Dežer: Dobri signali za Srbiju i Sporazum\nSve će biti poznato do kraja godine - Vensan Dežer\nNakon podrške u Spoljnopolitičkom odboru, i članovi Evropskog parlamenta trebalo bi da se izjasne o Nacrtu rezolucije, kojom se predlaže Savetu ministara, da se što skorije izjasni primeni Prelaznog trgovinskog sporazuma Srbije i Evropske unije.\nPo svemu sudeći, konačna odluka Saveta zavisiće od izveštaja, koji će glavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc podneti Savetu bezbednosti UN, 3. decembra.\nPoslanici u spoljnopolitičkom odboru Evropskog parlamenta “sa zadovoljstvom” ističu napredak Srbije, posebno u jednostranoj primeni Prelaznog trgovinskog sporazuma sa Unijom, što po njihovoj proceni, u uslovima ekonomske krize, jasno pokazuje predanost Srbije napretku na putu uključivanja u Evropsku uniju.\nDa li će takvo mišljenje podeliti i članovi Saveta ministara, u ovom trenutku teško je proceniti, mada već, postoje jasni signali da bi konačna odluka mogla da bude pozitivna.\nOprezni optimizam, u tom smislu, izražava i šef Delegacije Evropske komisije u Srbiji Vensan Dežer.\n“Komisija je, već, iznela svoj stav u vezi sa tim, 14. oktobra. Mi smo predložili da se odblokira Privremeni sporazum, što praktično znači, da se ne primenjuje samo jednostrano, od strane Srbije. Ja se radujem što se nazire mogućnost, da se svih 27 članica Evropske unije usaglasi oko toga. Dakle, u narednim nedeljama, odnosno, do kraja ove godine, postoji velika verovatnoća da će takva odluka biti doneta,” rekao je Dežer za RSE.\nUpitan, da li se, već, može govoriti o promeni, do sada, kategoričnog stava Holandije, koja se protivila odmrzavanju Sporazuma pre izručenja Ratka Mladića Hagu, Dežer kaže:\n“Postoje različiti koraci u tom smislu. Jedan od njih je izveštaj glavnog tužioca Haškog tribunala Serža Bramerca, 3. decembra u Njujorku. Videćemo šta će biti posle toga.”\nŠta bi za Srbiju, u ovom trenutku, praktično, značilo odmrzavanje Prelaznog trgovinskog sporazuma? Predsednik Privredne komore Srbije Miloš Bugarin uveren je da bi to bio izuzetno važan korak za privredu zemlje:\n“ Da konačno počnemo da primenjujemo sporazum, što bi se reklo dvosmerno, da na taj način srpska privreda dobije mogućnost dijagonalne akumulacije porekla roba sa zemljama Evropske unije i, u pravom smislu te reči, pokaže kapacitet i nivo konkurentnosti i za iskorak na tržište Evropske unije. Tržište od petsto miliona stanovnika.”\nBUGARIN: Mislim da bi, zbog same činjenice da, već, godinu dana jednostrano primenjujemo Trgovinski sporazum, bilo od izuzetnog značaja da ta odluka bude pozitivna\nIako privreda, zbog jednostrane primene Trgovinskog sporazuma, na kraći rok, trpi odrđenu štetu, Buragin smatra da je mnogo važnija poruka koju šalje Srbija:\n“ Da su u takvim okolnostima i takvim situacijama opredeljenje, i srpske vlasti i srpske privrede, evropske intergracije. Mislim da bi, zbog same činjenice da, već, godinu dana jednostrano primenjujemo Trgovinski sporazum, bilo od izuzetnog značaja da ta odluka bude pozitivna.”\nZa Snežanu Lakićević Stojačić, državnu sekretarku u Ministarstvu rada i socijalne politike, pozitvna odluka Saveta ministara bila bi:\n“ Dokaz da je Srbija na dobrom putu i da smo korak bliže Evropskoj uniji.”\nIzolacija svake vrste bila je pogubna za Srbiju, a takva odluka, po oceni državne sekretarke, predstavljala bi dokaz da politika, koju je Vlada vodila u prethodnom periodu, daje pozitivne rezultate:\nLAKIĆEVIĆ: Prvi korak je, za mene, bio ukidanje viza koji je, na neki način, i prejudicirao odluku o Sprazumu. Sledeći korak je, verovatno, podnošenje kandidature za Evropsku uniju\n“Ovo je drugi korak. Prvi korak je, za mene, bio ukidanje viza koji je, na neki način, i prejudicirao odluku o Sprazumu. Sledeći korak je, verovatno, podnošenje kandidature za Evropsku uniju. Mislim da idemo sada, u neku ruku, i bržim tempom nego što smo, samo pre par meseci, mislili da ćemo ići. Generalno, ima razloga za ozbiljan optimizam,” kaže Lakićević.\nNa odluku Saveta ministara s optimizmom gleda i spoljnopolitički analiticar i član Foruma za međunarodne odnose Vatroslav Vekarić.\nOn kaže da se naslućuje jedan prelom u ponašanju svih članica Evropske unije prema odmrzavanju Prelaznog sporazuma.\n“ Verovatno je tome doprineo i Bramercov izveštaj, ali se čini da su sve zemlje članice, uključujući čak i Holandiju, na neki način, shvatile da bi dalje zadržavanje Srbije na sadašnjoj fazi, bez Prelaznog sporazuma bilo, u stvari, jedan kontraproduktivan potez i ponašanje koje bi dugoročnije sprečilo evropske snage i političke stranke u Srbiji, koje se zalažu za njenu evropsku budućnost.”\nUpravo iz tih razaloga, Vekarić gradi optimizam da će sporazum biti odmrznut.\n“ Bez obzira na to da li će Mladić i Hadžić biti uhapšeni u neposrednom vremenu.”\nNe žuriti sa kandidaturom\nBramerc zadovoljan saradnjom Beograda


Jelena Mihailović odbila Holivud: Ne mogu da stvaram muziku koja je naručena, već onu koju osećam! (FOTO) - Naši u svetu\nJelena Mihailović odbila Holivud: Ne mogu da stvaram muziku koja je naručena, već onu koju osećam! (FOTO)\nObjavljeno 24/05/20 u 18:00\nMlada umetnica, svojom pojavom i nastupima na neki način ruši stereotipe o izvođačima klasične muzike, a u razgovoru za “Blic” objašnjava koliko je teško privući novu publiku da zavoli klasiku.\n– Vreme u kom živimo i globalna dešavanja ne dopuštaju da se ljudi opuste, uspore i prepuste apsolutnoj muzici kakva je klasična muzika. Svi živimo brzo i frekvencije koje isijavaju iz dela Baha, Hendla, Betovena, Mocarta i mnogih drugih genijalnih sanjara ne uspevaju da dopru do većeg broja slušalaca, već okupljaju skoro uvek isti auditorijum. Upravo iz tog razloga se stiče utisak da je klasična muzika elitistička, da u njoj treba i mogu da uživaju samo određeni društveni krugovi, ali to je tačno ono što umetnicima otežava situaciju da ih prati i da u njihovim delima uživa veći broj ljudi.\nMlada umetnica je osetila glamur Holivuda nastupajući pre nekoliko godina na dodeli Oskara, a zatim za Džejmsa Kamerona.\nBilo je divno u @150minuta danas! Najavili smo koncert u Sava Centru 29.novembra 2019.godine! Hvala na gostoprimstvu @prvatelevizija i @150minuta ⭐💖✨ ° ° ° ° #jelacello #cello #music #magiccello #concert #preparation #savacentar #29112019\nA post shared by Jela Cello 🎶 (@jelacello) on Nov 15, 2019 at 7:03am PST\n– Iako pretpostavljam da će moj stav zvučati kao kliše, ali glamur Holivuda koji gledamo u filmovima, raznim emisijama i sada već instagramima poznatih glamuroznih imena uistinu nije stvaran i nikako nije šljašteći kako izgleda. Ja sam imala sreću da je moj nastup na Oskar partiju u Holivudu i saradnja sa Džejmsom Kameronom u okviru fondacije CITY, kao i poznanstvo i saradnje sa brojnim rok zvezdama, bilo izuzetno uspešno i relativno brzo realizovano, ali sam u svakom trenutku mog boravka u Holivudu bila svesna mesta na kom sam, prilike koja mi se pružila kao i koliko drugih nebrojeno talentovanih ljudi čeka svoju šansu. Holivud je neprikosnovena prestonica šou-biznis industrije i sigurna sam da na svetu nema nijednog drugog mesta koje može da parira toj mašineriji, ali za umetnika koji živi od interpretacije i iskrenog prenošenja svojih osećanja, Holivud nije baš najzgodnije mesto za održanje umetničkog digniteta. To je i razlog zbog koga nisam, bez obzira na kredibilne ponude, prihvatila recimo ponuđeno mesto asistenta na UCLA-u, već sam rešila da nastavim sa svojim muzičkim stvaralaštvom u Beogradu u kome imam mogućnost da beskompromisno gajim svoj izraz i stvaram muziku koju osećam, a ne koja je naručena, a donekle i iznuđena zbog uvek prisutnih finansijskih parametara koji su nezaobilazni reper za bilo koju vrstu stvaralaštva u Holivudu.\nJela CelloJelena Mihailović\nGest za divljenje! Poznati teniser Damir Džumhur dao nagradu od milion dinara za lečenje male Sofije iz Srbije! (FOTO)\nSkandal u Austriji! Predsednik države uhvaćen u nepoštovanju korona virus mera: Jako mi je žao…


Donaruma brani šut Morati FOTO: AP/Tanjug\nŠpanci su se u sredu vratili kući, skoro u tišini, iako navijači misle da bi trebalo da koračaju uzdignutih glava.\nJer, na meti kritika je najviše selektor Luis Enrike, pošto malo ko može da shvati kako je moguće da je takvog napadača poslao na teren stadiona "Vembli" tek u 61. minutu polufinala sa Italijom.\nGolgeterski gen je napadač Juventusa pokazao u 80. minutu, kada je Španiji doneo izjednačenje i priliku da posle produžetaka dođe do penala.\nI tamo, u toj posebnoj vrsti fudbalske lutrije, u kojoj se ipak mnogo više traži znanje nego sreća, Alvaro Morata je šutirao u donji desni ugao i proslavio Đanluiđija Donarumu, a deo kritičara je uveren da je baš Morata morao da bude junak, a ne tragičar.\nŽoržinjo je mirnoćom hladnokrvnog "fudbalskog ubice" pogodio poslednji i odlučujući penal i poslao "azure" u veliko finale, a Moratu, Enrikea i ostatak "crvene furije" kući.\nInače, ovo je Morati bio drugi promašeni penal na šampionatu, pošto je u ubedljivom trijumfu Španije nad Slovačkom (5:0) u grupnoj fazi takmičenja, promašio na 0:0 u 12. minutu meča.\nĐanluiđi Donaruma Alvaro Morata EURO 2020 Euro 2021 UEFA euro 2020 Evropsko prvenstvo u fudbalu


