južnoj Koreji, ponovo je u pohodu, upozorili su stručnjaci Fortineta.\nUzorak FakeSpy malvera koga je identifikovao Fortinet izgleda da ima nove mogućnosti i sada se može širiti na druge Android uređaje slanjem zlonamerno napravljenih tekstualnih poruka na telefonske brojeve sa lista koje malver dobija sa svog servera za upravljanje i kontrolu (C&C).\nOva verzija malvera FakeSpy svoje širenje započinje na lažnom sajtu dizajniranom da izgleda kao web sajt japanske kompanije za pružanje usluga ekspresne dostave koji će, kada korisnik klikne bilo gde na sajtu, prikazati iskačuću poruku koja od korisnika traži da se identifikuje pomoću broja telefona kada kliknete bilo gde na stranici.\nPosle dodatnih preusmeravanja, korisniku će biti poslat APK fajl koji sadrži dropper koji instalira FakeSpy malver.\nKada je instaliran na Android uređaju, FakeSpy traži da postane podrazumevana SMS aplikacija, nakon čega će beležiti sve primljene SMS poruke koje šalje na C&C server.\nPored toga što je u stanju da krade podatke sa Android uređaja, ova varijanta FakeSpy se takođe može širiti na druge uređaje putem SMS poruka.\nOsim toga, ova verzija FakeSpy može da kreira i šalje poruke na druge uređaje, ali i da prikuplja podatke kao što su IMEI i broj telefona i šalje ih na svoj komandno-kontrolni server.\nFakeSpy se može širiti i na druge uređaje, pri čemu svaki zaraženi cilj zahteva listu telefonskih brojeva sa C&C servera i šalje SMS poruke koje sadrže linkove za maliciozne sajtove koje kontrolišu napadači.\nPrema rečima istraživača Fortineta, oni koji stoje iza ove nove kampanje širenja malvera FakeSpy registrovali su na stotine domena koji imitiraju domen istog japanskog poštanskog servisa.


hrabrost Archives - Vaš psiholog\nZašto se ne treba boriti sa strahom\nMnogi ljudi strah doživljavaju kao izuzetno negativno osećanje koje ih limitira da rade ono što žele. Istina je da strah kao nijedno drugo osećanje vas ne može limitirati u onome što radite sem ako vi odlučite drugačije. Strah postaje ograničenje i pretvara se u...\nDeset faktora uspeha\nMnogi smatraju da je za uspeh neophodno da imate sreće, neke povoljne okolnosti, nečiju podršku, naklonost sredine i sl. Da li je to zaista tako? Većina uspešnih ljudi tvrdi nešto sasvim suprotno. Uspešni ljudi često navode kako su za uspeh potrebni neki drugi...


Godišnja skupština EBRD-a u Beogradu, 2005. godine\nGodišnja skupština Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) održaće se od 21. do 23. maja 2005. godine, u Beogradu, saopšteno je na današnjoj konferenciji za novinare Ministarsva finansija.\nKonferenciji su prisustvovali ministar finansija Mlađan Dinkić, generalni sekretar Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Džoni Akerholm i gradonačelnik Beograda, Nenad Bodganović.\n«Godišnja skupština EBRD-a sastoji se od dva dela: insitucionalnog, koji je više formalni, čiji je cilj usvajanje godišnjih izveštaja i potvrda rezultata koje je Banka postigla tokom protekle godine. Drugi deo je Poslovni forum, na kome zemlje učesnice imaju priliku da se predstave investitorima», rekao je gospodin Akerholm.\nOn je objasnio da će se Poslovni forum sastojati od odvojenih panel rasprava i predavanja, na kojima će se razmatrati različita pitanja koja su od interesa za potencijalne investitore.\nGospodin Akerholm je naglasio da je održavanje ovakvog skupa od posebnog značaja kako za Beograd, tako i za državnu zajednicu Srbije i Crne Gore, jer on pruža priliku svim učesnicima da razmotre pitanja od njihovog zajedničkog interesa i na taj način podrže ideju razvoja ovog regiona.\nOn je naglasio da će predstojeća Skupština EBRD-a imati regionalnu dimenziju, kako bi doprineli većim ulaganjima stranih investitora u ovaj deo Balkana.\n«Kako bi pospešili ovu ideju, planirali smo održavanje nekoliko regionalnih seminara», rekao je Akerholm i dodao da će prvi ovakav seminar biti održan, za desetak dana, u Zagrebu, a tema ovog seminara biće investiranje i razvoj opština, kao i načini rešavanja mogućih problema.\nDrugi seminar, u ovoj grupi, održaće se početkom decembra 2004. godine u Sarajevu, a pokriće pitanja iz saobraćaja.\nTreći seminar biće održan u Tirani, u februaru, sledeće godine gde će se raspravljati o pitanjima iz energetike.\nPoslednji planirani seminar predviđen je da se održi početkom marta meseca 2005. godine u Skoplju. Na seminaru će se diskutovati o pitanjima malih i srednjih preduzeća.\nMinistar finansija Mlađan Dinkić naglasio je da će Beograd od 21. do 23. maja, sledeće godine biti svetski finansijski centar.\n«Na skupu će učestvovati premijeri zemalja iz regiona, zvanične delegacija iz celog sveta, ministri finansija i guverneri centralnih banaka, kao i predstavnici velikog, srednjeg i malog biznisa», rekao je Dinkić.\nOn je objasnio da će Srbija, na pomenutom skupu, imati posebnu prezentaciju na kojoj će učestvovati zvanični predstavnici grada Beograda, Vlade Republike Srbije i predstavnici domaćeg biznisa.\n«Jedna od glavnih tema biće kako napraviti što šire tržište u jugoistočnoj Evropi», naglasio je ministar Dinkić i dodao da će posebno biti reči o korupciji i učešću žena u biznisu i politici.\nOn je naglasio da će to biti i prilika da se grad Beograd predstavi i kroz bogat kulturni i turistički sadržaj.\n«Gostima koji dođu u Beograd pružićemo sve usluge koje su njima potrebne, a obezbedićemo i potrebnu podršku kako bi grad besprekorno funkcionisao tokom trajanja konferencije», rekao je Nenad Bogdanović, gradonačelnik Beograda.\nOrganizacija godišnje skupa EBRD-a zasniva se na saradnji Evropske banke za obnovu i razvoj i nacionalnih vlasti, a planirano je da, pomenutom, skupu prisustvuje oko 2.500 zvaničnika iz celog sveta.


Putin, milioni i hulahop čarape - Istinomer\nAnka Milivojević 16. 1. 2019.\nUoči svake posete Vladimira Putina Beogradu licitiralo se milijardama. Ovaj put, predsednik Ruske Federacije dočekuje se sa podjednakom euforijom, ali su, kada je reč o novcu, očekivanja su izgleda spuštena. Umesto milijardama, sada se u ovdašnjim medijima licitira milionima.\nNajavljuje se da će tokom posete biti potpisan ugovor vredan 230 miliona evra između Infrastrukture železnica Srbije i ruskih železnica RŽD Internešenel. Takođe se pominje i sporazum o saradnji u renoviranju s povećanjem kapaciteta hidroelektrane „Đerdap 2“, između kompanija „Silovije mašini“ i „Elektroprivrede Srbije“, kao i memorandum o rusko-srpskoj saradnji u sektoru električne energije.\nKada je prethodni put dolazio u Srbiju, u oktobru 2014. godine, mediji su, a pre svega tabloidi, pisali da je Vladimir Putin najavio čak 10 milijardi dolara. Istini za volju, predsednik Rusije najavio je mogućnost da u naredne tri godine ruske investicije u Srbiji dostignu od šest do deset milijardi dolara. To nije bio prvi put da su sa Vladimirom Putinom „milijarde dolara“ stizale u Srbiju.\nRuski predsednik posetio je Srbiju i uoči predsedničkih izbora 2012. godine. U vreme kad je predsednik republike bio Boris Tadić. I tada je dnevni list Blic najavljivao da sa Putinom stiže i finansijski paket vredan 10 miljardi dolara.\nUkupne ruske investicije u Srbiji i danas, posle skoro sedam godina od ove posete, prema podacima ruske ambasade, iznose četiri milijarde dolara.\nRealna snaga ruske ekonomije\nKakva je, ipak, realna snaga ruske ekonomije, četiri godine od kako je Zapad ovoj zemlji uveo sankcije i može li Rusija u Srbiji da bude veliki investitor, kao što se to već godinama očekuje?\nRuska privreda iz recesije izašla je još u prvom kvartalu 2017. godine. Svetska banka očekuje da će ruska ekonomija u narednom dvogodišnjem periodu rasti po stopama od 1,5 do 1,8 odsto, kao i da će taj rast biti podržan rastom cena nafte na globalnom tržištu. Ipak, pred ruskim predsednikom su i dalje brojni izazovi, a jedan od najvećih je što stopa siromaštva, uprkos smanjenju, još nije dostigla predkrizni nivo. Iako je broj siromašnih smanjen na 1,1 milion i sada iznosi 13 odsto, to je i dalje za dva procenta više u odnosu na period pre krize. Cilj Vladimira Putina je da do 2024. godine prepolovi stopu siromaštva u Rusiji.\nIpak, čak i američki mediji, poput Blumberga na primer, izveštavaju da se Rusija, prilagodila sankcijama. Ova privreda, koja je bila veliki uvoznik hrane i poljoprivrednih proizvoda, tokom protekle četiri godine, koliko traju sancije, razvila je sopstvenu proizvodnju\nDa Rusija sada manje uvozi hranu potvrđuju i podaci Svetske trgovinske organizacije. U odnosu na 2010. godinu uvoz hrane je manji za 10 odsto.\nIzvoz hulahop čarapa\nKada su Rusiji 2014. godine uvedene sankcije, u Srbiji se očekivalo da će to biti naša šansa, zbog nemogućnosti evropskih privrednika da na tamošnje tržište izvezu hranu. To se, ipak, nije dogodilo. Prve godine uvođenja sankcija srpski izvoz je pao za tri odsto i iznosio oko milijardu dolara. Već, sledeće godine bio je manji za skoro 30 procenata. Tek sa oporavkom rublje i naš izvoz u Rusiju počeo je da se oporavlja. U prvih 11 meseci prošle godine on je iznosio 954 miliona dolara. To je za oko četiri odsto više nego u istom periodu prošle godine. U našem ukupnom izvozu Ruska Federacija učestvuje sa 5,9 odsto.\nZanimljivo je i to da na vrhu liste proizvoda čiji je izvoz u Rusiju porastao uglavnom nema hrane. Najveći doprinos rastu dale su hulahop čarape (24,6%), lekovi (48%) i spoljne pneumatske gume (171%). Iako se najviše govorilo o tome kako postoje veliki potencijali za izvoz jabuka u Srbiju, naš plasman ovog voća u 2017. godini bio je manji za 4,7 odsto. Jabuka je, ipak, broj jedan srpski izvozni proizvod u Rusiji. Naš izvoz ovog voća 2017. godine iznosio je 114 miliona. Na spisku top deset proizvoda su i breskve, nektarine i jagode.\nU međuvremenu, tokom četiri godine ruskih sankcija, pao je i ukupan obim spoljno-trgovinske razmene Srbije sa Rusijom. U prvih 11 meseci prošle godine iznosila je 2,79 milijardi dolara. To je još daleko od rekordnog nivoa trgovine iz 2014. godine, kada je ukupna razmena sa Rusijom dostigla 3,37 milijardi dolara. Ipak, ono što je 2014. godine najviše povećalo obim trgovine bio je rast uvoza, koji je na kraju te godine iznosio 2,34 milijarde dolara. U prvih 11 meseci iznosio je 1,84 milijardi dolara, dok je izvoz bio 954 miliona. To znači da je pokrivenost uvoza izvozom oko 52 odsto.\nizvoz privreda Rusija Srbija Vladimir Putin