Lideri u reciklaži papira – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nBy Reciklaza.biz decembar 5, 2019 decembar 5, 2019\nJubilej 80 godina poslovanja Fabrike kartona Umka – podstrek za dalji razvoj\nFabrika kartona Umka, članica Kappa Star grupe, ove godine obeležava značajan jubilej – 80 godina postojanja. Iako osnovana daleke 1939. godine, Umka je danas moderno postrojenje za preradu otpadnog papira i lider u sektoru reciklaže u Srbiji.\nJubilej 80. godina postojanja je odličan povod za slavlje, ali i za intervju sa Milošem Ljušićem, direktorom Fabrike kartona Umka i Papirne divizije Kappa Star Group.\nOvako duga tradicija rada je sama po sebi uspeh, ali svesni smo da poslovanje reciklažne industrije u Srbiji opterećuju brojni problemi – šta je ključno za uspeh kompanije na čijem ste čelu?\nFabrika kartona Umka je dobar primer preuzeća koje reciklažom otpadnog papira i kartona ostvaruje zavidne poslovne rezultate. Posvećenost Umkinog tima, konstantna ulaganja u unapređenje tehnoloških procesa i istrajnost u širenju sakupljačke mreže, kako na teritoriji Srbije, tako i u regionu, ključni su faktori našeg uspeha.\nNaš proizvod se u grupi kartona preciznije naziva hromokarton, od kog se prave komercijalne kutije. Svaki put kada kupite Jaffu, Munchmellow, Domaćicu ili neki drugi sličan proizvod, znajte da se karton od kog je napravljena kutija proizvodi u Srbiji, da dolazi iz naše fabrike, i da je proizveden od starog papira – kartona. Fabrika je do 2005. u svojoj proizvodnji koristila delimično i celulozu, a kada je izvršena zamena linije za gornji sloj kartona, Fabrika potpuno prelazi na otpadni papir kao sirovinu. Ponosni smo na činjenicu da, zahvaljujući ovoj investiciji, danas predstavljamo primer dobre ekološke prakse i da u svojoj proizvodnji više uopšte ne koristimo celulozu.\nOd 2003. do danas, u fabriku smo ulozili vise od 60 miliona evra u opremu i infrastrukturu neophodnu za rast kapaciteta i poboljsanje kvaliteta.\nDanas, fabrika Umka, pri trenutnoj strukturi proizvodnje, ima kapacitet od 130.000 tona, prihod od 65 miliona evra, izvozi na 30 evropskih tržišta, sa učešćem izvoza od 84%.\nMeđutim, mi se ovde ne zaustavljamo. Zadovoljstvo mi je da sa vama mogu podeliti vest da smo doneli odluku da dalje investiramo u povećanje kapaciteta, širenje proizvodnog portfolia i poboljšanje kvaliteta proizvoda. Investicija vredna 40 miliona evra biće realizovana u dve faze. Prva faza iznosi 30 miliona evra i biće realizovana u leto 2021, a druga faza, vredna 10 miliona do 2025. godine. Nakon realizacije prve faze očekujemo da ćemo dostići kapacitet od 200.000 tona, a nakon druge faze više od 250.000 tona, uz dalje unapređenje kvaliteta i proširenje portfolia proizvoda.\nNažalost, otpadni papir, kao sirovinu, i dalje uvozimo zbog nedostatka sirovine sa domaćeg tržišta i to je svakako glavni izazov sa kojim se suočavamo u svom poslovanju.\nKako izgleda proces proizvodnje u Fabrici kartona i sa kojim se ekološkim izazovima suočavate u svom procesu?\nSama proizvodnja započinje razvlaknjivanjem starog papira u uređaju koji se naziva palper. Nakon razvlaknjivanja, različitim metodama prečišćavanja uklanjaju se zaostale nečistoće. Ove nečistoće se ugušćuju i presuju i predstavljaju tehnološki otpad naše proizvodnje. Medjutim, kako se Umka trudi da svede količinu otpada koji generiše na minimum, svake godine se radi na smanjenju količine otpada koji se generiše, otpad se presuje i time mu se povećava kalorijska vrednost što je omogućilo da se isti više ne odlaže na deponiju kao što je nekada bio slučaj, već se upućuje u cementare na insineraciju, odnosno spaljivanje, čime se dobija toplotna energija za proizvodnju cementa.\nFabrika je nekada bila veliki potrošač sveže vode i za jednu tonu kartona trošeno je 75 do 80m3 vode. Brojnim investicijama koje su realizovane u prethodnom periodu i zatvaranjem krugotoka voda, omogućeno je ponovno iskorišćenje tehnološke vode, tako da je danas potrošnja sveže vode 5 puta manja i iznosi manje od 15m3/t kartona.\nPoštujući principe najbolje dostupnih tehnika (BAT), Umka se intenzivno bavi povećanjem energetske efikasnosti u svojoj proizvodnji. Osim smanjenja same potrošnje energije, time smo uticali i na smanjenje emisija u vazduh azotnih oksida, sumpora i praškastih materija. Takođe, samim tim što u proizvodnji ne koristimo celulozu, fabrika smanjuje emisiju CO2 za 2.7 kg po toni proizvedenog kartona, odnosno 350.000 kg CO2 godišnje manje emitujemo u atmosferu u odnosu na fabrike koje koriste celulozu u svojoj proizvodnji.\nS obzirom na činjenicu da ste i direktor reciklažne divizije Kappa Star grupe, koju osim Fabrike kartona Umka čine i preduzeće za sakupljanje, skladištenje, transport i tretaman neopasnog otpada Papirservis FHB i Ekostar Pak, operater upravljanja ambalažnim otpadom, dobro ste upućeni u sitaciju na tržištu kada je u pitanju reciklaža i drugih vrsta ambalažnog otpada ( plastika, drvo , staklo…), kao i u problematiku koja prati razvoj sakupljanja ambalažnog otpada u Srbiji i izazove sa kojima se po tom pitanju suočavamo. U skladu sa tim recite nam kakvo je trenutno stanje na polju sakupljanja i reciklaže ambalažnog otpada u Srbiji ?\nSrbija je 2009. donela set ekoloških zakona, čime je stvoren pravni okvir za uspostavljanje Sistema upravljanja ambalažnim otpadom. Zahvaljujući primeni produžene odgovornosti proizvođača i ulaganjima privrede u razvoj infrastrukture za sakupljanje otpada, u Srbiji se danas znatan procenat neopasnog ambalažnog otpada sakuplja, odnosno reciklira. Prema izveštaju Agencije za zaštitu životne sredine u 2018. godini je reciklirano tj.ponovno iskorišćeno 200.000 tona ambalažnog otpada. Kappa Star grupa na polju sakupljanja i reciklaže ambalažnog otpada daje značajan doprinos. Papirservis FHB, kao njena članica i Umkin najznačajni dobavljač, je doprineo ovim rezultatima u velikoj meri sakupivši čak 50% od pomenutih količina.\nMožemo reći da Srbija beleži dobre rezultate, uprkos nepovoljnim uslovima na tržištu, pa je tako prošle godine sakupljeno i reciklirano 45.000 tona plastične ambalaže – prvenstveno otpadne folije i PET boca.\nSvakako da bi bez finansijske podrške operatera sistema bilo nemoguće postići ovakve rezultate, jer ne samo da su znatna sredstva uložena u sakupljačku opremu i podizanje kapaciteta sakupljačkih firmi, već su subvencije operatera omogućile i sakupljanje materijala koji imaju negativnu tržišnu vrednost, kao što je staklo, na primer. Srbija je za jako kratko vreme došla do nivoa sakupljanja ambalažnog stakla od preko 20.000 tona. Nažalost, nemamo raspoložive proizvodne kapacitete za preradu stakla, pa smo isto prinuđeni izvoziti u susedne zemlje.\nPrethodno navedeno doprinelo je dostizanju nacionalnog cilja za ponovno iskorišćenje i reciklažu od čak 60% u 2019. godini.\nPincip produžene odgovornosti proizvođača primenjuje se u državama sa razvijenom privredom – ona učestvuje u finansiranju sakupljanja i prerade otpada koja nastaje na kraju procesa. Umesto da se otpad nastao u proizvodnji i trgovini, ili nakon korišćenja krajnjih proizvoda odlaže na deponije, obezbeđuje se njegova ponovna upotreba i podstiče kruženje materijala – to je koncept koji nazivamo kružnom ili cirkularnom ekonomijom, i koji mi u Kappa Star grupi primenjujemo.\nKakva su globalna tržišna kretanja i trendovi, kada je ambalažni otpad u pitanju? I kakve su posledice istih na sakupljanje u Srbiji?\nZbog značajnog smanjenja, sa ciljem potpune zabrane, uvoza otpadnog papira i plastike, koje su kineske vlasti donele pre 3 godine, danas na tržištu Evrope imamo čak 8 miliona tona starog papira viška, kao i stotine hiljada tona viška otpadne plastike – uglavnom folije, što je dovelo do dramatičnog pada cena ovih materijala. Na primer, u Italiji tonu starog papira mozete preuzeti za 10 EUR/t, a realni troškovi sakupljanja, prevoza, sortiranja i baliranja iznose 120 EUR/t.\nCena sakupljanja ambalažnog stakla, od restorana ili kafića, do depoa gde se sortira, pakuje u džambo džakove i priprema za otpremu iznosi preko 130 EUR/t, a cena po kojoj se prodaje fabrici u Hrvatskoj iznosi 45 EUR/t, sa uključenim prevozom do fabrike od 25 Eur/t.\nDakle, danas je na tržištu Evrope, bez subvencija, nemoguće očuvati sakupljanje otpadnog papira, stakla i folije/PET-a. Ova situacija je pokazala koliko je bila dobra odluka Države Srbije da 2009. godine uspostavi sistem putem kog privreda može da finansijski podržava i organizuje sakupljanje ambalažnog otpada.\nMeđutim, svesni smo da nove direktive Evropske unije i visoki ciljevi za reciklažu pred nas postavljaju dalje izazove. Od 2025. godine članice EU biće u obavezi da recikliraju 70% svog ambalažnog otpada. Biće gotovo nemoguće dostići ciljeve iz nove uredbe bez uspostavljanja sistema primarne selekcije u domaćinstvu i sekundarne separacije u regionalnim centrima. Podaci pokazuju da je stopa reciklaže komunalnog otpada u Srbiji ispod 5%, što je zabrinjavajuće. Radujemo se najavama resornog Ministarstva da će u narednom periodu fokus biti na izgradnji regionalnih centara, i spremni smo da naše znanje i iskustvo kao vodećeg reciklera u Srbiji podelimo. Nije jednostavno izvući kvalitetnu sirovinu za reciklažu iz komunalnog otpada, ali uz sinergiju svih aktera na tržištu nije nemoguće dostići u narednoj deceniji standarde Evropske unije.


Ministar najavio izgradnju muzičke dvorane u Nišu - Dnevni list Danas\nMinistar najavio izgradnju muzičke dvorane u Nišu\nDvorana za koncerte, predstave, izložbe i druge kulturne manifestacije, mogla bi da bude izgrađena u Nišu za četiri do pet godina, najavio je ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević.\n1Piše: Danas Online / Južne vesti 18. septembra 2017. 14.47\nFoto: V. M. / Južne vesti\nOn je kazao da će Republika da podrži pravljenje ovog prostora.\nKako prenose Južne vesti, ministar je ističući Niš kao “regionalni kulturni centar” rekao da je država odlučna da izdvoji pare za prostor koji bi, kako je objasnio, koristio Simfonisjki orkestar, gde bi bile i pozorišna scena i galerijski prostor.\nTo bi bio kapitalni projekat za Niš i ovaj deo Srbije i nadam se da će Vlada za 4 do 5 godina biti u prilici da snažno podrži izgradnju – rekao je ministar.\nOn je kazao da je u razgovoru sa gradonačelnikom Niša Darkom Bulatovićem već saznao da su sa lokala već počela da se rešavaju imovinsko-pravna pitanja za izgradnju dvorane. Ipak, sugerisao je da će to biti projekat „u skladu sa mogućnostima države i lokalne samouprave“.\nMi ne možemo ovde da pravimo vavilonsku kulu. Imamo situacije da neke dobre ideje dovedu do projekta koji je Skadar na Bojani. Bitno je da nešto što ima oko hiljadu, hiljadu i nešto mesta, da akustika bude kako treba, sa nekoliko hiljada kvarata. Takva stvar se u Nišu gradi jednom u 50 godina i 100 godina kao i u Beogradu – dodao je Vukosavljević, prenose Južne vesti.\n19. septembra 2017. u 09.20\nKo još veruje u to?


Putin potvrdio dogovor sa Ukrajinom\nPutin potvrdio dogovor sa Ukrajinom\nDržave su uspele da se usaglase uz posredovanje Crvenog krsta, ali nije objavljen datum početka misije.\n“Dogovorili smo se sa vođstvom Ukrajine, a sa pažljivim optimizmom mogu da kažem da su sve moguće i nemoguće nesuglasice izbegnute. Nadam se da će se u najskorijem periodu ova akcija obaviti, pod pokroviteljstvom Crvenog krsta“, istakao je Lavrov.\nRuski zvaničnik je dodao da očekuje od Zapada da se uzdrži od stavljanja “klipa u točak“ i da misli o ljudima kojima nedostaje vode i elektične energije.\n“Ako je tačno ono što su preneli mediji iz Londona i Vašingtona, a mislim i iz Berlina, a u vezi je sa telefonskim kontaktima lidera SAD, Velike Britanije i Nemačke u kojima su se oni saglasili da nije potrebna pomić jugoistočnoj Ukrajini, jer su, navodno, oni preduzeli sve mere, to je onda izraz notornog cinizma“, zaključio je Lavrov.\nPrema poslednjim podacima koje su objavile Ujedinjene nacije, 117.000 ljudi je raseljeno u okviru granica Ukrajine, a čak 730.000 je spas od rata pronašlo u Rusiji.\nPutin razgovarao sa Barozom\nRuski predsednik Vladimir Putin je u telefonskom razgovoru sa predsednikom Evropske komisije Žoze Manuel Barozom izjavio da Rusija sa Međunarodnim komitetom Crvenog krsta dogovara slanje humanitarne pomoći u Ukrajinu.\n„Tokom razgovora je rečeno da ruska strana, u saradnji sa predstavnicima Crvenog krsta, šalje konvoj sa humanitarnom pomoći u Ukrajinu“, navodi se u saopštenju Kremlja, a preneo je Rojters.\n„Predsednik Barozo je upozorio da ne treba da bude nikakve jednostrane vojne akcije u Ukrajini, pod bilo kakvim izgovorom, pa ni izgovorom slanja humanitarne pomoći“, navodi se u saopštenju EK.\nBarozo je takođe telefonski razgovarao sa ukrajinskim predsednikom Petrom Porošenkom, u kojem je predsednik EK izrazio zabrinutost Evropske unije oko posledica po humanitarnu situaciju od konflikta na istoku Ukrajine i pozvao na poštovanje međunarodnog humanitarnog prava.


Staničenje 22. selo u sistemu Gradskog vodovoda. Problemi sa vodosnabdevanjem postaju prošlost | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/Staničenje 22. selo u sistemu Gradskog vodovoda. Problemi sa vodosnabdevanjem postaju prošlost\nRanijih godina u Staničenju se zbog neispravnog vodovoda pojavljivala čak i tularemija, davno iskorenjena bolest, a bakterije fekalnnog porekla redovno su se mogle naći u seoskom vodovodu. Sada će sve to biti prošlost\nSelo Staničenje predalo je svoj seoski vodovod, koji je ranijih godina bio u veoma lošem stanju pa su problemi sa vodosnabdevanjem bili svakodnevica, na upravljanje JP Vodovod i kanalizacija što je garant kvalitetnog vodosnabdevanja i kada je o količini vode reč, a posebno o ispravnosti koja se redovno kontroliše. Ugovor kojim se ceo ovaj posao reguliše potpisali su direktor Vodovoda Zoran Nikolić i predsednik MZ Staničenje Slobodan Manić. Potpisivanju ugovora prisustvovao je i gradonačelnik Pirota mr Vladan Vasić koji je istakao da je sa Staničenjem pokrivenost sistemom gradskog vodovoda dostigla odličnih 92-93 procenata.\nGradonačelnik Pirota izrazio je zadovoljstvo činjenicom da je i Staničenje postalo deo sistema vodosnabdevanja kojim upravlja Vodovod i kanalizacija jer je to garant kvalitetnog vodosnabdevanja.\n-Do sada smo ukupno preuzeli brigu o 22 seoska vodovoda, još nekoliko sela je u planu, a koliko je to važno pokazale su i ove elementarne nepogode kada se pokazalo da sva sela i ceo grad, gde brigu o vodosnabdevanju vodi Vodovod, imaju ispravnu vodu za piće. Tamo gde je došlo do zamućenja, poput Krupca i Petrovca, pravovremeno smo intervenisali, vozili smo cisterne, ali nam je cilj da svi imaju zdravu pijaću vodu. Selo Staničenje je imalo dosta problema sa vodosnabdevanjem u proteklom periodu, problema sa dugovanjima za struju na samom vodoizvorištu, sa zagađenjem, ali sada stanovnici Staničenja mogu da prepuste brigu o vodosnabdevanju Vodovodu. Kada uzmemo procenat stanovništva koji se snabdeva vodom iz sistema gradskog vodovoda “popeli” smo se već na 92 ili 93 procenata, što je zaista respektabilna brojka-kazao je Vasić.\nDirektor Nikolić kazao je da sva sela koja su pod ingerencijom Vodovoda imaju potpuno isti tretman kao i u samom gradu.\n-U selu Staničenje smo već uradili vodomere, propisne šahte, kupljena je pumpa, hlorinator tako da smo pripremili sve za preuzimanje. Ovo je poruka i za sve druge gde ima problema sa vodosnabdevanjem. U pripremi je rešavanje problema sa vodosnabdevanjem i u selu Nišor gde smo dosta odmakli, kao i u selu Jalbotina, gde vode nema ali smo mi u saradnji sa eminentnim stručnjacima uradili elaborate, ispitivanja i na proleće ćemo krenuti sa istražnim bušotinama kako bi se vodosnabdevanje rešilo i u ovom selu-kazao je direktor Nikolić.\nPredsednik MZ Staničenje Slobodan Manić kazao je da je ranijih godina bilo ogromnih problema sa vodosnabdevanjem, a kuriozitet je da se svojevremeno pojavila i tularemija, davno iskorenjena bolest, a bakterije fekalnog porekla bile su redovna pojava u seoskom vodovodu. Uz sve to, pojava neracionalnog korišćenja ovog resursa doprinosila je tome da neretko problemi sa vodosnabdevanjem eskaliraju.\n-Želim da se zahvalim Gradskoj upravi, gradonačelniku, direktoru Vodovoda jer rešavamo ozbiljan problem koji muči meštane sela dugo godina. Imamo u selu preko 400 punoletnih meštana, a zanimljivo je da imamo i puno dece, što posebno raduje, takođe zahvaljujući gradskoj upravi dobili smo modernu školu, asfalt, sada dobijamo vodovod. Ostaje jedino problem pristupnog puta do sela koji je u veoma lošem stanju i koji je dodatno oštećen poplavama, ali verujem da će i to biti rešeno kao mnogi drugi problemi od ranije-kazao je Manić.\nistaknuto pirot seoski vodovod slobodan manić staničenje vladan vasic vodovod i kanalizacija zoran nikolić\nUređivaće se parkovske površine u kompleksima stambenih zgrada, nastaviti sa uređenjem parka na Kaleu, kod Železničke stanice\nDanas isplata naknade za nezaposlene za maj mesec


Radonjić se nada povratku Rakočevića za majstoricu - Sportske.net\nRadonjić se nada povratku Rakočevića za majstoricu\nPosle propuštene prilike crveno-belih da već posle dve utakmice obezbede plasman u finale plej-ofa, trener Crvene zvezde Dejan Radonjić naglasio da njegov tim nije bio na željenom nivou, što je ekipa Mega Vizure iskoristila i izborila majstoricu. Ipak, postoje šanse da Zvezda u meču odluke bude jača za kapitena Rakočevića.\nEkipa Mega Vizure je već drugi put u Kruševcu ove sezone uspela da savlada Crvenu zvezdu. Prvi put je ekipa Dejana Milojevića to učinila u ligaškom delu takmičenja, a u petak i u drugoj utakmici polufinala plej-ofa.\nMajstoricaće tako odlučivati protivnika Partizanu u finalu, a posle duela u Kruševcu, trener Crvene zvezde Dejan Radonjić nije bio zadovoljan onim što je njegov tim prikazao.\n''Nismo uspeli da uspostavimo svoj ritam i da kontrolišemo dešavanja na parketu. Oslanjali smo se na individualne akcije, a to nije igra kojom bi mogla da se pobedi Mega'', konstatovao je Radonjić.\nOno što može da ga raduje pred majstoricu, jeste oporavak od povrede kapitena Igora Rakočevića, koji bi trebalo da zaigra u ovom meču.\n''Videćemo još tokom dana kakva će biti situacija, ali u svakom slučaju veće su šanse da zaigra'', izjavio je Radonjić.