VUČIĆ PRED AMBASADORIMA EU ZEMALJA: Evo šta im je obećao da će raditi kao predsednik Srbije – Balkan Breaking News\nVUČIĆ PRED AMBASADORIMA EU ZEMALJA: Evo šta im je obećao da će raditi kao predsednik Srbije\nby stivko - 27/05/2017 0\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić i izabrani predsednik Srbije razgovarao je danas sa ambasadorima Evropske unije i otpravnikom poslova delegacije EU u Srbiji Oskarom Benediktom, kojima je rekao da Srbija neće menjati prioritete i ciljeve tokom njegovog predsedničkog mandata.\nVučić je rekao da će kao predsednik Srbije raditi na očuvanju mira i stabilnosti u regionu, na jačanju saradnje sa susedima u cilju stvaranja drugačijeg ekonomskog okruženja.\n– Radiću na stvaranju jedinstvene ekonomske zone, kao i na temama od strateškog značaja za zemlju, kao što su dijalog sa predstavnicima političkih stranaka u zemlji, koje su zainteresovane za dijalog, u cilju stvaranja bolje atmosfere, rekao je Vučić, na interesovanje ambasadora o njegovim budućim planovima i prioritetima.\nNa sastanku je bilo reči o preporukama EU u procesu evropskih integracija, zastoju u pregovorima sa Prištinom i problemima sa formiranjem Zajednice srpskih opština kao i o izveštaju o poglavljima 23 i 24, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju s medijima.\nOtpravnik poslova delegacije EU u Srbiji Oskar Benedikt pohvalio je ekonomske reforme i napredak u procesu evropskih integracija a ambasadori su istakli da je mesto Srbije u Evropi i pozvali budućeg predsednika da iskoristi predsednički mandat da u toj evropskoj kući stvori što bolje uslove Srbiju.\n– Srbija je na evropskom putu i radićemo na tome da taj proces do kraja sprovedemo u interesu građana Srbije, istakao je Vučić.\nPremijer je izrazio zadovoljstvo povećanom trgovinskom razmenom sa EU, kao i povećanjem investicija iz EU. On je naglasio da je Srbija sve preporuke ozbiljno razmatrala i da će uskoro biti izabrana lica u Agenciji za borbu protiv korupcije.\nVučić je, kako se navodi, obavestio ambasadore EU o toku sastanka visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Federike Mogerini i lidera Zapadnog Balkana, koji je održan u Briselu pre dva dana.\nSastanku su prisustvovali i ministarka zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović i direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić.\nAleksandar Vučić je ranije danas prisustvovao zajedničkoj poseti radova na mostu “Bratoljub”, koji spaja LJuboviju u Srbiji sa Bratuncem u Republici Srpskoj. Na susretu su učestvovali i predsednik Republike Srpske Milorad Dodik, premijerka Željka Cvijanović i odlazeći predsednik Srbije Tomislav Nikolić, koji je iznenadio prisutne predstavnike medija izjavom o ujedinjenju dve srpske zemlje.\nMISTERIJA ZA SVETSKE NAUČNIKE: Neindentifikovan objekat u Baltičkom moru prirodna formacija ili vozilo sa drugog sveta? (FOTO),(VIDEO)\nKURDI IH PUSTILI DA POBEGNU, PUTIN IH ZBRISAO: Ruski avioni uništili konvoj ID na putu ka Raki – ubijeno 120 terorista (VIDEO)\nNa bečkom aerodromu suspendovan Bosanac, simpatizer ISIL-a


Trampova namera da uključi Kinu u Sporazum o naoružanju — propagandni manevar - 05.11.2019, Sputnik Srbija\nTrampova namera da uključi Kinu u Sporazum o naoružanju — propagandni manevar\nSporazum Novi START, poslednji značajni sporazum SAD i Rusije u domenu kontrole naoružanja, doveden je u pitanje, jer, po svemu sudeći, Vašington ne želi da ga... 05.11.2019, Sputnik Srbija\n© REUTERS / © Nir EliasRakete sposobne da nose nuklearno bojevo punjenje prikazane na vojnoj paradi povodom 60. godišnjice osnivanja Narodne Republike Kine u Pekingu\n© REUTERS / © Nir Elias\nSporazum Novi START, poslednji značajni sporazum SAD i Rusije u domenu kontrole naoružanja, doveden je u pitanje, jer, po svemu sudeći, Vašington ne želi da ga produži. Zbog toga Donald Tramp poziva na novi nuklearni sporazum sa Rusijom i Kinom, na koji Peking neće pristati.\nAmerički predsednik je ponovio da se SAD zalažu za zaključivanje novog i „velikog sporazuma“ o kontroli nad naoružanjem sa Rusijom, Kinom i moguće sa još nekim državama, ali nije odgovorio na pitanje da li Vašington želi da produži START — jedini sporazum o kontroli naoružanja koji „obuzdava“ zemlje od skupe i rizične trke u naoružanju.\nTaj ugovor ističe u februaru 2021. godine i Moskva se zalaže za njegovo produženje na još pet godina.\nPoslednji START ugovor potpisan je 2010. godine i predviđao je da svaka strana ne sme da ima više od 700 interkontinentalnih balističkih projektila, balističkih raketa na podmornicama i teškim bombarderima, kao i 1.550 nuklearnih bojevih glava na njima i ne više od 800 lansera za te projektile.\nRuski zvaničnici podsećaju da su Rusija i SAD u okviru strateškog dijaloga imale samo dva kontakta — jedan u jesen 2017. godine u Helsinkiju i drugi relativno skoro u Pragu. Još jedan sastanak planiran je tokom ovog meseca, ali su ga Amerikanci ponovo odložili.\n„Mislim da Tramp pokušava da servira javnosti priču kako su Amerikanci učinili sve što je u njihovoj moći da produže START-3, ali da, tobože zbog Kine, koja to navodno sabotira, ovaj dogovor ne može biti produžen. Takođe, sa tom pričom pokušavaju da povežu i Rusiju, s obzirom da se Moskva u američkoj političkoj retorici uvek predstavlja kao najbliži saveznik Kine. Obično Rusiju povezuju sa svim i svačim, i sa onim što je sa njom povezano i što nije. Na kraju, mislim da Tramp pokušava da uključi Kinu u taj sporazum, ali stav Pekinga je da neće ulaziti ni u kakve dogovore te vrste“, kaže za Sputnjik ruski politikolog Konstantin Blohin.\nVećina ruskih eksperata sa skepticizmom gleda na Trampov predlog o zaključenju novog sporazuma. Prvo, Peking nije spreman da sam sebi veže ruke kojekakvim dogovorima. Drugo, čak i ako Kina pristane na takav korak, ona može zahtevati da se sporazumu priključe i druge zemlje poput Indije i Pakistana. Drugim rečima, to bi moglo da izazove „domino efekat“.\n© AP Photo / Andy WongBalističke rakete kineske vojske\nBalističke rakete kineske vojske\nVašington shvata da Peking neće pristati na dogovor, pa Tramp igra veštu propagandnu igru, kako bi krivicu za propast dogovora prebacio na Kinu.\n„Jasno je da bi mogao da se dogodi domino efekat — Peking može da kaže da bi trebalo uključiti i Indiju, koju Kina smatra svojim rivalom. Indija će tražiti da se uključi Pakistan... Najverovatnije, ovo je čisto propagandni korak: jasno je da je danas Trampova administracija ’kinofobična‘, a takođe je jasno i da taj sporazum ne odgovara Kini“, ističe Blohin.\nEksperti smatraju da je „guranje“ Kine da zaključi trilateralni sporazum uzaludno, s obzirom da nuklearni arsenal te zemlje čini samo mali deo svetskih zaliha nuklearnog oružja — otprilike, svega dva odsto. Uostalom, Kini taj sporazum nije potreban, što je Peking u više navrata i sam isticao.\n„Kinezi stalno podsećaju da SAD i Rusija poseduju više od 90 odsto ukupnog nuklearnog potencijala i, samim tim, preostalih 10 odsto pada na preostale članove nuklearnog kluba, uključujući i samu Kinu. Jasno je da ovde postoji disbalans, udeo Kine je neuporedivo manji, pa se postavlja pitanje — zašto bi Peking trebao da se uključi u te dogovore zajedno sa Rusijom i SAD“, kaže Blohin.\nSAD i Sovjetski Savez, kasnije SAD i Ruska Federacija, mogle su da se dogovaraju o paritetu u strateškim naoružanju, s obzirom na arsenale nuklearnog oružja kojima raspolažu. Kina nema tu količinu atomskog naoružanja, da bi nešto ograničavala.\nPrema podacima Stokholmskog međunarodnog instituta za istraživanje problema mira (SIPRI) ukupne zalihe nuklearnih bojevih glava u svetu su iznosile 13.865 na početku godine, što predstavlja smanjenje za 600 u odnosu na početak 2018. godine.\nTa procena obuhvata nuklearne bojeve glave koje su aktivne, u skladištima ili spremne za rashodovanje.\nZa devet država se zna ili veruje da poseduju nuklearno oružje, a to su: SAD, Rusija, Britanija, Francuska, Kina, Indija, Pakistan, Izrael i Severna Koreja.\nSIPRI navodi da se oko 2.000 nuklearnih bojevih glava drži u stanju visoke pripravnosti.\n© REUTERS / Damir SagoljProtivbrodska balistička raketa DF-21D na paradi u Pekingu u čast 70. godišnjice Pobede u Drugom svetskom ratu\nProtivbrodska balistička raketa DF-21D na paradi u Pekingu u čast 70. godišnjice Pobede u Drugom svetskom ratu\nInstitut procenjuje da SAD, prema podacima prikupljenim do januara ove godine, poseduju 6.185 nuklearnih bojevih glava, a Rusija 6.500. Obe države smanjile su zalihe u skladu sa START-3, bilateralnim sporazumom iz 2010. godine o ograničavanju nuklearnog oružja.\nProcenjuje se da Kina ima 290 nuklearnih bojevih glava, što je čak manje nego što ima Francuska (300).\nUprkos naporima Moskve da očuva i produži Sporazum START-3, malo je verovatno da će se države dogovoriti da produže dogovor i da zajedno rade na smanjenju nuklearnog potencijala.\nJasno je da je Novi START postao talac političkih procesa koji se odvijaju u SAD.\n„Danas je Trampova administracija usvojila strategiju izlaska iz sporazuma, odnosno danas se SAD povlače iz svih mogućih dogovora koji vezuju ruke Amerikancima. Nedavno su napustili Transpacifičko partnerstvo, Pariski klimatski sporazum, Nuklearni sporazum o Iranu, Savet za ljudska prava UN-a, Ugovor o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa, a šta će biti sa Sporazumom o otvorenom nebu je veliko pitanje. I najverovatnije, takva budućnost čeka i START-3, ugovor koji ističe u februaru 2021. godine, a to će, kao što sam više puta rekao, sve svaliti na Kinu“, zaključio je Blohin.