- Sudski tumači i prevodioci - Raška\nSudski tumači i prevodioci Raška\nSudski tumači i prevodioci Raška - Audio verzija\nU jugozapadnom delu Srbije, u središnjem delu doline Ibra, nalazi se opština Raška, čije je administrativno sedište gradsko naselje koje nosi isto ime. Od Beograda je ovo mesto udaljeno više od 200 kilometara, a pripada Raškom upravnom okrugu. Regionalnim i magistralnim putevima područje je povezano sa ostalim delovima zemlje, odnosno, sa Šumadijom na zapadu, sa Kosovom i Metohijom na jugu, Aleksandrovačkom župom na istoku i Crnom Gorom i novopazarskim delom Raške oblasti na jugozapadu.\nNa osnovu arheoloških istraživanja, može se zaključiti da je dolina Ibra, pa stoga i samo područje Raške, bilo naseljeno još u dalekoj prošlosti. U jednom periodu stare ere ovde su živeli Dardanci, pa se na istorijskim kartama Raška označavala kao Dardanija. Međutim, u delima biografa Stefana Nemanje iz 13. veka stoji da se ova oblast naziva Ibar, a vrlo brzo počinje da se označava kao Raška, prema najistočnijem gradu nemanjićke države – Rasu. Turci su 1455. zauzeli srednjovekovno utvrđenje Brvenik i ovladali celom teritorijom današnje Raške, gde će ostati sve do 1833. godine. Na osnovu postojećih pisanih dokumenata, Raška je, kao varošica osnovana septembra 1845., ukazom kneza Aleksandra Karađorđevića. Vrlo brzo zatim osniva se carinarnica, otvara se sud, škola, zanatske radionice i počinje iskorišćevanje rudnog i šumskog bogatstva. Tokom Prvog svetskog rata, u jednom kratkom periodu u Raškoj su bili smešteni kralj i ondašnja srpska vlada, pa je, na neki način, vršila funkciju prestonice. Posle ovog rata, dolazi do izgradnje novih saobraćajnica, kako drumskih, tako i železničkih, pa je položaj Raške znatno poboljšan.\nDanas u ovom gradu živi preko 6 hiljada ljudi, a čitava opština ima više od 24 hiljade stanovnika. Osim poljoprivredom, ljudi se u bave i različitim poslovima vezanim za prerađivačku industriju, a najdominantniji izvozni proizvod iz ovog dela Srbije čine proizvodi prerade i obrade metala, kao i proizvodi od gume i plastike. U opštini Raška razvijen je planinski i banjski turizam. Obližnje planine Kopaonik i Golija privlače ljubitelje zimskih sportova, a Jošanička Banja, smeštena u podnožju Kopaonika, ima jedne od najtoplojih geotermalnih izvora u Srbiji. U ovom kraju se sve više razvija i seoski turizam, a Raška je i domaćin nekolicini tradicionalnih manifestacija.\nU Raškoj se, kao u jednom od gradova sa izraženim turističkim potencijalom, javila i potreba za kvalitetnom obradom službenih metrijala, te i ovde svi kojima je to potrebno mogu koristiti usluge prevodilačkog centra Akademije Oxford. Naši stručnjaci prevode zvanične materijale u okviru više od 40 jezika koji se govore širom sveta, a takođe vrše i overu dokumentacije na zakonom propisan način. Svim stanovnicima Raške i susednih naselja možemo da ponudimo i neki od naših programa za kvalitetno učenje i obuku. Radimo, dakle, pripremu za polaganje prijemnih ispita u svim srednjoškolskim i visokoškolskim ustanovama, obuku za rad na računaru, prema svim svetskim standardima, kao i profesionalno osposobljavanje, odnosno, prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, za različite poslove koji zahtevaju III ili IV stepen stručne spreme. Kod nas možete naučiti ili usavršiti i neki strani jezik, pohađajući kurseve koje vode umešni i iskusni predavači, a nakon kojih, ukoliko pokažete traženo znanje na završnom testu, dobijate sertifikate koji su priznati svuda u svetu.\nŠta sve za vas mogu da urade prevodioci i sudski tumači Raška?\nPrevodilački centar Akademije Oxford može da vam ponudi prevod dokumentacije praktično na bilo koji jezik koji vam je potreban, budući da u našem stručnom timu rade visoko obrazovane i iskusne osobe koje poseduju izuzetne pisane i govorne veštine kada su u pitanju njihovi radni jezici, a vrlo često se radi i o izvornim govornicima. Kvalitet obrade materijala je nešto što se kod nas podrazumeva, a pored toga nudimo vam i mogućnost da na istom mestu, brzo i po jednoj od najpovoljnjih cena na tržištu , dobijete i overu dokumenata, kako biste mogli odmah da ih koristite u praksi. Prevodioci i sudski tumači Raška upoznati su sa svim potrebnim zakonskim propisima i stručnom terminologijom, te ovaj posao mogu da obave korektno, poštujući precizno definisan proces overe, kao i sve zahteve i potrebe vas, kao klijenta. Verujemo da ćete našim radom biti više nego zadovoljni i ponovo nam se obratiti i kasnije kada budete imali potrebe za ovakvim uslugama.\nKod nas, dakle, možete dobiti prevod dokumenata i javnih isprava sa ili na ruski, ali i ostale slovenske jezike: ukrajinski, poljski, slovački, češki, bugarski, makedonski, bosanski, hrvatski, slovenački i, naravno, srpski, ali i u okviru uvek traženog engleskog, nemačkog, francuskog, portugalskog i španskog jezika. Prevodilac i sudski tumač Raška radi i sa italijanskim, grčkim, turskim, arapskim, ali i mađarski, rumunskim, albanskim i holandskim jezikom. Dokumenta, takođe, mogu na vaš zahtev biti prevedena u jezičkoj kombinaciji koja na jednoj strani obuhvata neki od skandinavskih jezika: švedski, finski, norveški ili danski, kao i kineski, japanski, ali i latinski jezik koji je i dalje veoma zastupljen u pisanim materijalima iz domena prava, medicine, farmacije i veterine, iako se već vekovima nigde ne govori. U našem stručnom timu nalazi se i prevodilac i sudski tumač za znakovni jezik, koji će biti dragocena pomoć osobama oštećenog sluha i smanjenih govornih sposobnosti prilikom obavljanja poslova obrade zvaničnih materijala, a veoma smo ponosni na činjenicu da možemo da ponudimo usluge vrhunskih poznavalaca pakistanskog, korejskog, estonskog, hebrejskog, romskog i persijskog jezika, koje nećete naći u mnogo prevodilačkih centara u našoj zemlji.\nIako prevodioci i sudski tumači Raška najčešće, kako se i očekuje, dobijaju zahteve da materijale sa nekog stranog jezika prevedu na srpski ili obrnuto, sa srpskog na neki drugi jezik, svim klijentima kojima je to potrebno možemo da ponudimo direktan prevod koji obuhvata dva strana jezika. To, preciznije rečeno, znači da će naši stručnjaci dokument koji je sačinjen na nekom jeziku koji se govori u inostranstvu odmah, bez posrednog prebacivanja na srpski jezik, moći da prevedu na neki drugi strani, koji klijent zahteva. Ovaj posao podrazumeva široko opšte obrazovanje, pored, naravno, visokih stručnih kvalifikacija, kao i raznolika interesovanja i brojne afinitete, što su sve karakteristike koje poseduju naši prevodioci. Naime, u većini ostalih prevodilačkih agencija za opisani posao angažuju se dva stručnjaka, jedan, koji dokument prevodi sa izvornog jezika na srpski i drugi, koji ga sa srpskog prebacuje na traženi strani jezik. No, prevodilac i sudski tumač Raška radi brže i efikasnije i svakako na korist svojih stranaka, budući da će ova usluga kod nas imati i nižu cenu, pošto za njenu realizaciju nije potrebno učešće više ljudi.\nKompletna obrada službenih materijala, odnosno i prevod i overa, je zaista onu što najčešće radimo, ali ova dva segmenta nisu obavezno povezana, to jest, možete nam se obratiti i u slučaju da imate dokumenta koja samo treba da se overe, pošto ste njihov prevod već poverili strčnjacima na nekom drugom mestu. Ipak, moramo da naglasimo da će se i u ovom slučaju, prevodioci i sudski tumači Raška držati propisane procedure i pre same overe detaljno proveriti prevod koji ste dostavili, upoređujući ga sa originalom. Ovo, svakako, ne radimo zato što sumnjamo u kvalitet rada nekih naših kolega, već je to prosto zakonski proces, koji smo obavezni da sledimo. Reč je o tome da jedino onaj prevod koji je u sadržinskom, terminološkom i stilskom smislu identičan svom izvoru može biti overen pečatom sudskog tumača, te će to biti slučaj i sa vašim dokumentom, ukoliko ispunjava nabrojane uslove. Međutim, ako se pokaže da prevod koji imate nije urađen na odgovarajući način, neće moći da bude svrstan u pravno validna dokumenta. U toj situaciji možemo da vam pomognemo angažovanjem naših lektora i korektora, vrhunskih stručnjaka kada je u pitanju redaktura teksta. Njihov posao se ogleda u jezičkom pregledu prevoda i originala, detektovanju svih grešeka i nepravilnosti i ispravljanjem istih, uz potpuno prilagođavanje izvornom dokumentu u svim predviđenim aspektima. Nakon toga, dobićete materijal koji, bez ikakvih problema, može da se uključi u međunarodni pravni promet, nakon što ga prevodilac i sudski tumač Raška overi svojim pečatom.\nPrevodioci i sudski tumači Raška rade sa sledećim dokumentima\nUkoliko vam je potrebna obrada bilo koje javne isprave ili zvaničnog dokumenta, možete se obratiti našim stručnjacima i biti sigurni da ćete u predviđenom roku i pod povoljnim uslovima dobiti ispunjenje svih vaših zahteva.\nPrevodilac i sudski tumač Raška može, dakle, da vam ponudi prevod i overu svih pisanih materijala koji se tretiraju kao lični, a to su, pre svih, lična karta, pasoš i vozačka dozvola, ali i izvod iz matične knjige rođenih (krštenica), uverenje o državljanstvu, saobraćajna dozvola, izvod iz matične knjige venčanih (venčani list), potvrda o prebivalištu, radna dozvola i izvod iz matične knjige umrlih (umrlica).