Očekivana provokacija: Zvizdić pokazao da Bošnjaci ne žele pomirenje\nPredsjednik Odbora Skupštine Srbije za dijasporu i Srbe u regionu Miodrag Linta ocijenio je da je izjava predsjedavajućeg Savjeta ministara u tehničkom mandatu Denisa Zvizdića na samitu u Berlinu da je nepovredivost međunarodno priznatih granica osnovno načelo EU očekivana provokacija jer bošnjački političari žele da priznaju samoproglašeno Kosovo, ali ih sprečava Republika Srpska.\n"U pitanju je politika dvostrukih standarda zapadnih sila i političara u Sarajevu koja proizvodi stalne tenzije, strah, neizvjesnost i napetost. Rukovodstvo Srbije poštuje teritorijalni integritet BiH, ali isto tako traži da politika zvaničnog Sarajeva bude poštovanje terotrijalnog integriteta Srbije, što sada nije slučaj", rekao je Linta, koji je i predsjednik Saveza Srba iz regiona.\nOn je naglasio da je dobro poznato da Zvizdićev šef Bakir Izetbegović i drugi politički lideri u Sarajevu krše načela međunarodnog prava, Rezoluciju 1244 i Ustav Srbije i žele da priznaju Kosovo, ali ih u tome sprečava veto Republike Srpske, saopšteno je iz Saveza Srba iz regiona.\nLinta je naveo da je Zvizdić tokom jučerašnjeg sastanka u Berlinu sa visokim predstavnikom EU za spoljnu politiku i bezbjedbost Frederikom Mogerini ponovo iznosio bezočne laži o glavnoj krivici Srbije za rat u BiH i ostale ratove devedesetih godina 20 vijeka na zapadnom Balkanu.\n"Zvizdić i ostali bošnjački političari nemaju snage i hrabrosti da konačno odustanu od lažne filozofije da su Bošnjaci bili žrtve, a Srbi agresori, i da prestanu ponavljati neosnovane optužbe na račun Srbije i Republike Srpske za nepostojeći genocid i agresiju", rekao je Linta.\nOn je zaključio da nažalost bošnjački političari ne žele trajni mir i stabilnost, niti pomirenje između srpskog i bošnjačkog naroda, već i dalje zastupaju ratnu politiku Alije Izetbegovića koji je bila glavni uzrok rata u BiH.\nDenis Zvizdić Miodrag Linta


Poznati termini odigravanja sledeće sezone Lige nacija! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Poznati termini odigravanja sledeće sezone Lige nacija!\nPoznati termini odigravanja sledeće sezone Lige nacija!\nSledeće, drugo po redu, izdanje Lige nacija, na programu će biti od septembra, gde će se reprezentacija Srbije takmičiti u B ligi. Protivnici Srbije biće Rusija, Mađarska i Turska. Poznat je i raspored utakmica, a grupna faza biće završena 18. novembra.\nRaspored takmičenja reprezentacije Srbije:\n3. septembar: Rusija – Srbija\n6. septembar: Srbija – Turska\n11. oktobar: Srbija – Mađarska\n14. oktobar: Turska – Srbija\n15. novembar: Mađarska – Srbija\n18. novembar: Srbija – Rusija\nSve utakmice biće na programu od 20:45, a Srbija će najpre gostovati Rusiji, potom imati dva vezana susreta kod kuće, gde će igrati najpre sa Turskom, a potom i sa Mađarskom, da bi na kraju ugostila Rusiju.\nSlika preuzeta sa sajta: https://www.flickr.com/photos/nazionalecalcio/44357195105\nPrethodni tekstOstaju bez Evrope naredne sezone\nSledeći tekstPartizan “čuva” talentovanog igrača\nKo su potencijalni rivali Srbije u narednoj sezoni Lige nacija?


Pomoć Kosovu iz Poljske (Foto Kfor)\nIsporuka predstavlja donaciju od strane kancelarije predsednika Republike Poljske.\nDonacija uključuje 50.000 maski za lice i 1.000 litara dezinfekcione tečnosti.\n“Vojnici 25. vazduhoplovne konjičke brigade Poljske, deo KFOR Regionalne komande Istok, su se nakon toga povezali sa Univerzitetskim kliničkim centrom Prištine i Medicinskim centrom u Štrpcu kako bi izvršili raspodelu”, saopšteno je iz KFOR-a.\nU saopštenju se navodi da obe ustanove igraju važnu ulogu u pružanju zdravstvene zaštite.\n“Prva je glavna medicinska ustanova na Kosovu, a druga pruža pomoć za gotovo 14.000 građana iz srpske i albanske zajednice i imala je dugoročnu saradnju sa poljskim timom za vezu i monitoring koji je tamo stacioniran”, ističe se u saopštenju.\nU saopštenju se zaključuje da je KFOR pružio logističku podršku za istovar i distribuciju doniranih zaliha.


Dodik: Papir o Kosovu bi povukao pitanje statusa RS; Komšić: Nema nikakve promjene statusa\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik je u komentaru o pregovorima čelnika Srbije i Kosova u Sjedinjenim Američkim Državama kazao kako bi “papir na kome bi se tražilo priznanje kosovske nezavisnosti automatski bi povuklo pitanje i statusa Republike Srpske”.\nNa njegovu izjavu reagovao je član Predsjedništva BiH Željko Komšić.\n– Neće biti nikakve promjene statusa Bosne i Hercegovine, niti njenih entiteta, neovisno od pregovora između Beograda i Prištine. Dodik se nameće kao remetilački faktor – naveo je Komšić u izjavi za javnost.\nPodsjetimo, član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da poruke koje je neposredno pred ulazak u Bijelu kuću uputio predsjednik Srbije Aleksandar Vučić su poruke koje bi trebalo pažljivo i dobro čitati, a iz kojih jasno proizilazi da Srbija želi kompromis, mir, stabilnost i napredak, ne samo u okviru svoje države, već i u cijelom regionu.\nOn je ocijenio da najave da bi na stolu moglo da se nađe nešto više od ekonomskih tema koje znače i normalizaciju života na Kosovu, mogu samo da kompikuju vić ionako složenu situaciju.\n“Ne želimo da vjerujemo da bi jedna supersila kakva se SAD sebi dozvolila da se pod krovom Bijele kuće uđe u nove nesporazume, a to bi jedna takva ponuda i značila. Ne vjerujemo da bi SAD žrtvovale stabilnost cijelog regiona jer su upravo oni mnogo uložili u stabilizaciju prilika ovdje. Papir na kome bi se tražilo priznanje kosovske nezavisnosti automatski bi povuklo pitanje i statusa Republike Srpske, o čijoj nezavisnosti su SAD razgovarale još dok je trajao ‘građanski’ rat u BiH”, kazao je član državnog Predsjedništva.


Izvor: Blic, 21.Jan.2022, 01:43\nFudbaleri Liverpula plasirali su se večeras u finale engleskog Liga kupa, nakon što su u revanš meču u gostima pobedili Arsenal sa 2:0.U prvom susretu u Londonu rezultat je bio 0:0.Dvostruki strelac za Liverpul bio je Diogo...\nIzvor: RTS, 20.Jan.2022, 23:35\nFudbaleri Liverpula plasirali su se u finale Liga kupa pobedom nad Arsenalom u revanšu (2:0). Liverpul je nakon remija bez golova na svom terenu, trijumfovao u Londonu i obezbedio finale na "Vembliju" protiv Čelsija. "Crveni", koji su u ovom susretu nosili žute dresove, nisu blistali na "Emiratima", ali su imali sreće da postignu gol i zahvaljujući Diogu Žotu došli do borbe za trofej. Duel je počeo velikom šansom za Arsenal, pošto je Aleksandr Lakazet...\nNiko nema pojma gde su i kada Novak i Jelena upoznali 79-godišnjeg advokata iz Engleske, za čije se ime vezuje niz kompanija, od kojih su neke bile i of-šor.\nVozač Dan Kitchner se baš iznenadio i ostao šokiran dok je vozio u saobraćajnoj gužvi blizu Swanscombea jugoistočno od Londona oko 8.15 ujutro iza jedne Tesle. Naime, kroz zadnje staklo američkog električnog automobila je jasno mogao da vidi da se na velikom dodirnom ekranu projektuje porno XXX sadržaj, što je i fotografisao te objavio na svom Facebook profilu s komentarom - "kad misliš da si već sve video", javlja Daily Mail. 'Nije mi smetalo što sam jutros zapeo u malo sporom saobraćaju,...\nAvion Ameriken erlajnsa koji je leteo za London vratio se u Majami nakon što je putnica odbila da ispoštuje zahtev da nosi masku, navela je aviokompanija.. Aviokompanija je pozvala policiju Majamija, a službenici su sinoć ispratili ženu iz aviona na međunarodnom aerodromu u Majamiju bez incidenata, preneo je AP. Portparol policijske uprave Majami-Dejd rekao je da se osoblje Ameriken erlajnsa administrativno bavilo putnicom. Žena je...\nMAJAMI - Avion Ameriken erlajnsa koji je letio za London vratio se u Majami nakon što je putnica odbila da ispoštuje zahtjev da nosi masku, navela je aviokompanija.


BiH bi uskoro mogla ispuniti uvjete na putu pridruživanja EU\nPredsjedavajući Vijeća ministara Adnan Terzić podnio je danas Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Inoframciju o realizaciji Studije izvodljivosti i ocijenio da bi preostali uvjeti za otpočinjanje pregovora o stabilizaciji i pridruživanju mogli biti ispunjeni do početka maja.\nAko BiH krajem maja dobije saglasnost za otpočinjanje pregovore o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, pregovori mogu početi na jesen, a do kraja mandata ove vlasti mogao bi biti potpisan, tvrdi Terzić.\nGospodin Trzić je informirao zastupnike da je 5. aprila dobio pismo evropskog komesara za proširenje, Olija Rena u kojem su prvi put precizno opisani preostali uvjeti iz Studije izvodljivosti koje BiH treba da ispuni.\nTri uvjeta imaju specifičnu političku težinu, a to su usvajanje zakona o ombudsmanima za ljudska prava BiH, zakona o javnom RTV sistemu i akcionog plana za refomu policijske strukture.\nObjavio je da je visoki predstavnik međunarodne zajednice Pedi Ešdaun najavio da će 26, 27. i 28. aprila biti održani sastanci na kojima bi trebalo da bude postignut konsenzus unutar BiH o reformi policije.\nKad je riječ o suradnji sa haškim Tribunalom, Terzić je izjavio da će stav Evropske komisije o ovom pitanju, uveliko odgovarati stavu ministara inozemnih poslova NATO pakta, koji će se sastati 20. i 21. aprila u Vilnusu i na kome bi, prema Terzićevim informacijama, BiH mogla dobiti pozitivnu ocjenu.\nVisoki predstavnik za BiH Paddy Ashdown sutra će u Banjoj Luci, također razgovarati o Studiji izvodljivosti, najviše o saradnji sa Haškim tribunalom i reformi policije. VP će istaći da je do sada učinjen značajan napredak u privođenju optuženih za ratne zločine, ali i da svi optuženi, uključujući Radovana Karadźića i Ratka Mladića, moraju biti privedeni bez odlaganja.


Granična policija u Trebinju otkrila krijumčarenje 26.750 kutija cigareta - ZENICAgrad.INFO\nGranična policija u Trebinju otkrila krijumčarenje 26.750 kutija cigareta\nU okviru operativne akcije “Štit 2021” pripadnici Jedinice granične policije Trebinje, 16. aprila 2021. godine, spriječili su krijumčarenje 26.750 kutija različitih vrsta cigareta na ulasku u Bosnu i Hercegovinu na Zajedničkom graničnom prijelazu Deleuša-Vraćenovići.\nCigarete su otkrivene detaljnim pregledom teretnog motornog vozila marke “Man” i priključnog vozila marke “Mol”, bh. nacionalnih oznaka i uz pomoć specijalističke opreme, a bile su sakrivene u tovarnom dijelu vozila ispod rude “Boksit”.\nRudu je iz pravca Crne Gore prevozio državljanin BiH M.J. (1956.), i nije posjedovao dokumentaciju o porijeklu robe.\nZbog postojanja osnova sumnje da je počinjeno krivično djelo “krijumčarenje” o događaju su obaviješteni tužilac Tužilaštva BiH i sudija za prethodni postupak Suda BiH.\nPrema njihovim naredbama, M.J. je lišen slobode i u blizini prijelaza Deleuša izvršen pretres vozila u kojem su otkrivene cigarete bez akciznih markica.\nCigarete, čija se tržišna vrijednost procjenjuje 133.750 KM i drugi dokazni materijali su privremeno oduzeti, a protiv M.J. bit će dostavljen izvještaj o počinjenom krivičnom djelu Tužilaštvu BiH.\nPrevious Post: Brčić: Osnovna uloga četnika u miru je da zastrašuju povratnike\nNext Post: U Sarajevo stiglo još 10.000 vakcina iz Turske za policijske agencije u BiH


Kako "Blic" saznaje, dogovoreno je da Ugovorna privredna taksi komore Srbije prekine sa protestom, a da njeni predstavnici nastave učešće u Radnoj grupi za izradu nacrta izmena i dopuna Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju. To je dogovoreno na današnjem sastanku predstavnika ministarstva građevinarstva, saobraćaja infrastrukture i Ugovorne privredne taksi komore u Vladi Srbije.\n- Dogovoreno je da predstavnici ovog udruženja taksi preduzetnika uzmu učešće u Koordinacionom telu za praćenje primene propisa i podršku punoj implementaciji zakona u obavljanju taksi prevoza u drumskom saobraćaju na teritoriji Srbije. Takođe, dogovoreno je i da izmenama i dopunama Zakona o prevoz u putnika u drumskom saobraćaju budu predviđene odredbe kojima će biti onemogućeno i sankcionisano nezakonito organizovanje taksi prevoza putem interneta i drugih aplikacija, kojim se omogućava obavljanje taksi delatnosti od firmi koje angažuju lica koja nemaju odobrenje za obavljanje taksi prevoza - saznaje "Blic".\nKo je učestvovao u pregovorima u Vladi Srbije\nOvo je potvrdio i predstavnik Ugovorne privredne taksi komore Srbije.\n- Postigli smo najbolji mogući sporazum i uspostavićemo jako dobru saradnju u okviru radne grupe. Predstavnici Taksi komore biće uključeni u radnu grupu za izradu dopuna i izmena zakona. Potrebno je vreme i očekujemo da stvar bude rešena do kraja juna. Štrajk je završen i u najkraćem mogućem roku odblokiraćemo grad - rekao je Boško Vukojević.


Tužilac traži 10 godina zatvora za Milićeva\nM. D. 27. oktobra 2015. 10:11\nMarko Milićev (34), optužen da je prošlog leta na Brankovom mostu vozilom „mini kantrimen” udario Luku Jovanovića (21) koji je od zadobijenih povreda nekoliko dana kasnije preminuo u Urgentnom centru, mogao bi da dobije kaznu od deset godina zatvora. Toliko je zatražio postupajući tužilac od suda u svojoj završnoj reči. On je takođe tražio da zatvorska kazna bude izrečena i drugoj dvojici optuženih: Bratislavu Vesoviću (kumu Milićeva) tri godine, a Saši Jankoviću deset meseci.\nDo zaključenja ovog izdanja našeg lista branioci okrivljenih nisu završili sa iznošenjem završnih reči. Suđenje je u Trećem osnovnom sudu u Beogradu počelo u 12 časova i trajalo je do kasnih večernjih sati, a advokati su na početku pretresa najavili da će odgovarati na tvrdnje koje je tužilac izneo u završnoj reči, zbog čega se postupak odužio.\nPresuda Marku Milićevu i ostalim optuženima trebalo bi da bude donesena do kraja ove sedmice.\nBratislav Vesović optužen je da je pomogao Milićevu posle izvršenja krivičnog dela, a taksista Saša Janković se tereti zbog krivičnog dela neotklanjanja opasnosti. Sudija za prethodni postupak Trećeg osnovnog suda u Beogradu je sredinom septembra prošle godine doneo presude kojima je petoro prijatelja Milićeva, koji su kobne večeri bili s njim u „kantrimenu”, osuđeno na kazne kućnog zatvora od četiri do 10 meseci, za koje su se nagodili sa tužilaštvom uz priznanje krivičnog dela. Tamara Bogdanović osuđena je na 10 meseci kućnog zatvora, Milica Novaković na osam, Bojana Petrović na četiri, a Nikola Lepen i Dana Manevski na po šest meseci.\nMilićev je 7. septembra prošle godine deportovan iz Kine, gde se skrivao dok je bio u bekstvu.\nSudio se 10 godina s komšijom zbog smrada krava: Moraće da plati…\nU optužnom predlogu navedeno je da je Milićev vozio brzinom od 110 kilometara na sat kada je udario Luku Jovanovića 25. jula na beogradskom Brankovom mostu.\nVesović se tereti da je krio Milićeva i pomagao mu nakon krivičnog dela da sakrije automobil. Vozač „Pink taksija” Saša Janković se tereti što nije prijavio da je došlo do udesa iako je video da je „kantrimen” oštećen.\nVozilo za koje se sumnja da je Milićev vozio u trenutku nesreće nije pronađeno, ali je policija utvrdila da je reč o ukradenom automobilu i da iza toga stoji dobro organizovana kriminalna grupa koja je krala vozila u inostranstvu, a potom ih dovozila u Srbiju.\nNesreća na Brankovom mostu dogodila se 25. jula, kada se Luka Jovanović vraćao iz grada sa prijateljima kući. Njima se na mostu pokvarila „lada” i kad su izašli da je preguraju u zaustavnu traku, na njih je naleteo „mini kantrimen”.\n(M. Derikonjić, Politika)\nLuka JovanovićMarko Milićevsudjenje


Mozilla: Istorija pretraživanja može da posluži za identifikaciju korisnika | PC Press\nMozilla: Istorija pretraživanja može da posluži za identifikaciju korisnika\nOvako kreirani profili korisnika mogu da se koriste za praćenje i utvrđivanje identiteta korisnika, čak i preko malih uzoraka podataka koji su u vezi sa pretraživačkim navikama. Pomenuta studija sprovedena je da bi se razbio mit o tome da podaci o istoriji pretraživanja interneta nisu korisni online oglašivačima, a ponela je naslov “Replication: Why We Still Can’t Browse in Peace: On the Uniqueness and Reidentifiability of Web Browsing Histories“.\nNova studija osmišljena je kao nastavak jednog starijeg istraživanja koje je sprovedeno 2012. godine, kada su ispitivanje navike pretraživanja 380 hiljada korisnika.\nU novoj studiji su ispitivani podaci 52 hiljade korisnika, a prikupljani su direktno iz Firefox pregledača. Zaključeno je da je 99% profila koji su kreirani na ovaj način bilo jedinstveno, što znači da su više nego korisni za precizno identifikovanje potencijalnih klijenata.\nTagovi: Firefox, marketing, Mozilla, reklame\n← Emotet mreža botova: Maliciozni Word dokumenti kao mamac\nVertiv rangiran kao jedan od vodećih dobavljača na brzo rastućem tržištu modularnih data centara →


Član Izvršnog odbora | Banca Intesa\nČlan Izvršnog odbora i direktor za upravljanje finansijskim poslovanjem / CFO\nNa poziciju direktora za upravljanje finansijskim poslovanjem dolazi 2009. godine a član je Izvršnog odobra Banca Intesa od 2010. godine. Prethodno je zauzimala poziciju direktora Sektora za plan i kontrolu.\nPre nego što je postala deo Banca Intesa tima, radila je na poziciji direktora Sektora za razvoj i upravljanje rizicima u Panonskoj banci, sve do integracije ove banke sa Banca Intesa 2008. godine.\nKarijeru je započela 1997. godine u nekadašnjoj Novosadskoj banci gde je do 2002. godine radila najpre na poslovima mlađeg analitičara u Sektoru za plan i razvoj, a zatim starijeg kreditnog analitičara u Sektoru za investicione plasmane u kojem je kasnije bila i na funkciji zamenika direktora.\nDragica Mihajlović je diplomirala 1995. godine na Ekonomskom fakutetu u Novom Sadu, dok je titulu magistra ekonomskih nauka stekla 2001. godine na Ekonomskom fakultetu u Beogradu.


Hocu.ba Konkurs za mobilnost na univerzitetu u Marburgu, Njemačka – Hocu.ba\nKonkurs za mobilnost na univerzitetu u Marburgu, Njemačka\n– studenti: mjesečna stipendija u iznosu od 800,00 EUR (za troškove života),\n– putni troškovi do iznosa od 275,00 EUR,\n– viza, dozvola za boravak i osiguranje nisu obuhvaćeni ovom stipendijom, te je stipendista dužan da ove troškove snosi sam.\nPotrebno je da prikupite traženu dokumentaciju, određeni dokumenti da budu ispunjeni i potpisani od strane odgovornih osoba, te da ispunite online aplikaciju. Nakon ispunjene aplikacije svu traženu dokumentaciju dostavljate putem e-maila na [email protected] Molimo vas da online prijava i slanje dokumenata na email bude u istom danu. Obavezno sva dokumentacija treba da bude u PDF formatu sa jasno naznačenim nazivima dokumenata.\nSve dodatne informacije o načinu prijave, potrebnoj dokumentaciji i napomene možete naći ovdje.\nAutor Admin erasmus+ Njemačka stipendija\nSajam zapošljavanja 2017. u Banjoj Luci »


Vanredni samit EU: Najvažnije zaustaviti migrante - 23.09.2015, Sputnik Srbija\nVođe Evropske unije u Briselu razmatraju hitne mere da se „obezbedi čvrsto kontrolisanje spoljne granice EU“ i na spoljnim ulaznim tačkama u Evropu utvrdi da li... 23.09.2015, Sputnik Srbija\n23:27 23.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nVođe Evropske unije u Briselu razmatraju hitne mere da se „obezbedi čvrsto kontrolisanje spoljne granice EU“ i na spoljnim ulaznim tačkama u Evropu utvrdi da li su to lica koja mogu dobiti azil, kao i da se uz veliku finansijsku podršku stvori situacija u Siriji i susedstvu da izbeglice više ne hrle u Evropu.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk objasnio je da je „najhitnije to da se ponovo uspostavi nadzor nad spoljnim granicama EU, jer inače neće imati smisla da se govori o jedinstvenoj imigracionoj politici Unije“.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini pozvala je pred sastanak evropske lidere na jedinstvo, nakon što su juče ministri policija većinom glasova usvojili plan Evropske komisije o uvođenju kvota za solidarno raseljavanje oko 120.000 izbeglica širom EU.\n23 Septembar 2015, 22:38\n„Evropljani vrlo dobro razumeju da je Evropa jaka kad je jedinstvena, a nadam se da to razumeju i njeni lideri“, rekla je Mogerinijeva ulazeći u sedište Evropskog saveta. Neke od zemalja koje su juče glasale protiv kvota u međuvremenu su ublažile retoriku, pa je Češka najavila da će u ime evropskog jedinstva odustati od namere da ospori plan pred Evropskim sudom u Luksemburgu.\nS druge strane, Slovačka ostaje pri stavu da neće prihvatiti nikakve kvote za migrante, uprkos kaznama koje joj prete zbog nesprovođenja zajedničkih odluka.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland, koji uz nemačku kancelarku Angelu Merkel snažno podržava plan o raseljavanju, kazao je da „oni koji dovode u pitanje evropske vrednosti treba da preispitaju svoje članstvo u EU“.\nMađarski premijer Viktor Orban, koji spada u najžešće protivnike plana, kazao je pred samit da će sarađivati sa Nemačkom i ostalim članicama, ali da je rešen da nastavi sa izgradnjom žičane ograde prema Hrvatskoj, nakon što je to već učinjeno na granici sa Srbijom. Orban je zapretio da će, ukoliko priliv izbeglica ne posustane, otvoriti „bezbednosne koridore“ za slobodan pristup tih ljudi Austriji i Nemačkoj i snažno se založio da se Grčka prinudi da spreči prolaz migranata preko svoje teritorije.\nHrvatski premijer Zoran Milanović je uoči samita oštro kritikovao Srbiju što dozvoljava migrantima da masovno ulaze u Hrvatsku, ali nije poštedeo ni Orbana, rekavši da postavljanje ograde nije način na koji jedna evropska zemlja treba da se ponaša i da mu se mađarska ograda „gadi“. Očekuje se da će samit lidera EU u Briselu potrajati do kasno u noć.\nPored raspoređivanja izbeglica, lideri će večeras raspravljati i o predlogu Evropske komisije da se izbeglicama iz Sirije, koje se nalaze u kampovima u susednim zemljama, uputi zamašna finansijska pomoć, kao i da se pooštri kontrola spoljnih evropskih granica jačanjem sastava i mandata evropske granične službe Fronteks. S obzirom na to da je reč o vanrednom samitu, odluke koje lideri donesu tek treba da budu formalno potvrđene na sledećem redovnom okupljanju šefova država i vlada 15. oktobra u Briselu.