\nSvima koji posluju van granica jedne države potreban je overen prevod različitih dokumenata iz biznis sfere, pa se tako u našem centru radi i sa poreskim identifikacionim brojem (PIB-om), izvodom iz Agencije za privredne registre, bilansima stanja i uspeha, ulaznim i izlaznim fakturama, kao i sa rešenjem o osnivanju pravnog lica, različitim poslovnim ugovorima, statutom i osnivačkim aktom preduzeća, revizorskim, godišnjim, finansijskim i ostalim izveštajima, poslovnim odlukama, potvrdama o kvalitetu proizvoda, ali i sa kompletnom tenderskom dokumentacijom, u koju spadaju uputstva za ponuđače, opšti uslovi, obrasci, predmeri i grafička dokumentacija sa tehničkim specifikacijama. Prevodilac i sudski tumač Raška može da izda overen prevod naučnih i tehničkih patenata, kao i ostalih pisanih materijala koji se odnose na tehniku, nauku ili građevinu, poput, recimo, deklaracija proizvoda, uputstava za rukovanje, laboratorijskih ispitivanja tehničkih uzoraka ili građevinskih projekata.\nZa pravne poslove koji se vode na međunarodnom nivou često je potreban kvalitetno urađen prevod i legalna overa različitih pravilnika, punomoćja, izveštaja, ovlašćenja, sertifikata, licenci, kao i izjava pojedinaca (na primer, nasledničke), kao i ostalih pravnih akata – sudskih presuda, odluka i rešenja, kao što je presuda o razvodu braka i mnoge druge, saglasnosti o zastupanju, zahteva za dobijanje vize, dozvole za boravak i različitih sporazuma koji su pravno utemeljeni, poput, recimo, ugovora o prometu nepokretnosti, o doživotnom izdržavanju i sličnih. Jedna smo od retkih institucija u kojoj možete dobiti i kvalitetan prevod tekovina Evropske Unije, često tražen u poslednje vreme.\nSavremeno doba mnogima je omogućilo da se školuju, usavršavaju ili rade u inostranstvu, te je u tu svrhu neretko potreban overen prevod različitih dokumenata koja potvrđuju nivo obrazovanja pojedinca ili se tiču nekih institucija obrazovnog sistema. Tako prevodilac i sudski tumač Raška profesionalno obrađuje i diplomu i sve dodatke koji uz nju idu, svedočanstva o završenim razredima osnovne i srednje škole, prepise ocena, kao i uverenje o položenim ispitima, potvrdu o redovnom školovanju ili studiranju, nastavne planove i programe fakulteta i ostala srodna dokumenta.\nKako se danas mnogi leče u inostranstvu ili upotrebljavaju uvozne preparate i lekove, često dobijamo zahteve da prevedemo i overimo različita dokumenta iz oblasti farmacije ili medicine, te prevodioci i sudski tumači Raška rade i sa uputstvima za lekove i karakteristikama proizvoda, dokumentacijom o medicinskim proizvodima, lekarskim nalazima, specifikacijama farmaceutskih proizvoda i sličnim pisanim materijalima.\nU mnogim situacijama za podnošenje zahteva ili ostvarilanje i potvrđivanje određenih prava potrebno je nadležnoj službi predati overeni prevod različitih potvrda i uverenja, te kod nas možete dobiti i obradu potvrde o slobodnom bračnom stanju, bez koje nije moguće sklopiti brak u inostranstvu, kao i potvrde o redovnom zaposlenju ili o redovnim primanjima, uverenja o nekažnjavanju, potrvrde o stanju na tekućem računu u banci, ali i one o neosuđivanosti i mnogih dugih.\nSva dokumenta koja nam dostavite na prevod i overu biće apsolutno zaštićena od bilo kakve potencijalne zloupotrebe, a podaci koji se u njima nalaze tretirani kao poslovna tajna. Tome u prilog ide i činjenica da su svi prevodioci i sudski tumači Raška, pre imenovanja, prošli stroge provere podobnosti za obavljanje ovog odgovornog posla, ali i položili predviđenu zakletvu koja ih obavezuje ne samo da postupaju prema važećim regulativama, već i da iznad svega poštuju privatnost svojih klijenata. Kod nas ćete, dakle, dobiti ne samo stručnu obradu dokumenata na izuzetno visokom nivou kvaliteta, već i uvažavanje svih vaših zahteva i apsolutnu diskreciju.\nKako rade prevodioci i sudski tumači Raška?\nDa bi prevod jednog zvaničnog dokumenta postao pravno validan i upotrebljiv u praksi, mora, pre svega, biti valjano urađen, odnosno tačno prebačen na ciljani jezik. Prevodioci i sudski tumači Raška ne smeju nasumično ni otprilike da prevode službene materijale, pošto je to posao koji se mora raditi sistematično i strogo prema pravilima. Sve pojedinosti iz izvornog dokumenta moraju se naći u prevodu i to tačno izražene na novom jeziku, a to se posebno odnosi na stručne termine čiji je prevod najzahtevniji, budući da mora biti precizan i jasan. Podrazumeva se da se u ovom delu obrade službenih materijala mora paziti i na gramatička i pravopisna pravila traženog jezika, ali i na stil pisanja ove vrste dokumenata. Kada je prevod gotov, kontrolišu ga najpre jezički stručnjaci koji su na njemu radili, a nakon toga i lektori, kako bi ispravili i one greške koje do tada, eventualno, nisu uočene. Na ovom mestu posao preuzimaju sudski tumači koji prvo vrše pažljivo upoređivanje prevoda sa originalom i, ako konstatuju da se ova dve dokumenta poklapaju u svim predviđenim aspektima, overavaju prevod svojim pečatom sa jedinstvenim registracionim brojem i potpisuju ga. Sada je materijal na novom jeziku i zvanično priznat i u toj formi će ga prihvatiti svaka nadležna institucija jednog sistema.\nDa bi prevodilac i sudski tumač Raška moga da ispuni sve vaše zahteve i, nakon prevoda, i overi vaš dokument, morate nam na uvid dostaviti originale ili, u krajnjem slučaju, njihove fotokopije koje ste prethodno overili u nadležnoj instituciji. Ukoliko vam tako odgovara, materjale možete lično doneti u našu poslovnicu, predati ih ovlašćenom koordinatoru i sa njim se o svemu dogovoriti ili nam možete poslati dokumenta preporučenom poštanskom pošiljkom ili preko neke kurirske službe. U slučaju da niste u prilici da prihvatite rokove koje vam prevodioci i sudski tumači Raška nude za završetak posla, možete tražiti „hitan prevod“, koji podrazumeva ispunjavanje vaših zahteva, vezanih za obradu spisa, u terminu koji navedete. U takvoj situaciji, dopuštamo da materijale skenirate i pošaljete nam ih elektronskom poštom, kako ne bismo izgubili dragoceno vreme i kako bi prevodioci što pre počeli svoj deo posla. Međutim, morate znati da imate obavezu da nam i ovom prilikom na neki od gore navedenih načina dostavite i originale, ukoliko želite da dokumenta, nakon prevoda, budu i overena.\nGotove materijale, zajedno sa originalima, možete takođe preuzeti u našoj poslovnici, a možemo vam ih, ako tako želite, i poslati na naznačenu adresu, preporučeno preko Pošte Srbije ili posredstvom kurirske službe sa kojom najčešće sarađujemo. Naglašavamo da cenu dostave sami plaćate, prema važećem cenovniku angažovane službe i to potpuno nezavisno od cena prevoda, overe i drugih usluga naših stručnjaka, koje ste, eventualno, koristili.\nCenovnik usluga koje nudimo možete pogledati na zvaničnom sajtu Akademije Oxford ili se o tome obavestiti kod ovlašćenih službenika u našoj filijali. Cena prevoda formira se na osnovu broja obrađenih strana, a na jednoj od njih se, prema opšteprihvaćenom prevodilačkom standardu, nalazi 1800 slovnih mesta sa sve razmacima između reči. To važi i za zvanična dokumenta, uprkos činjenici što se na njihovoj strani obično nalazi znatno kraći tekstualni sadržaj. Cena hitnog prevoda razlikuje se od uobičajene, budući da se u tom slučaju plaća i takozvana taksa za hitnost, uslovljena količinom prevedenog materijala, kao i dužinom postavljenog roka.\nOvera službenih materijala Apostille pečatom podrazumeva neku vrstu nadovere u odnosu na onu koju sprovodi sudski tumač. Ona se na drugačije načine sprovodi kod različitih tipova dokumenata, a ni u jednom slučaju ne isključuje overu pečatom licenciranog sudskog tumača.\nKako apostiliranje dokumenata ne vrši prevodilac i sudski tumač Raška, već teritorijalno nadležni osnovni sudovi, on nije u obavezi da poznaje sve pojedinosti ove overe, ali će sa vama svakako podeliti informacije koje su mu o tome dostupne i uputiti vas na nadležnu instituciju u kojoj ćete moći da se podrobno o svemu raspitate.\nDakle, ukoliko utvrdite da je za vaš konkretni dokument potrebna overa Apostille-om, morate imati i ostale bitne detalje, kako biste znali kojim redom da preduzimate postupke u toku procesa overe vaših materijala. Reč je o tome da postoje dokumenta kod kojih je neophodno prevesti i sadržaj pečata na traženi jezik, ali i ona gde se, umesto samo prevoda, Apostille-om overava i original.\nApostiliranje se nikada ne radi za isprave koje su izdali diplomatsko – konzularni predstavanici, kao ni za one koja su direktno vezane za neki trgovinski ili administrativni posao. Za overu Apostille pečatom biće potrebno da odgovarajućoj službi osnovnog suda, uz poseban zahtev, podnesete i original dokumenta koji overavate, njegovu fotokopiju, koja ostaje sudu i fotokopiju vaše lične karte.\nOsnovni sud u Raškoj je ponovo uspostavljen 2013. godine, tako da se svi žitelji ovog mesta mogu u njegovoj nadležnoj službi raspitati o apostiliranju zvaničnih materijala. Adresa suda je Ratka Lukovića 23, a broj telefona 036-736-109.\nNemojte se ustručavati da nam se mejlom, telefonom ili lično obratite ukoliko imate bilo kakvih dodatnih pitanja ili nedoumica u vezi sa našim načinom rada ili procesom obrade zvaničnih dokumenata i javnih isprava. Uvek smo radi da vam pružimo sva potrebna objašnjenja a, ako bude potrebe, dobićete i besplatnu konsultaciju sa nekim od članova našeg profesionalnog tima.\nKategorije prevoda za Raška\nIzračunajte okvirnu cenu prevoda za Rašku\nSpisak sudskih tumača za grad Raška\nCenovnik prevodilačkih usluga sudskih tumača za grad Raška\nSudski tumači i prevodioci u Raškoj\nAkademija Oxford Raška\nul. dr. Jovanovića, 36350 Raška


ASTROLOGIJA Numerologija Horoskop Spicum Astro Community :: - Part 4\nOdlučni, romantični i idealistički nastrojeni, rođeni sa Životinjskim vodičem Slona posvećeni su napornom radu, pravičnosti i intelektualnim potragama. Neguju veoma čvrste veze sa porodicom i bliskim prijateljima što prevazilazi gotovo svaku drugu brigu. Darežljivi su, diplomatski i (uglavnom) mirni, Slonovi vode svoje svakodnevne aktivnosti sa fokusom na budućnost. U prirodi ove […]\nOd svih primarnih horoskopskih znakova, Riba koja trči se najverovatnije smatra najviše od svih “čudnom”. Poput svog imenjaka životinja, i pripadnici ovog znaka vole da rade stvari na svoj način, što često zbunjuje druge. Bilo koji od primarnih horoskopskih znakova koji su pod Sunčevim znakom Vodolije pomalo su ekscentrični, ali […]


Srbi, Hrvati i Albanci osmislili aplikaciju za super brzu dostavu narkotika? - BIGportal.ba\n4 Maja, 2019 080\nKako su naveli, sve je to omogućeno zahvaljujući tehnologiji i operativnom centru smeštenom “negde na zapadnom Balkanu”.\nNavodi se da su “evropski lordovi droge” celi postupak pojednostavili – kokain se nabavlja bez posrednika direktno iz Kolumbije, doprema se brodovima, prekrcava se u brze gumene čamce, po potrebi se dorađuje u laboratorijima, pakuje se u prikladne paketiće pomoću aparata, a ne više ručno, i dostavlja preko kurira, čime je proces postao 30 odsto jeftiniji nego pre, što snižava krajnju cenu droge, ali i povećava zaradu narkobosu.\nNedavno hapšenje Darjana Ješovnika u Srbiji, koji bi trebalo da bude izručen u Split, moglo bi barem delimično da rasvetli fenomen trgovine kokainom koji je u Evropi postao najozbiljniji kriminalni biznis u kojem prednjače upravo “balkanski loši momci” koji su preuzeli velik deo tržišta u čitavoj Evropi.\nPrema najnovijim izveštajima organizacija koje se bave stanjem na kriminalnoj sceni, u Evropi se na kokainu vrti golem novac- reč je o 17 miliona odraslih Evropljana koji ga konzumiraju i svakoga dana potroše oko 350 kilograma “belog praha”, a primera radi, samo “hladni” Švajcarci” godišnje potroše pet tona ove droge.\nProšlogodišnje istraživanje sprovedeno i u Zagrebu, gde su rađene analize otpadnih voda, pokazalo je i da hrvatska prestonica “vuče belo”, odnosno ustanovljeno je da se u tom gradu godišnje konzumira 63 kilograma kokaina.


Arlov: U projektu učestvuju mališani iz Srebrenice, Mostara i Brčkog\nU projektu "Spojimo djecu Republike Srpske sa djecom Kosova i Metohije" ove godine će učestvovati djeca iz Srebrenice, Brčko distrikta i Mostara, potvrđeno je iz Odbora za pomoć Srbima na Kosmetu.\n,,U okviru projeka ove godine u Republici Srpskoj boraviće djeca sa Banije i Gline iz Hrvatske, kao i mališani sa poteškoćama u razvoju iz Kosovske Mitrovice za koje se gradi "Dnevni centar", rekao je predsjednik banjalučkog Odbora za pomoć Srbima na Kosmetu Milorad Arlov tokom sastanka u Šamcu koji je organizovao šamački Odbor za pomoć Srbima sa Kosova i Metohije.\nOn ističe da će za predstojeće božićne i novogodišnje praznike podijeliti oko 2.000 paketića djeci sa Kosmeta koje su prikupili njihovi vršnjaci.\nArlov je zahvalio svima koji su na bilo koji način pomogli ova dva projekta, te se nada da će Dnevni centar "Podrži me - 9. januar" u Kosovskoj Mitrovici završiti do kraja godine, za šta im je neophodno još nešto manje od 40.000 evra.\nOn je na sastanku rekao da je voljan doći u svaku lokalnu zajednicu da upozna stanovnike sa životom Srba na Kosmetu.\nArlov je naveo da je u prethodnih devet godina u Republici Srpskoj boravilo 5.000 djece i oko 500 prosvjetnih radnika sa Kosmeta, a u Srpskoj ugostilo ih je oko 4.000 porodica i 50 osnovnih škola iz 32 lokalne zajednice.\nNa sastanku u Šamcu sa predstavnicima osnovnih škola iz ove opštine, kao i Broda i Pelagićeva bilo je riječi o projektu "Spojimo djecu Republike Srpske sa djecom Kosova i Metohije" i o nastavaku izgradnje Dnevnog centra u Kosovskoj Mitrovici.\nSa predstavnicima opštine Šamac i osnovnih škola, kao i roditeljima koji će ugostiti djecu sa Kosmeta razgovarao je Arov i predsjednik šamačkog Odbora za pomoć Srbima na Kosmetu Milorad Arlov i Lazar Blagojević.\nBlagojević je rekao novinarima da šamačka opština za šest godina, koliko učestvuje u projektu "Spojimo djecu Republike Srpske sa djecom sa Kosova i Metohije", ugostila 250 mališana iz južne srpske pokrajine, te da je danas razgovarano i o nastavku humanitarnih aktivnosti.\n,,Ponovo ćemo uključiti osnovne škole koji su glavni nosilac aktivnosti, animiraćemo roditelje i pokušati da generacijski uzrast djece rasporedimo kako bi lakše mogla da se prilagode'', rekao je Blagojević.\nNa šta će "Autoputevi" Srpske potrošiti preko 778 miliona maraka?\nNove reakcije na sankcije ATV-u: Gdje su dokazi da je nešto loše urađeno?


Zaječarci Veljko Tošić, Lena i Iva Maletić plasirali se na Prvenstvo Srbije u atletici\nTimočka KrajinaZaječarZaječarci Veljko Tošić, Lena i Iva Maletić plasirali se na Prvenstvo Srbije...\n12/05/2022 | 18:26\nZaječarski učenici Veljko Tošić, Lena i Iva Maletić plasirali su se na Prvenstvo Srbije u atletici, nakon odličnih rezultata na Međuokružnom takmičenju u atletici.\nUčenica 4. razreda zaječarske Gimnazije Iva Maletić osvojila je prvo mesto u disciplini 800 metara na Međuokružnom takmičenju u atletici, a njena mlađa sestra Lena Maletić, učenica prvog razreda zaječarske Ekonomsko-trgovinske škole, osvojila je prvo mesto u trci na 400 metara.\nUčenik Osnovne škole „Hajduk Veljko“ iz Zaječara Veljko Tošić osvojio je drugo mesto u trci na 100 metara, ali je uspeo da obezbedi plasman na Državno prvenstvo u Kraljevu, s obzirom na to da je prvoplasirani to učinio kao član pobedničke ekipe.\nPored Ive, Lene i Veljka, Zaječar će na Prvenstvu Srbije u Kraljevu u ponedeljak 16. maja, predstavljati i njihovi profesori fizičkog vaspitanja, Milan Dimitrijević, Mirjana Golubović i Milan Jovanović.\nTakođe, učenica 7. razreda OŠ „Desanka Maksimović“ iz Zaječara Mia Milić nastupila je u disciplini skok u dalj i u izuzetno jakoj konkurenciji osvojila drugo mesto, vođena od strane predmetnog profesora Emine Varat Ilić. Učenice OŠ „Đura Jakšić“ osvojile su treće mesto u ekipnoj konkurenciji, dok je Eni Stanković izmaklo zlatno odličje na 600 metara, a trku je završila na 2. mestu. U skoku u vis nastupila je Nađa Trkulja i zauzela treće mesto, a ekipu „Đure“ predvodio je profesor Dragan Petković.\nEkipa Tehničke škole osvojila je treće mesto u generalnom plasmanu na Međuokružnom takmičenju na čelu sa profesorom Sašom Jankovićem, a isti rezultat ostvarila je i ženska ekipa Medicinske škole sa profesorkom Jelenom Milosavljević. Učenice zaječarske Medicinske škole nastupile su i u pojedinačnoj konkurenciji: Nađa Ikić je osvojila drugo mesto u bacanju kugle, Angelina Stefanov je treće mesto na 100 metara, dok je štafeta 4×100m (Stefanov Angelina, Stešić Nevena, Todorović Teodora i Lupulović Aleksandra) – zauzela treće mesto.\nPrethodni članakOdržana 36. sednica Gradskog veća grada Zaječara\nSledeći članakZbog radova na mreži, bez struje potrošači u Zaječaru, Lasovu i Lenovcu 13. maja


Italija: Ko se ne vakciniše, neće dobiti platu! - OrangeStar Agency\nHomeOsa newsItalija: Ko se ne vakciniše, neće dobiti platu!\nItalija: Ko se ne vakciniše, neće dobiti platu!\nSvi zdravstveni radnici u Italiji moraće da se vakcinišu protiv koronavirusa ili će biti suočeni sa suspenzijom sa posla i gubitkom plate.\nUvođenje obavezne vakcinacije za zdravstvene radnike saopštila je italijanska vlada, a prenosi Reuters, ocenjujući da je reč o potencijalno kontroverznom potezu sa ciljem da se zaštite ugroženi pacijenti i potisne antivaksersko raspoloženje u zemlji.\nU dekretu koji je odobrio kabinet premijera Marija Draghija kaže se da su zdravstveni radnici uključujući farmaceute “u obavezi da se vakcinišu”, a oni koji to odbiju mogli bi da budu suspendovani sa posla bez finansijske nadoknade do kraja godine, preneo je Tanjug.\n“Cilj mere je da što više zaštitimo medicinsko i nemedicinsko osoblje, kao i one koji rade u okruženju gde se mogu zaraziti”, navodi se u saopštenju vlade, prenosi Reuters, dodajući da je takva odluka donesena pošto su se pojavila žarišta u bolnicama gdje su zaposleni odbili da se vakcinišu.\nPrevious articleŠta su morgeloni ili biosintetička vlakna koja nas napadaju\nNext articleNa šta smo upozoreni još pre 70 godina?