Tadić se opet bavi pitanjima o kojima ne zna ništa-Predsednikove ustavotvorne ideje\nTema: Tadić se opet bavi pitanjima o kojima ne zna ništa-Predsednikove ustavotvorne ideje\nOpširan i sadržajan prvomajski intervju predsednika Srbije, koji je obuhvatio najvažnija unutrašnja i spoljnopolitička pitanja, daleko najveću pažnju političke javnosti privukao je onim svojim delom u kojem je ukazano na potrebu da se izvrše određene ustavne promene. One bi se odnosile na smanjenje broja poslanika sa 250 na 150 i na regionalizaciju i decentralizaciju Srbije. Predsednikove ideje, iako nemaju karakter zvanične ustavne inicijative, dočekane su na nož od strane opozicije, ali i dela koalicionih partnera Demokratske stranke. To govori da nije bilo prethodnih konsultacija, ne samo sa opozicionim parlamentarnim strankama, već ni sa koalicionim partnerima. Takođe, da je prvenstveno reč o testiranju parlamentarnih stranaka i lobiranju za predložene ustavne promene u široj političkoj javnosti.\nOno što prvo pada u oči, jeste da su iznete samo dve inicijative za ustavne promene, iako je jasno da bi spisak tih promena trebalo da bude mnogo duži. Kad je reč o predloženoj ustavnoj promeni koja bi dovela do smanjenja broja narodnih poslanika sa 250 na 150, ona je, nesumnjivo, racionalna i politički opravdana. Na takvo rešenje ukazuju i iskustva pojedinih evropskih država sa približnim brojem stanovnika (Belgija, Portugal, Austrija). To nikako ne znači da predloženo rešenje može lako dobiti podršku dvotrećinske većine od ukupnog broja narodnih poslanika, jer stranački vrhovi svoje istaknute funkcionere nagrađuju poslaničkim mestom koje im donosi dobar materijalni status i niz drugih privilegija. Međutim, mnogo važnije i spornije ustavno rešenje, čija promena nije predložena, jeste imperativni partijski mandat poslanika i njihovo „pravo da podnesu neopozive ostavke” partijama na čijim su izbornim listama kandidovani (čl. 102 Ustava). Takvo rešenje ne postoji ni u jednoj evropskoj državi (nije ga imao ni tzv. Miloševićev ustav), a u svetu ga imaju još samo tri države koje nisu uzorne demokratije. Uzalud je Venecijanska komisija uoči donošenja Ustava Srbije bila izričito i zvanično protiv takvog rešenja, uz obrazloženje da ono degradira narodno predstavništvo i uspostavlja tutorstvo i vlast stranačkih vrhova nad voljom i mišljenjem poslanika izabranih od strane građana. Na taj način se suštinski obezvređuje, praktično poništava temeljni ustavni princip (član 2 Ustava) da „suverenost potiče od građana koji je vrše referendumom, narodnom inicijativom i preko svojih slobodno izabranih predstavnika”. Kako danas stvari stoje, ni jedna relevantna parlamentarna stranka nije spremna na izmenu ovoga ustavnog rešenja, jer bi time izgubila najvažniji instrument svoga monopola i vlasti nad poslanicima, a time i nad Narodnom skupštinom. To je, verovatno, i razlog što predsednik Srbije nije ni pomenuo takvu vrstu nužne i kvalitativne ustavne promene. Ako to ustavno rešenje, koje poslanike pretvara u poslušne partijske glasače u Skupštini, ne bude promenjeno, tačnije ukinuto, onda broj narodnih poslanika ne treba da bude ni 150, već najviše 50-70. Naravno, da bi se parlamentarni sistem učinio demokratskijim i funkcionalnijim, potrebno je što pre izmeniti izborne zakone, pre svega uvesti personalizovani proporcionalni izborni sistem za izbore poslanika (kao i odbornika), doneti nove zakone o političkim strankama i o njihovom finansiranju. Te reforme ne zahtevaju ustavne već samo zakonske promene, ali mogu bitno doprineti prevazilaženju krupnih slabosti stranačkog, izbornog i parlamentarnog sistema. Druga ustavna inicijativa predsednika republike, koja se tiče decentralizacije i regionalizacije Srbije, predstavlja složeno ustavnopravno i političko pitanje, čijem rešavanju iz više razloga treba pristupiti veoma studiozno i oprezno. Prvo, Srbija nema odgovarajuće istorijsko iskustvo sa regionalizacijom poput pojedinih evropskih država, ali ima razvijenu tradiciju lokalne samouprave kao vida decentralizacije državne vlasti. Doduše, ima poluvekovno iskustvo sa dve autonomne pokrajine u svom sastavu, mada su one faktički oktroisane od Politbiroa KPJ. Tim rešenjem uspostavljena je asimetrična organizacija državnog uređenja Srbije. Drugo, politička iskustva sa naše dve pokrajine, pogotovo sa Kosovom i Metohijom, u principu ne idu na ruku uvođenju takvih novih pokrajina. Ustav, doduše, predviđa takvu mogućnost, kao i njihovo ukidanje i spajanje po postupku predviđenom za promenu Ustava. To je razlog više da treba vrlo ozbiljno, i politički i stručno poraditi na pripremi ustavnog koncepta decentralizacije i regionalizacije Srbije. Njime treba da se uspostavi određena ravnoteža sa autonomnim pokrajinama, odnosno da se prevaziđe sadašnja izrazita asimetričnost državnog uređenja Srbije, poveća njena unutrašnja politička stabilnost i da se svi građani izjednače u političkim i drugim pravima. Treće, budući ustavni koncept decentralizacije Srbije treba da se zasniva na regionalizaciji cele njene teritorije. Taj koncept podrazumeva da se sa nivoa državne vlasti na regione prenesu značajne nadležnosti u oblasti ekonomskog razvoja i drugih pitanja koja ne spadaju u klasične državne funkcije, a koja se mogu uspešnije rešavati od strane regionalnih organa i institucija. To, naravno, zahteva odgovarajuće promene Ustava. Četvrto, Srbija se potpisivanjem sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU obavezala da u naredne četiri godine (do aprila 2012. godine) izvrši regionalizaciju. Ako ekonomski razvoj budućih regiona bude ozbiljno podstican iz fondova EU, njihovo formiranje će biti dodatno ekonomski opravdano. Pri tome je najvažnije da regionalizacija Srbije bude rezultat širokog političkog konsenzusa i primerena specifičnim ekonomskim, geografskim, istorijskim, kulturnim i drugim karakteristikama i potrebama budućih regiona i Srbije. Naravno, pri tome se treba ugledati na veoma bogata iskustva Evrope u pogledu regionalizacije. Najzad, i danas je veoma aktuelna izreka Napoleona III da se „sa daljine može vladati, ali se samo iz blizine može upravljati”.\nDa li politički diletanti na srpskoj sceni,kao što je Tadić treba da pitaju za mišljenje o pravnim i ostalim pitanjima ljude kojima je to posao ili je svako od njih postao doktor nauka čim je izabran na političku funkciju?\nDa li smo dobili novog Tita koji je neuporedivo lošiji u svemu od originala?\nRe: Tadić se opet bavi pitanjima o kojima ne zna ništa-Predsednikove ustavotvorne ide\nДобили смо Тужног пајаца без трунке свести, коме Солана и Мантер вуку конце ... "Коме закон лежи у топузу,\nOriginal postavio mar_comm Добили смо Тужног пајаца без трунке свести, коме Солана и Мантер вуку конце ... Nije mu dosta što ne zna kako se zove ali zato zna da reši svaki problem koji se javlja u Srbiji.\nOriginal postavio misoni Nije mu dosta što ne zna kako se zove ali zato zna da reši svaki problem koji se javlja u Srbiji.\nОн ??? Прочита или изрецитује оно што му напишу !!!\nСваки пут када је покушао сам да "буде паметан" слатко смо се исплакали, јер све оно што сам смисли много је горе од онога што му напишу ...\nОд Турчина, само гора потурица ....\nOriginal postavio mar_comm Он ??? Прочита или изрецитује оно што му напишу !!!\nNisam se dobro izrazio...tvrdi da zna da reši svaki probem.Zar nije to radio do sada?\nOriginal postavio misoni Nisam se dobro izrazio...tvrdi da zna da reši svaki probem.Zar nije to radio do sada?\nМожда и зна, ал' ми то (осим мито) нисмо видели ... Суви геније ... Ал' не схваћен ... "Коме закон лежи у топузу,\nJu,ju opet nista od ugovora!!!\nPoslednja poruka: 11.01.2009., 22:09\nOpet nista od ukidanja viza\nPoslednja poruka: 16.03.2008., 12:40\nTadic maneken opet cmizdri\nPoslednja poruka: 08.05.2007., 23:16\nIcognito opet ja sa smor pitanjima\nAutor zeenmc u forumu Unix / Linux Operativni sistemi\nPoslednja poruka: 30.04.2004., 14:08


Svečane, torte na brzaka, lagane torte - sve su to nazivi za slatki dezert kojem se ne može odoleti\nDanijela je ubeđena da se njeno zdravlje popravilo kada je iz ishrane izbacila meso\nBIVŠA DEVOJKA PRINCA HARIJA USKORO ĆE POSTATI MAJKA: U osmom mesecu trudnoće otkrila da je trudna! (FOTO)\nBeba samo što nije stigla\nSmanjite apetit i želju za slatkišima: Ovi saveti nutricionista će vam pomoći da liniju dovedete do savršenstva!\nOva pravila obećavaju dobre rezutate. Vredi ih isprobati\nMajka na udaru kritika zbog obroka koji je pripremila svom detetu: Za dvogodišnjake ovo su opasne namirnice!\nKorisnici društvenim mreža nisu je štedeli u komentarima\nMagnezijum se nalazi u brojnim namirnicama, ali prilično je osetljiv i lako se “izgubi” u industrijskoj preradi i kuvanju\nSavršene kokos kuglice od samo četiri sastojka: Kolačići koji se tope u ustima!(RECEPT)\nNa izgledu joj zavide i duplo mlađe žene...\nOvo su najmoćniji borci protiv malignih oboljenja: 13 namirnica koje sprečavaju nastanak karcinoma!\nOpštepoznato je da namirnice koje konzumiramo imaju velikog udela u prevenciji ili nastanku mnogih oboljenja.


Američki general: Svi bi želeli da su popularni kao Putin - 03.03.2016, Sputnik Srbija\nAmerički general: Svi bi želeli da su popularni kao Putin\nNačelnik obaveštajne uprave Ministarstva odbrane SAD general potpukovnik Vinsent Stjuart priznao je da bi svaki političar želeo da bude popularan kao ruski... 03.03.2016, Sputnik Srbija\n11:08 03.03.2016 (Osveženo: 11:24 03.03.2016)\n© Andrew HarnikAmerički general Vinsent Stjuart\nNačelnik obaveštajne uprave Ministarstva odbrane SAD general potpukovnik Vinsent Stjuart priznao je da bi svaki političar želeo da bude popularan kao ruski lider Vladimir Putin.\nTokom sednice Senata pitali su američkog generala Vinsenta Stjuarta da prokomentariše izjave o tome da bi „teškoće i ekonomija mogle da se odraze na liderstvo Putina“.\nOn je priznao da „izvođenje (vojnih) operacija i stanje u ekonomiji mogu dovesti do zabrinutosti“.\n„Međutim, ako pogledate Putinov rejting, mislim da bi svako od nas želeo da bude tako popularan kao što je on u Rusiji“, naveo je američki general.\n„Rusi imaju probleme sa ekonomijom, probleme sa demografijom. Međutim, ja ne vidim naznake da se Putin neće održati do kraja svog predsedničkog mandata, koji traje još oko godinu dana“, rekao je Stjuart.\nOsim toga, Stjuart je naveo da „ljudi smatraju da je Putin jak lider, sa kojim Rusija može da se suprotstavi Zapadu, zauzme svoje mesto na svetskoj sceni i time pokaže istorijsku želju da dominira svetom“.


Nectaru dodeljene Čuvarkuće - Advertiser Serbia\nNectaru dodeljene Čuvarkuće\nS ovim u vezibrendoviČuvarkućamarketingMihailo Janković Nectar grupaNectarPKS\nNectarovi brendovi Family, Life, Tomatello, napravljeni u Srbiji od domaćih jabuka, breskve, domaćeg paradajza, od ariljske maline i oblačinske višnje, sortama sa zaštićenim geo poreklom, proglašeni su za “čuvarkuće” i među prvima u Srbiji će nositi žig koji dodeljuje Privredna komora Srbije kvalitetnim domaćim proizvodima u okviru akcije “Stvarano u Srbiji”\nKompanija Nectar se PRVA prijavila za učešće u ovoj akciji podrške domaćim proizvodima i proizvođačima, kao i za jačanje svesti potrošača o značaju kupovine domaćih proizvoda.\n“Kroz odabir i kupovinu proizvoda koji su napravljeni u Srbiji od domaćih sirovina omogućujemo da ostvarena vrednost ostane u našoj zemlji. Ako pogledamo primer samo naše industrije, od domaćeg soka koji se proizvodi od domaćih sirovina, našeg, srpskog voća, 85 odsto vrednosti ostaje u zemlji za plate, poreze, otkup domaćih sirovina, usluge, maloprodaju, dok je kod uvezenog soka taj procenat koji ostane u Srbii samo 25%. Inicijativa PKS “Stvarano u Srbiji” došla je u pravo vreme i ponosni smo da smo se kao domaća kompanija prvi prijavili za dobijanje žiga i da smo među prvima i dobitnici žiga. Važno je da se svi uključimo u ovu akciju jer će korist takve podrške za privredu Srbije, ali i sve građane, biti zaista velika. Tu mislim i na maloprodajne objekte ali i medije koji će imati za cilj podizanje svesti potrošača o tome zašto je važno da, kada biraju između kvalitetnog stranog i domaćeg proizvoda, odaberu domaći”, istakao je Mihailo Janković, direktor kompanije Nectar, prilikom uručivanja žiga “čuvarkuća”.\nOd svog osnivanja 1998. godine do danas Nectar ima istu vlasničku strukturu – 100% je u vlasništvu porodice Radun. Posluje u celom regionu, ima 6 fabrika u Srbiji, Severnoj Makedoniji i Sloveniji, a u sastavu Nectar grupe posluju, osim Nectara, i Heba i Fructal.\nApple razvija vlastiti pretraživač\nPravo na žig „Čuvarkuća” dobilo 75 domaćih proizvoda


Održan Privredni forum u Banjaluci | NS Reporter\nDatum: 04 новембра, 2017\nBANJA LUKA – Preko 60 vojvođanskih i privrednika iz Republike Srpske, učestvovalo je danas na Privrednom forumu u Banjaluci održanom u Privrednoj komori Republike Srpske (PKRS), a u zajedničkoj organizaciji Privredne komore Vojvodine (PKV) i PKRS, uz podršku Pokrajinske vlade i Vlade Republike Srpske.\n„Industrijska proizvodnja u prvih osam ovogodišnjih meseci je, u odnosu na isti period prošle godine, pvoećana za 6,5 odsto. U isto vreme, vrednost našeg izvoza je, uz rast od 19,6 odsto, premašila 3,6 milijardi dinara. Konačno, broj nezapolsenih lica je smanjen za 22.569 ili za 14 odsto. Verujem da to govori o jednoj novoj klimi – klimi ekonomskog poleta i ubrzanog razvoja koja nas raduje i koja nam daje pravo na optimizam i kad je reč o unapređenju privredne i svake druge saradnje Republike Srpske i AP Vojvodine. I ovaj Forum vidim kao značajan korak ka tome“, rekao je Milićević.\n„Za prvih devet meseci ove godine, ukupan iznos robne razmene sa RS bio je 480 miliona evra. Od toga, iz Republike Srpske su izvezene robe u vrednosti za 150 miliona, a uvezeno je oko 320 miliona. Pokrivenost izvoza uvozom je oko 50 odsto, to je šansa za naše privredne subjekte. U tom periodu, izvoz u Republiku Srbiju činio je više od 12 odsto ukupnog izvoza Republike Srpske. Srbija je najznačajniji spoljnotrgovinski partner Republike Srpske. Kada je u pitanju saradnja sa privrednom Vojvodine, uvoz iz ovog dela Republike Srbije u Republiku Srpsku, prema statističkim podacima za prvih šest meseci, iznosi 71,5 miliona dolara, a naš izvoz je bio u vrednosti od 12,5 miliona dolara“, rekla je Srebrenka Golić.\n„Organizovanjem Privrednog foruma u Banjaluci, privrednicima pružamo nove mogućnosti saradnje i ostvarivanja obostranih interesa za ulaganja. Današnji Forum rezultat je zajedničkih napora i stremljenja komora za uvezivanjem regiona. Kada posmatramo najznačajnije izvozne i uvozne proizvode u ukupnoj robnoj razmeni između RS i Republike Srpske, prema poslednjim podacima, u Republiku Srpsku najviše smo izvozili kukuruz i pšenicu. Na uvoznoj strani dominiraju hartija i karton za reciklažu, električna energija i naftna ulja“, rekao je Vučurević.\nPredsednik PKRS Borko Đurić istakao je da očekuje da se postojeća privredna saradnja značajno unapredi, jer kako kaže, potencijali su veliki, kao i zainteresovanost privrednika.\nOdržani su i bilateralni susreti privrednika na temu povezivanja i uspostavljanja poslovne saradnje između subjekata sa teritorije Republike Srpske i AP Vojvodine, koja bi dodatno ekonomski osnažili region. U delegaciji PKV, Forumu su prisustvovali i zamenik generalnog sekretara PKV Bojana Miljuš i viši samostalni stručni saradnik u Udruženju usluga PKV Dragica Samardžić. Svojim prisustvom, današnji Privredni forum uveličali su i pokrajinski sekretar za zdravstvo doc. dr Zoran Gojković, pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Ognjen Bjelić, generalni konzul Republike Srbije u Banjaluci Vladimir Nikolić, direktorica TOV Nataša Pavlović, predstavnici Grada Banja Luke i drugi.


Slavna italijanska glumica Monika Beluči će 16. januara sa beogradskog aerodroma helikopterom stići u čaroban grad od drveta u Mokroj Gori.\nKao specijalnu gošću festivala Kustendorf, koji će se održati u Drvengradu od 16. do 22. januara, selo na razmeđi planina Zlatibor, Tara i Šargan, a koje nadkriljuje brdo Mećavnik, ugostiće jednu od najlepših žena na svetu, ženu koja je kombinacijom savršenog lica i zanosnog tela dobila titulu seks-simbola.\nOd filmskog sela Drvengrad, koje je Emir Kusturica izgradio za potrebe snimanja filma “Život je lep”, nastao je grad – selo u kome naš istaknuti reditelj danas i živi. Ime Drvengrad je dobio zbog toga što je u njemu sve napravljeno od stabala četinara, tako da je ispoštovano saglasje sa prirodom i koncept očuvanja jednog vremena.\nKad dođete u ovaj neobičan grad-selo, imate utisak kao da je vreme stalo. Sazdan je od autentičnih brvnara, starih i stotinu godina, preseljenih iz obližnjih sela zapadne Srbije i Bosne u kojima se danas nalaze biblioteka, slikarska galerija Macola, bioskop Andergraund, poslastičarnica sa domaćim kolačima i još mnogo toga što jedno malo mesto treba da ima.\nSve ulice koje krivudaju između autentičnih drvenih kućica, nose imena slavnih: Džima Džarmuša, Maradone, Novaka Đokovića, Felinija, Čkalje a kapiju nasuprot koje je drvena crkvica posvećena Svetom Savi, povezuje glavna ulica koja je ime dobila po Ivi Andriću. Utisak je da se u ovom selu uvek živelo, a zapravo nije nikada.\nOno što čini posebnu čar Drvengrada je filmska škola za razmenu umetničkih ideja. U njemu se održava festival Kustendorf, manifestacija posvećena autorskom filmu koja okuplja istaknute reditelje, ali i studente sedme umetnosti. Drvengrad je do sada ugostio mnoge slavne filmadžije iz celog sveta, među kojima su bili Džoni Dep, Nikita Mihalkov, Džim Džarmuš i drugi.\nSada će na Kustendorf doći i glumica poznata po atraktivnoj figuri i prirodnoj lepoti, Monika Beluči.\nMoniki se veoma svidela činjenica da suština “Kustendorfa” nije u šetnji crvenim tepihom već u bodrenju i promociji mladih autora. Na festivalu će biti prikazani njeni najbolji filmovi a ona će održati radionicu studentima režije koji iz celog sveta svakog januara dolaze u Srbiju na ovaj festival.\nGlumica je takođe izrazila želju da sa Mećavnika otputuje u Višegrad, i poseti i Andrićgrad koji Kusturica zida u čast našeg nobelovca Ive Andrića.


Muslin: Presudiće naša motivacija i kvalitet | Novinska agencija Beta\nSPORT | 01.09.2017 10:25\nMuslin: Presudiće naša motivacija i kvalitet\nSelektor reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin rekao je danas da će motivacija i kvalitet njegovih fudbalera biti presudni u utakmici sa Moldavijom i da su svi spremni za taj duel.\n"Naša motivacija i kvalitet će biti presudni. Igrači su dobro raspoloženi, motivisani i koncentrisani. Nemam zamerke. Uigrali smo sve što smo mogli i spremni smo", rekao je Muslin na konferenciji za novinare u Staroj Pazovi.\nSrpski fudbaleri će u subotu od 18.00 na stadionu Partizana dočekati Moldaviju u sedmom kolu Grupe D kvalifikacija za Svetsko prvenstvo.\nMuslin je naveo da neće menjati formaciju i najavio da će Srbija protiv Moldavije igrati u najboljem trenutnom sastavu.\n"Zadovoljan sam ponašanjem i radom igrača. Nemam dilema, imam ekipu u glavi", rekao je Muslin i dodao da će suspendovani Luka Milivojević nedostajati ekipi, ali da su zamene spremne.\nSelektor je kazao da ne očekuje da će Srbiji biti lako kao u prvoj utakmici u oktobru u Kišinjevu, kada je njegova ekipa pobedila sa 3:0.\n"Biće malo teže nego tada. Može da odluči to ako budemo brzo dali gol, ali čak i ako uspemo, moraćemo svih 90 minuta da budemo na svom nivou. Imamo kvalitet da pobedimo", rekao je Muslin.\nPosle utakmice sa Moldavijom sledi gostovanje Irskoj u Dablinu.\n"Svaka dobra utakmica daje samopouzdanje za sledeću. Igraćemo protiv ekipe koja sa nama deli prvo mesto tako da nam je veoma važna pobeda nad Moldavijom uz dobru i kvalitetnu igru", kazao je Muslin.\nKapiten reprezentacije Branislav Ivanović rekao je da će utakmica protiv Irske možda biti i najvažnija u istoriji, ali da niko u ekipi ne sme da razmišlja o njoj pre Moldavije.\n"Utakmica protiv Irske će biti možda i najvažnija u skorijoj istoriji. Ali, ima vremena, razmišljaćemo o njoj posle Moldavije. Naviknuti smo da igramo sa pritiskom, znamo da se nosimo sa tim. Glava mora da nam bude samo na utakmici protiv Moldavije", rekao je Ivanović.\nPo njegovim rečima, Srbija mora da bude oprezna protiv Moldavije i ne sme da ponavlja greške kao u prvoj utakmici protiv te ekipe.\n"Ako želimo da pobedimo Moldaviju, moramo da se setimo prvih 20 minuta kod njih, kada su bili veoma opasni i imali nekoliko izglednih šansi. Sebi ne smemo više da dopustimo takve greške. Potrebno je da pobedimo sa dobrom igrom kako bismo", rekao je Ivanović.\nOn je kazao da se njegova ekipa sprema kao da je svaka utakmica odlučujuća, a naveo je da ne želi da prida veliki značaj greškama odbrane u prethodnim duelima.\n"Mi smo ekipa koja igra napadački fudbal i uvek želimo gol više. Zbog takve igre su nam takvi i rezultati. Greške ćemo probati da eliminišemo, ali je najvažnija pobeda", kazao je Ivanović.\nSrbija posle šest kola vodi na tabeli Grupe D sa 12 bodova, koliko ima i Irska, a slede Vels i Austrija sa po osam, Gruzija sa tri i Moldavija sa dva.