Predsednik SAD Džo Bajden i premijer Japana Jošihide Suga odlaze posle konferencije za novinare u Ružičnjaku Bele kuće, 16. aprila 2021. (Foto: AP)\nPredsednik SAD Džo Bajden izjavio je da su se on i premijer Japana Jošihide Suga obavezali da sarađuju, kako bi se zajednički suprotstavili izazovima koje predstavljaju Kina i Severna Koreja. Suga je prvi strani lider koji je posetio Belu kuću otkad je Bajden preuzeo položaj u januaru.\nBajden je posle sastanka sa Sugom rekao novinarima da su njih dvojica potvrdili svoju "čeličnu podršku američko-japanskom savezništvu" i saglasili se da će raditi zajedno na suočavanju sa izazovima koji predstavlja Kina, ali i na pitanjima kao što su Istočno i Južno kinesko more i Severna Koreja.\nPredsednik SAD je razgovore opisao kao "veoma produktivne" i dodao da su se SAD i Japan dogovorili da podrže globalne napore u vakcinaciji protiv Kovida 19 , ali i da promovišu nova tehnološka dostignuća, uključujući 5G mreže, veštačku inteligenciju i kvantne računare.\nOdgovarajući na pitanje novinara, Suga je rekao da su dvojica lidera razgovarala o Tajvanu i da su ponovila važnost "mira i stabilnosti" u Tajvanskom moreuzu, ali nije želeo da iznosi detalje diskusije o tom pitanju.\nSuga je rekao da je potvrdio Bajdenu da je Japan posvećen organizaciji Letnjih olimpijskih igara, uprkos pandemiji koronavirusa, a da mu je američki predsednik ponudio podršku.\nPre početka razgovora u petak, Bajden je novinarima u Beloj kući rekao da mu je "zaista drago da poželi dobrodošlicu tako bliskom savezniku i dobrom partneru".\nOtkad je Bajden preuzeo položaj, fokusirao se na oživljavanje savezništva sa Japanom, kao i američko uključivanje u multilateralne institucije, koje je njegov prethodnihk Donald Tramp često kritikovao ili ignorisao.\nSusret Bajdena i Suge ujedno predstavlja i naglašavanje važnosti tog savezništva, posebno dok njihov zajednički rival Kina postaje sve snažnija i agresivnija.\n"Moramo da pomognemo američku kompetitivnost kako bi bili konurentni sa Kinom, koja ima sve više samopouzdanja", rekao je Bajden ranije ove nedelje, dok je objašnjavao svoju odluku o povlačenju vojnika iz Avgansitana.\nŠila Smit, visoka saradnica Saveta za međunarodne odnose, izjavila je za Glas Amerike da SAD i Japan žele da predstavljaju ujedinjeni front kada je reč o Kini, ali da "obe vlade razumeju da je ovo delikatan momenat u odnosima sa Kinom i da ne žele da podstaknu ili isprovociraju neželjene poteze".\nPre susreta Suge sa Bajdenom, Ministarsvo spoljnih poslova Kine upozorilo je Japan da ne dozvoli da ga "zavedu neke zemlje koje imaju neopravdano negativne poglede na Kinu".\nRanije ovog meseca, Kina je takođe posalala grupu brodova vrlo blizu ostrva Okinava, gde SAD imaju svoje vojnike, što je signal da je Peking spreman da se suprotstavi američko-japanskom savezništvu.\nU Japanu se trenutno nalazi oko 55 hiljada američkih vojnika. Dve strane često svoje savezništvo opisuju kao kamen temeljac mira i stabilnosti u Aziji.\nPetsi Vidakusvara učestvovala je u pisanju ovog izveštaja.


Bugarska: Nove tužbe oko nuklearke - Bizlife.rs\nBugarska: Nove tužbe oko nuklearke\n12:31 Sofija, 28/10/2011\nRuska kompanija “Atomstrojeksport” najavila je tužbu protiv bugarske Nacionalne električne kompanije (NEK) u vezi sa gradnjom NE Belene.\nGeneralni direktor “Atomstrojeksporta” Aleksandar Gluhov, koji je angažovan na izgradnji druge bugarske nuklearke, izjavio je da će tužbeni zahtev u iznosu od oko 70 miliona evra biti podnet Arbitražnom sudu u Parizu zbog odlaganja izmirenja obaveza za već proizvedenu opremu.\nAtomstrojeksport će uvećati iznos protiv NEK-a do skoro 130 miliona evra,precizirao je Gluhov na medjunarodnom forumu “Atomeks Evropa 2011” u Pragu, preneli su sofijski mediji.\nRusi već tuže bugarski NEK pred ovim sudom za 58 miliona evra za isporučenu a neplaćenu opremu. S druge strane i NEK je protiv Atomstrojeksporta podneo tužbeni zahtev pred Arbitražnim sudom u Ženevi za iznos od 61,8 miliona evra za reaktore, koji su već instalirani u drugu rusku centralu.\nIzgradnja druge bugarske nuklearke “Belene” počela je 1987. godine, ali je ubrzo, nakon “plišane” revolucije 1989. godine obustavljena. Realizacija projekta je obnovljena 2002. godine, a 2006. godine održan je tender na kome je pobedila ruska kompanija Atomstrojeksport koja je ponudila dva reaktora, jačine od po hiljadu megavata, novije ruske generacije sa garancijom od 60 godina uz 90 odsto korišćenja kapaciteta.\nZvanična izgradnja počela je dve godine kasnije, 3. septembra 2008. godine, ali je vrlo brzo obustavljena zbog neregulisanog finansiranja. Bugari i Rusi su nakon potpisivanja sporazuma o izgradnji do sada potpisali ukupno 14 aneksa, koji su se uglavnom odnosili na odlaganje realizacije izgradnje. Poslednji je potpisan krajem septembra i realizacija projekta odložena je do 31. marta 212. godine.\nGlavni problem izgradnje je finansiranje, koje je sa 3,9 milijardi evra, tokom potpisivanja sporazuma o izgradnji, uvećano na 6,3 milijardi evra, a taj iznos u Pragu pomenuo je i direktor Atomstrojeksporta Aleksandar Gluhov. U Bugarskoj smatraju da projekat ne bi trebalo da predje pet milijardi evra.


Konkurs za Letnju akademiju za mlade - oradio.rs\nKonkurs za Letnju akademiju za mlade\nU toku je prijava za Letnju akademiju za mlade i projekat "Slučaj Petrovaradin - Upravljanje istorijskim gradskim predelima", koja će biti organizovana u Petrovaradinu od 5. do 12. avgusta.\nGrupa mladih stručnjaka odabrana na javnom konkursu imaće priliku da radi uz lokalne stručnjake i vodeće praktičare i teoretičare za upravljanje istorijskim gradskim predelima širom Evrope. Konkurs je otvoren do 15. maja.\nProjekat koristi osamnaestovekovni gradski predeo Petrovaradinske tvrđave kao poligon za profesionalno usavršavanje mladih stručnjaka za odgovorno, održivo i razvojno upravljanje istorijskim gradovima.\nNakon istraživačkih aktivnosti u okviru prvog segmenta projekta koji nosi naziv "Propitivanja", biće realizovana i Letnja akademija o upravljanju istorijskim gradskim predelima za 25 lokalnih, regionalnih i međunarodnih mladih stručnjaka koji se bave zaštitom, interpretacijom i upravljanjem kulturnim nasleđem, kao i razvojem kulturnog turizma i urbanim i pejzažnim planiranjem.\nSaznajte više o programu Letnje akademije i prijavite se do 15. maja, 2018.\nProjekat "Slučaj Petrovaradin - Upravljanje istorijskim gradskim predelima" realizuju Evropa Nostra Srbija, Zavod za zaštitu spomenika kulture Grada Novog Sada, Fondacija "Novi Sad 2021 Evropska prestonica kulture’" i Fakultet za sport i turizam - Tims iz Novog Sada, u partnerstvu sa međunarodnim organizacijama Edinburgh World Heritage, Europa Nostra i Globalnom opservatorijom za istorijske gradske predele pod okriljem Unesco-a.