Ekonomac odradio svoj deo posla, čeka se Peskara | Kragujevački sport\nEkonomac odradio svoj deo posla, čeka se Peskara\n25. novembra 2017. | Kategorija: Mali Fudbal (Futsal)\nŠampion Srbije, kragujevački Ekonomac, trijumfom je okončao svoje učešće na turniru Elitne runde UEFA Futsal kupa u Italiji. „Studenti“ su večeras pobedili holandski Knopunt sa 7:3 (4:0) i sada čekaju ishod utakmice između Peskare i Barselone od čega im zavisi plasman na završni turnir.\nSa „pola gasa“ Kragujevčani su odradili večerašnji susret sa šampionom Holandije. Razlika u kvalitetu bila je vidljiva naročito u prvom dvadesetominutnom periodu, koji je srpski šampion okončao sa četiri gola prednosti. U drugom poluvremenu trener Rajić je „promešao karte“, pružio šansu igračima sa manjom minutažom, što su Holanđani iskoristili da postignu tri pogotka.\nZbog kartona na ovoj utakmici u sastavu Ekonomca nije bilo Borisova i Simija, ali i bez njih dvojice „studenti“ su vrlo lako došli do očekivanog trijumfa.\nNakon dva pokušaja Talesa na startu susreta, Igor je „načeo“ mrežu Knopunta u 2. minutu, nakon što je na asistenciju Talesa majstorski prevario golmana Masbomela.\nU 4. minutu bilo je već 2:0 za šampiona Srbije. Ponovo je Tales bio asistent, a egzekutor ovoga puta iskusni Kopanja. Četiri minuta kasnije sjajnu solo akciju Lazarević je krunisao pogotkom, da bi tačku na veoma efikasno prvo poluvreme Kragujevčana stavio kapiten Rnić posle efektne kontre u tri poteza. Treba napomenuti da je prednost Ekonomca mogla da bude i ubedljivija da nije bilo raspoloženog Masbomela na golu Knopunta.\nPosle male pauze, seriju golova srpskog šampiona nastavio je Ivanković u 31. minutu. Međutim, samo minut kasnije El Ganuti smanjuje na 5:1, a potom je pogodio i Buzit, što je trenera Rajića primoralo da zatraži tajm-aut. Tada je ponovo na scenu stupio Tales, koji je najpre maltene iz mrtvog ugla pogodio za 6:2, da bi u 39. minutu iskoristio nesebičnu asistenciju Nikole Matijevića nakon uspešno presečenog napada Holanđana na sredini terena.\nNažalost, Brazilac je posle jedne nesmotrenosti u završnim sekundama susreta omogućio El Ganutiju da se po drugi put upiše u listu strelaca i tako dodatno ublaži poraz svog tima.\nSada će oči igrača i simpatizera Ekonomca biti uprte u duel između Peskare i Barselone, koji je na programu od 20 časova i 35 minuta. Ukoliko Peskara dobije španskog giganta sa jednim ili dva gola razlike, srpski šampion će zaigrati na Fajnal foru. U suprotnom, Kragujevčanima ostaje za utehu da su svojim igrama na ovom turniru dokazali da spadaju u sam krem evropskog klupskog futsala i da su na pravi način reprezentovali Srbiju na jednom ovako velikom takmičenju.\nBARSA SIGURNA PROTIV PESKARE\nNažalost, iznenađenje u susretu između Peskare i Barselone je izostalo. Katalonci su boljom igrom u drugom poluvremenu došli do trijumfa od 3:1 i rezervisali kartu za završni turnir UEFA Futsal kupa.\nPored Barselone, plasman na završnu smotru obezbedili su još lisabonski Sporting i mađarski Đer, dok će poslednji putnik na završni turnir biti poznat danas nakon susreta između Intera i Kairata, dve najbolje plasirane ekipe u D grupi.\nKup Srbije u futsalu: Ekonomac gostuje Letećem Holanđaninu, Mašinac čeka FON\nEkonomac dočekuje Smederevce (ponedeljak, 21h)\nMašinac „torpedovao“ Kragujevac, Ekonomac B posle trilera do pobede\nGoleada u „Jezeru“: Ekonomac slomio otpor žilavih Novopazovčana\nDupla kruna: Ekonomac bolji od Novog Pazara u finalu Kupa Srbije\nRutinska pobeda Ekonomca u Smederevu\nFON namučio Ekonomac, Mašinac nastavio sa porazima


Ćirilica u Vukovaru je unutrašnje hrvatsko pitanje\nBeta 19. avgusta 2015. 14:20\nĆirilične table unutrašnje su pitanje koje Hrvatska rešava kroz svoje institucije, objavilo je danas hrvatsko Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova pošto je Srbija najavila protestnu notu zbog izmena vukovarskog gradskog statuta.\n„Cenili bismo da susedna zemlja pričeka da se problemi reše, kao i uvek do sada, kroz institucije, a ne da se svaka prilika koristi za zaoštravanje odnosa“, poručili su iz hrvatskog ministarstva, prenosi agencija Hina.\n„Uloga političara je da svojim izjavama smiruju, a ne potpiruju tenzije“, dodaju u Ministarstvu.\nSrpsko Ministarstvo spoljnih poslova u ponedeljak je najoštrije protestovalo zbog odluke vukovarskog gradskog veća o promeni statuta grada kojom na gradskim ustanovama, trgovima i ulicama nisu predviđene dvojezične ploče i najavilo protestnu notu Hrvatskoj.\nSrpski ministar pravde Nikola Selaković najavio je danas da će se Srbija obratiti evropskim i međunarodnim institucijama za zaštitu prava manjina zbog odluke o ukidanju ćiriličnih natpisa u Vukovaru, ocenivši da ona predstavlja pitanje civilizovnog odnosa prema pravima jednog naroda.


Microsoft 365: Explorer odlazi u avgustu | Aktuelno\nKonačan kraj za Explorer stiže sa verzijom Windows 11, budući da pregledača neće biti onog trenutka kada korisnici pređu na novu verziju operativnog sistema\nO sudbini Internet Explorera se raspravlja već neko vrijeme, iako su mnogi zaboravili da uopšte postoji. Kompanija Microsoft je još u oktobru 2020. objavila da mu je definitivno kraj, ali da će se od njega odustajati polako i oprezno.\nSve se odvija po planu, a konačan kraj za Explorer stiže sa verzijom Windows 11, budući da pregledača neće biti onog trenutka kada korisnici pređu na novu verziju operativnog sistema. Microsoft 365 korisnici se posljednjih dana podsjećaju da aplikacije i servisi s podrškom za Internet Explorer 11 prestaju 17. avgusta. Oni koji nakon tog period budu pokušavali da se povežu s Microsoft 365 aplikacijama neće naići na iskustvo kakvo očekuju.\nInternet Explorer 11 desktop aplikacija podršku potpuno gubi tek u junu 2022. godine, pa će se korisnici nakon toga automatski preusmjeravati na Microsoft Edge. Do tada će se sve dešavati postepeno, budući da Explorer još uvijek ima svoje korisnike. Sajtovi koji rade samo na Internet Exploreru 11 već sada mogu da se otvore i preko Microsoft Edge u IE modu, koji može da se aktivira preko edge://settings/defaultbrowser, te ‘Allow sites to be reloaded in Internet Explorer’. Korisnici koji i nakon 17. avgusta budu pokušavali da koriste Microsoft 365 servise neće dobijati podršku, neće biti novih opcija, te će i najtvrdoglaviji ljubitelji Internet Explorera biti prinuđeni da pređu na modernije pregledače.\nMicrosoft je nedavno objavio listu funkcija i aplikacija koje će biti onesposobljene sa verzijom Windows 11. Na spisku se našao i Internet Explorer, a kao zamjena se preporučuje Microsoft Edge. Korisnicima kojima Explorer i dalje bude bio potreban za otvaranje starijih aplikacija moći će da koriste pomenutu Microsoft Edge IE Mode funkciju, budući da može da otvara i zastarele softvere koje na novim pregledačima ne funkcionišu. I ta usluga ima rok trajanja, pa Microsoft Edge IE Mode neće funkcionisati kada su Microsoft 365 servisi i aplikacije u pitanju.


Evo kako CIA ucenjuje Holivud (VIDEO) – Balkan Breaking News\nFilm se bavi time ko od glumaca sarađuje sa CIA, koliko je scenarija američkih blokbastera promenjeno pod pritiskom specijalnih službi i pod kakvim je misterioznim okolnostima u SAD poginuo jedan poznati scenarista.\nPrvi deo filma govori o vezama američke filmske industrije, političara i specijalnih službi. Hiljade holivudskih scenarija redovno se cenzurišu. Među njima su scenariji za poznate filmove kao što su „Argo“, „Američki original“, „Pad crnog jastreba“, „Nemoguća misija 3“.\nNa spisku filmova koji su cenzurisani može se videti čak i bezopasna „Bitka kolača“, televizijski šou u kojem kuvari peku kapkejk kolače. Ovim programom bavio se Pentagon.\nTvorci filma takođe pričaju šta povezuje ćerku Baraka Obame Maliju i Harvija Vajnstina, Hilari Klinton i Keti Peri i ministra finansija Stivena Mnučina s filmovima o Iks-ljudima i „Avatarom“.\nJedna od ključnih epizoda prvog dela jeste istraga o zagonetnom nestanku američkog scenariste Garija Devorea 1997. godine. On je nestao odmah pošto je završio rad na scenariju o istinskim razlozima invazije SAD na Panamu. Kasnije je pronađen mrtav, bez šaka. U Stounovom filmu, Devoreova žena objašnjava zbog čega misli da je istraga o ovom slučaju lažna.\nU drugom delu najviše pažnje posvećeno je tajnim podacima iz prošlog veka. Autori govore o tome šta je povezivalo specijalne službe i Džona Forda, Merilin Monro, Volta Diznija i Džejmsa Stjuarta, istražuju delovanje organizovane grupe pedofila unutar Holivuda, otkrivaju šeme agenata FBI za navlačenje poznatih muzičara na narkotike i govore o tome kako su tajne američke laboratorije učile da manipulišu ljudskim strahom iz filmova „Paklena pomorandža“ Stenlija Kjubrika i „Psiho“ Alfreda Hičkoka.\nAutor filma, takođe, otkriva kako su poznati filmovi snimljeni po narudžbini CIA, za kakve usluge političari plaćaju glumce i kako uspevaju da se otarase onih koji ne prihvate njihove ponude. U filmu svedoče ljudi koji su se našli u propagandnim kampanjama.\nDogovoren istorijski sastanak predsednika SAD i lidera Severne Koreje (VIDEO)\nMI NEĆEMO ONI HOĆE BITNO JE DA IMAMO PROBLEM I DA NE RADIMO Srbi “za” odlaganje sjednice PV PS BiH\nVeliki preokret u procesu protiv Mladića: Nema dokaza za Srebrenicu?


Dijamantska plaketa Loznici za najbolji odziv davalaca krvi -\nDijamantska plaketa Loznici za najbolji odziv davalaca krvi\nGrad Loznica dobitnik je dijamantske plakete „Šampion solidarnosti“ beogradskog Instituta za transfuziju krvi Srbije. Kako se navodi u obrazloženju te ustanove Loznica je u protekloj godini imala najveći broj davalaca krvi u zimskoj i letnjoj kampanji, pri čemu se posebno ističe podatak da je u našem gradu, uprkos Kovid pandemiji bilo za 20 odsto više novih davalaca krvi među mladima.\nGradonačelnik smatra da je potrebno dalje podsticati davalaštvo krvi i sve vidove donorske pomoći za šta su, uz lokalnu samoupravu, zainteresovani u organizaciji Crvenog krsta, zatim loznički privrednici, javna preduzeća i ustanove. On je i ovom prilikom istakao zapažen odziv građana za imunizaciju i revakcinaciju, kao i odličnu organizaciju tog posla na svim punktovima Doma zdravlja u Loznici.\nPrevious Zdravstveni izveštaj (17.02.2021.)\nNext Loznica otvara prvenstvo uz direktan prenos na Arenasportu


MA: Prevezli oko 13.000 putnika više nego lani | Share Montenegro\nHome Novosti MA: Prevezli oko 13.000 putnika više nego lani\nNow reading: MA: Prevezli oko 13.000 putnika više nego lani\nMA: Prevezli oko 13.000 putnika više nego lani\nKompanija Montenegro Airlines (MA) za devet mjeseci ove godine prevezla je 540.764 putnika u sve tri kategorije saobraćaja. To je 12.944 putnika više u odnosu na isti period lani.\n“MA je samo tokom septembra ove godine prevezao 74.390 putnika u sve tri kategorije saobraćaja. To je za 1.633 putnika ili 2,25% više u odnosu na septembar 2018. godine”, navode iz MA.\nOvi komercijalni pokazatelji su najbolji u istoriji poslovanja MA, navode iz kompanije, “čak i u odnosu na prethodnu godinu koja je bila rekordna po broju prevezenih putnika”.\n“Veoma smo zadovoljni postignutim rezultatima, posebno imajući u vidu činjenicu da su ostvareni u uslovima velike i u određenom obimu i nelojalne konkurencije na tržištu. Takođe, otežavajući faktori u svijetu komercijalne avijacije koji su između ostalog i doveli do bankrotstva nekoliko avio-kompanija kao što su Adria Airways, XL Airways i Aigle Azur, kao i do propasti najstarijeg tur-operatera na svijetu kompanije Thomas Cook, nijesu zaobišli ni MA. Uprkos svemu tome, optimizaciijom poslovanja i odgovornim planiranjem saobraćaja, uz razumijevanje i podršku od strane vlasnika, uspjeli smo da ostvarimo još bolji komercijalni rezultat u odnosu na prošlu godinu”, kazao je Živko Banjević, izvršni direktor MA.\n“Ukupan direktni i indirektni doprinos MA na godišnjem nivou veći je od 170 miliona eura. Za posljednje dvije i po godine, ta je cifra premašila pola milijarde eura”, rekao je Banjević.


HomeDRUŠTVODanas ipak bez sednice Kriznog štaba, izvesno usvajanje novih mera\nBroj novozaraženih u Srbiji na dnevnom nivou prelazi 4.500, kovid bolnice su pune, od petka je jedan deo KBC Zvezdara ponovo vraćen u kovid sistem, raste broj pacijenata na respiratoru, ali raste i broj umrlih na dnevnom nivou.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić juče je rekla da će mere „sigurno morati da budu pooštrene“. Ona je navela da razume zdravstvene radnike, ali da se mora razmišljati i o tome šta će doneti dodatne restrikcije u smislu dodatnog kršenja mera koje ne može da se kontroliše.\n„Pokušavamo da nađemo balans i mislim da u tome uspevamo, jer i dalje imamo generalno dosta dobre pokazatelje i ekonomske i zdravstvene„, rekla je premijerka.\nVesić: Vreme da Krizni štab donese odluku da revakcinisani mogu na utakmice\nMiloš Jovanović: Nisam odustao od namere da se kandidujem za predsednika Srbije


Dezinfekcija i tretiranje površina u Apatinu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 06.Apr.2020, 04:15\nRadnici JKP "Naš Dom" iz Apatina redovno atomizerima i malim prskalicama tretiraju ulaze u razne objekte, stambene zgrade, trotoare, kante za smeće, klupe, benzinske pumpe i sva druga mesta na kojima građani svakodnevno prolaze.\nU komunalnom preduzeću ističu da će sve dok traje vanredno stanje pružati logističku podršku, obezbeđivati preparat za dezinfekciju koji je na bazi hlora, jer je higijena u borbi protiv >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << epidemije od ključnog značaja.\n"Takođe, odradićemo i veći deo putnog pojasa u opštini Apatin, a tu se podrazumevaju svi objekti gde je najveća frekvencija građana. Tretiraće se Centar za socijalni rad, Stanica policije, Dom zdravlja, Pošta, Upravna zgrada opštine, Dom za stare i penzionere, ali i druge lokacije", kaže Nebojša Smiljanić, direktor JKP "Naš Dom".\nZa razliku od mnogih mesta u Srbiji, kako ističu u ovom preduzeću, u apatinskoj opštini se pored stambenih blokova, doma zdravlja, trotoara i trgova, dezinfikuju i saobraćajnice, a posebno delovi sa pešačkim prelazima.\nNa ovom poslu su se dobrovoljno angažovali poljoprivrednici iz naseljenih mesta, koji sa traktorskim prskalicama pomažu u borbi protiv širenja virusa.


Smanjena prodaja vina u svetu za vreme pandemije | Portal Iz Prve Ruke\nPotrošnja vina u svetu u 2020. procenjuje se na 234 miliona hektolitara, što je za 3 % manje u odnosu na 2019. godinu i predstavlja najniži nivo potrošnje od one iz 2002., saopštila je Međunarodna organizacija za vinogradarstvo i vinarstvo, sa sedištem u Parizu.\nU izveštaju se procenjuje da je ukupni izvoz iz zemalja koje proizvode vino bio 29,6 milijardi evra, što je pad od 7 % u samo godinu dana.\nKao glavnog krivca prozivaju ovu krizu, zbog čega su mnoge države morale da zatvore kafiće i restorane, a i turizam koji je važan za vinski sektor, generalno je opao.\nKako se dodaje, najviše su trpela premium vina, a najveći pad potrošnje beleži Južnoafrička Republika od 19,4 %, sledi Kina sa 17,4%, Francuska sa 7,8%, Italija sa 7,5%, Španija sa 6.8%.\n„Sektor je visoko koncentrisan, stoga i rizičan. To nam pokazuje da je neophodna njegova diverzifikacija, počevši od potrošnje“, izjavio je direktor ove organizacije Pau Roka.\nIzmeđu ostalih ciljeva, pomenuta organizacija radi na tome da vino učini univerzalnijim potrošačkim proizvodom.\n„Azija u kojoj raste potrošnja jedan je od glavnih izazova za vinski svet“, zaključio je Roka.\nPovređena žena u Novom Pazaru\nHumanitarna vožnja pod sloganom „Donosimo osmeh“ biće održana u nedelju, 29.avgusta u Beogradu, u organizaciji Gradskih dostavljača.


Home / Rezultati istraživanja / POLICY BRIEFS / Think tank organizacije u Srbiji: u potrazi za uticajem\nThink tank organizacije u Srbiji su u povoju i sprovode aktivnosti u uslovima nedovoljno razvijenog okruženja za kreiranje politika. Pored pravno - institucionalnog okvira okruženje čine akteri koji svojim odnosima daju osnovne karakteristike ovom procesu. Akteri kreiranja politika u Srbiji ne raspolažu adekvatnim ljudskim i finansijskim kapacitetima, veštinama i znanjima potrebnim za učešće u ovom procesu. Postojeći pravno-institucionalni okvir za kreiranje politika nije adekvatan.\nProces kreiranja politika podrazumeva partnerski odnos između zainteresovanih aktera – donosilaca odluka, interesnih grupa, istraživačke zajednice, donatora i think tank organizacija. Iako donosioci odluka imaju najveću odgovornost u procesu, osnaženi kapaciteti svih aktera, redovna komunikacija i međusobno poverenje povećavaju kvalitet politika.\nCilj ove analize je da doprinese unapređenju prakse kreiranja javnih politika u Srbiji. Jačanje kapaciteta think tank organizacija predstavlja aspekt razvoja podsticajnog okruženja za kreiranje politika u Srbiji. Otuda su preporuke namenjene think tank organizacijama zarad poboljšanja njihovog odnosa sa donosiocima odluka, istraživačkom zajednicom, interesnim grupama i donatorima. Promena je moguća u praksi, proaktivnim odnosom ovih organizacija u kratkoročnom i srednjoročnom periodu bez nužne izmene pravno-institucionalnog okvira. Korekcije u pravno-institucionalnom okviru jesu poželjne, ali su deo dugoročnih sveobuhvatnih izmena koje prevazilaze okvire ove analize.\nU prvom delu analize predstavljeno je aktuelno stanje think tank organizacija u Srbiji. Nalazi predstavljaju trend, iako postoje odstupanja i primeri drugačije prakse. Analizirana su udruženja iz dva razloga: a) istraživanje o istraživačko – zastupničkim kapacitetima udruženja u Srbiji ne postoji; b) praksa izrade i zastupanja predloga politika zasnovanih na činjenicama je najdinamičnija među udruženjima u poređenju sa drugim formama istraživačkih organizacija u Srbiji (npr. akademske, vladine ili profitne naučnoistraživačke organizacije). U drugom delu analiziraju se odnosi sa drugim akterima u procesu kreiranja politika.


U Somboru nema dovoljno mesta u vrtićima\nSredstvima projekta „Veliko srce“ uređeno dečje igralište u dvorištu vrtića „Maslačak“ u Somboru\nOd 22. do 29. juna na javnoj raspravi nacrt odluke o osnivanju Predškolske ustanove „Vera Gucunja“\nU Kuli počinje upis dece u vrtiće Predškolske ustanove “Bambi”\nU Predškolskoj ustanovi Vera Gucunja u Sombru ove godine upisano je 1857 dece , 50 mališana više nego prethodne godine. Posle konkursa 77 dece,koja ispunjavaju uslove, ostalo je bez mesta u vrtiću. Na koji način će se pristupiti rešavanju ovog problema, priču o tome donosi Bojana Radovanović.\nMilica i Nikola Malidžan doselili su se iz Novog Sada u Sombor. Prijavili su dete u vrtić. Kažu da ispunjavaju sve ulove za prijem,ali su ipak odbijeni.\n"Suprug i ja smo prijavili dete za vrtić,ispunjavamo osnovni uslov -oboje smo zaposleni,međutim odbijeni smo .Razlog odbijanja je nedovoljan kapacitet. Mi se iskreno nadamo da će grad doneti odluku i da ce subvencije biti omogućene .Jako je velik broj dece koji je ostao bez mesta u vrtiću i mi roditelji koji nemamo pomoć baka i deka smo zavezanih ruku", ispričala nam je Milica Malidžan, majka.\nU PU Vera Gucunja ističu da su svi smeštajni kapaciteti u potpunosti iskorišćeni ,kao i to da je upis za 2018 godinu obnovilo 1026 dece,a nakon objavljenih rezultata za preostalih 245 slobodnih mesta u jaslicama i obdaništu konkurisalo je 378 dece.\n"Evidentirane dece na listi čekanja od maja do decembra 2017 bilo je 127 .Ova deca su prilikom upisa imala prioritet.Od preostalog broja neraspoređene dece njih 110 ,33 nije steklo starosni uslov za upis-deca rođena posle 01.09.2017 godine. Dakle 77 dece godišta 2013, 2014, 2015, 2016 i 2017 je ostalo neraspoređeno," ističe Aleksandra Perović, direktorica PU Vera Gucunja.\nU gradskoj upravi smatraju da je sufinansiranje boravka u privatinim vrtićima rešenje.\n"Što se tiče tih sufinansiranja mi imamo modele rada Novog Sada i Beograda, po kom modelu su oni radili i mi ćemo prilagoditi na neki način shodno našim mogućnostima određenim sredstvima koja su data u ovom rebalansu", rekao je Milan Prole, pomoćnik načelnika odeljenja za obrazovanje.\nNezvanično smo saznali da u jednom privatnom vrtići za sada ima 30tak slobodnih mesta.\nPU Vera Gucunja,\nViše iz ove kategorije « Poseta delegeacije Asocijacije opština Jermenije Somboru\tCentar ”Planeta” poziva decu da se prijave za radionicu u prirodi ”Aktivna planeta” »