izmeštanje pruge iz Niša : Južne vesti\nMomirović: Očekujem da radovi na izmeštanju pruge iz centra Niša počnu u junu\n12:50, 25. 2. 2022.\nUz konstataciju da je izmeštanje pruge iz centra Niša zahtevno, kao i da su investicije u železnicu uvek najskuplje, ministar saorbaćaja i građevine Tomislav Momirović rekao je da očekuje da se sa premeštanjem pruge iz centra Niša počne u junu ove godine.\nIzradu plana održivog javnog prevoza čijom bi realizacijom saobraćaj u Nišu bio efikasniji, čistiji, komforniji i bezbedniji, finansiraće Evropska investiciona banka (EIB) sa pola miliona evra, saopštili su iz centrale te banke. Koji je rok za završetak plana nije precizirano.\nNove najave izmeštanja pruge iz Niša - obilaznica gotova do 2024, brza pruga do Beograda do 2026. godine\n20:34, 10. 12. 2021.\nGodinama najavljivano izmeštanje pruge iz Niša, prema najnovijim najavama predsednika Aleksandra Vučića, biće gotovo do 2024. godine dok će dve godine kasnije, modernim vozovima i brzom prugom, putnici od Niša do Beograda putovati samo dva sata.\nNajveći kamen spoticanja za izmeštanje pruge iz Niša sada je nekadašnja zgrada MIN-a koja se nalazi na predviđenom delu trase i u kojoj živi 5 porodica, a koju je neophodno srušiti, objašnjava gradonačelnica Niša Dragana Sotirovski. Objašnjava da te porodice nemaju vlasništvo nad stanovima i da im je Grad ponudio gradske stanove uz naknadu, ali da dogovor još nisu postigli.\nBane Jovanović: Obilaznica oko Niša je ogledalo (ne)rada\n13:05, 9. 2. 2020.\nNovi rok za početak radova na izmeštanju pruge iz centra Niša - 2025. godinu, odbornik koalicije "Niš, moj grad" Branislav Jovanović vidi kao ogledalo (ne)rada gradske vlasti i naglašava da se ništa ne dešava sa objektima koji se nalaze na trasi gde bi obilaznica trebalo da prođe. Novu najavu rešavanja višedecenijskog problema Nišlija Jovanović vidi kao predizbornu kampanju i, podsećajući na ranije najave novih objekata koji nisu izgrađeni poručuje "gospodo iz vlasti, ko više da vam veruje".\nMuke s prugom kroz Niš trajaće još, izmeštanje tek krajem 2025. godine\n17:16, 7. 2. 2020.\nSaobraćajne gužve i podignute rampe dok vozovi prolaze centrom Niša problem su građana koji neće imati skoro rešenje. Poslednji rok za izmeštanje pruge koji je Železnica dala bio je 2023. godina, ali Ljubivoje Slavković koji vodi ovaj posao u Nišu kaže da će to biti moguće tek 2025.\nMinistarka Mihajlović: Rekonstrukcija pruge Niš - Dimitrovgrad počinje do kraja godine\n09:58, 22. 9. 2019.\nRadovi na rekonstrukciji i elektrifikaciji pruge Niš - Dimitrovgad, kako kaže ministarka saobraćaja Zorana Mihajlović, trebalo bi da da počnu krajem godine i da budu završeni za dve i po godine. Mihajlovićeva dodaje i da će istočni krak Koridora 10 kod Bancareva biti završen u novembru.\nŽeleznice: Do kraja 2023. izmeštamo prugu iz centra Niša\n16:01, 11. 8. 2019.\nIako je raniji zadati rok da se pruga konačno izmesti iz centra Niša bio kraj 2022. godine, to će se ipak dogoditi godinu dana kasnije - obećavaju iz "Infrastrukture železnice Srbije". Tvrde da sve ide po planu i da za nešto više od 4 godine vozovi više neće prolaziti gradom.\nOštećena pruga kod Palilulske rampe [foto]\n13:50, 2. 6. 2019.\nŠine na pruzi kroja prolazi kroz niško naselje Palilula nije štedeo zub vremena. Odvaljeni i zgužvani parčići metala prizor su o kojem svedoče građani. Inače, ova deonica, kako je ranije najavljivano, trebalo bi da bude izmeštena iz grada.\nSlavković: Od februara kreće isplata vlasnicima zemljišta za izmeštanje pruge\n12:21, 17. 1. 2018.\nDeo vlasnika parcela u okolini Niša na kojima će se graditi obilaznica železničke pruge, kako kaže član Radne grupe za izmeštanje pruge Ministarstva građevinarstva i saobraćaja Ljubivoje Slavković, trebalo bi već u februaru da dobiju pare za eksproprijaciju.\n“Do kraja godine biće para za izmeštanje pruge iz Niša”\n12:44, 13. 12. 2017.\nKredit u vrednosti od oko 250 miliona evra za izmeštanje pruge iz centra Niša, ali i modernizaciju pruge do Dimitrovgrada, kako je rekla ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, trebalo bi da bude potpisan u toku ovog meseca.\nGrad Niš: Pruga će biti izmeštena do 2022. godine\n12:49, 30. 8. 2017.\nDa li će konačno biti rešen višedecenijski problem Nišlija, pruga posred grada, od sada zavisi samo od onih koji vode Niš, jer je, kako kažu čelnici grada, novac obezbeđen, otkup zemljišta treba da počne ove godine, nova pruga oko Niša će se graditi od 2019, a treba da bude završena 2022. godine.\nRušenje i otkup parcela prvi korak u izmeštanju pruge u Nišu\n19:30, 8. 2. 2017.\nPosle višedecenijskog obećavanja da će pruga biti izmeštena iz centra grada, gradske vlasti sada najavljuju da će do kraja 2018. godine biti okončan prvi korak. Oko 60 objekata će biti porušeno, a u Nišu i okolini otkupljeno 1.700 parcela kroz koje će proći nova pruga, najavljuje koordinator projekata Ljubivoje Slavković .


KOSOVSKI ČVOR: SRBIJA sprema zvaničan odgovor ZAPADU | Skandalozno\nKOSOVSKI ČVOR: SRBIJA sprema zvaničan odgovor ZAPADU\nSednica srpskog Parlamenta posvećena pitanju Kosova i Metohije ima smisla ako na njoj bude izloženo realno stanje stvari na terenu i trenutna srpska pozicija u pregovaračkom procesu, kao i koja su sve rešenja na stolu, smatraju analitičari.\nPredsednica srpskog Parlamenta Maja Gojković zakazala je sednicu Narodne skupštine na kojoj bi narodni poslanici trebalo da raspravljaju o situaciji na Kosovu i Metohiji i pregovorima sa Prištinom za 27. maj.\nBriselski dijalog nije dao očekivane rezultate i važno je da se to čuje u srpskom Parlamentu, smatra analitičar Dejan Vuk Stanković. To je posebno važno, napominje on, u svetlu činjenice da Albanci nisu ispunili svoje obaveze prema Srbima — Zajednica srpskih opština nije formirana, pokrenut je režim carina na srpsku robu, što uz visokoprovokativne deklaracije albanskih političara o genocidu i ratnoj odšteti opterećuje politički proces.\nSmisao rasprave u Skupštini je, prema Stankovićevom shvatanju, da srpski predsednik i drugi akteri srpske strane u pregovaračkom procesu prikažu realno stanje stvari i u pregovaračkom procesu i na Kosovu, a zaključci koje bi trebalo da donesu poslanici, nametaće se sami od sebe ukoliko se, kako kaže, bude racionalno raspravljalo.\nMeđutim, suština rasprave u Skupštini je, prema Stankovićevom mišljenju, da se široj javnosti prikaže realno stanje stvari i da se otklone dileme šta je od mogućih rešenja na pregovaračkom stolu u ovom trenutku.\n„Tih rešenja nema mnogo, sva ona, po onome što možete da zaključite iz medija, nisu povoljna po Srbiju. Realno stanje stvari takođe, nažalost, nije povoljno za Srbiju. Jedino što se globalno menja, smanjuje se broj država koje su priznale Kosovo i postoji konstantna podrška tradicionalnih saveznika Srbije po tom pitanju“, kaže Stanković.\nPrema rečima analitičara Dragomira Anđelkovića, dobro je da srpski Parlament odgovori na provokacije Albanaca. Treba konstatovati da je Srbija i dalje izložena ozbiljnim pritiscima i „mirnodopskoj agresiji“ iza koje, prema njegovom mišljenju, stoje strani centri moći, jer je albanska strana isuviše slaba da bi samostalno povlačila poteze.\n„Ovo može da bude zvaničan odgovor Srbije, ali ne samo Prištini, već svim faktorima koji stoje iza nje. Što se konkretnih mera tiče koje bismo usvojili kao odgovor na njihove takse, to je ipak u domenu Vlade, za to nije potreban Parlament“, smatra Anđelković.\nRanije je srpski predsednik Aleksandar Vučić najavio da će u skorije vreme upoznati građane Srbije sa tekućom situacijom na Kosovu i Metohiji, a da je u razgovoru sa predstavnicima Srpske pravoslavne crkve postignuto jedinstvo po pitanju Kosova i Metohije.\nOn je dodao da je pozicija Srbije teška, da poslednji potezi Prištine vode udaljavanju od kompromisa, da ne doprinose miru i stabilnosti u regionu, već da dižu tenzije. Vučić je takođe rekao da ima informacije da policija na Kosovu namerava da uhapsi dvadesetak policajaca srpske nacionalnosti na severu Kosova, kako bi Srbi na tom prostoru ostali bez zaštite.\nBudite prvi sa komentarom na članku "KOSOVSKI ČVOR: SRBIJA sprema zvaničan odgovor ZAPADU"


Mali je svet – Milorad Pavić — Knjige.Pravac\nKnjiga Mali je svet\nKomentari čitalaca o knjizi "Mali je svet"\nMilorad Pavić, biografija\nMilorad Pavić je rođen u Beogradu 15. oktobra 1929. godine. Bio je srpski prozni pisac, istoričar srpske književnosti 17-19. veka, stručnjak za barok i simbolizam, prevodilac Puškina i Bajrona, profesor univerziteta. On je naš evropski Borhes jer u svojim delima - unoseći u njih naučno i fantastično - oblikuje prozne forme i umetničke svetove koji ne prestaju da zbunjuju i plene čitaoce svuda u svetu. Umro je u Beogradu, 30. novembar 2009. godine. Bio je član Srpske akademije nauka i umetnosti od 1991. ...... Pročitajte opširnije ►


Organizacija „Srbija u pokretu“ održala je danas u centru Beograda akciju čiji je cilj da za sedam dana sakupi 30.000 potpisa, neophodnih da se promeni izborni zakon, tako da se poslanici biraju imenom i prezimenom.\nNataša Čorbić iz te organizacije rekla je za agenciju Beta da je to narodna inicijativa za promenu izbornog sistema, jer gradjani moraju da znaju ko su ljudi koji zastupaju njihove interese, a ne interese političkih stranaka. Prema njenim rečima, nakon što sakupe potpise, predaće ih Narodnoj Skupštini.\n„Nećemo da stanemo i dozvolimo da završe u nekoj fioci. Imamo plan kako da vršimo pritisak ne samo na Skupštinu, već i na političke stranke i kandidate koji treba da se izjasne da li su narodni ili stranački poslanici“, rekla je Čorbić.\nTokom akcije na Trgu Republike, aktivisti su sakrili lica navukavši na glave čarape, maske i kese, i držali transparent „Ovo je naša Narodna Skupština. Potpiši da bi video lice svog poslanika“.


Bajtal: Sve dok razdruženi etno-podanici uz pomoć visokog predstavnika ne ustanu u svoju odbranu kao združeni građani, neće biti napretka u BiH | Tacno.net\nBajtal: Sve dok razdruženi etno-podanici uz pomoć visokog predstavnika ne ustanu u svoju odbranu kao združeni građani, neće biti napretka u BiH\nAutor 👤 Ivana Šundić Mihovilović 3.6.2021. u 10:45\nU mom gradu divnih ljudi ima, Nedžad Maksumić\nStanovnici Zapadnog Balkana zahtijevaju ukidanje viza i potpunu slobodu kretanja\nSuljagić: Bakir Izetbegović je formirao Bošnjačku autonomnu oblast\nGeneral Divjak : Ne može Josipović primiti nagradu od novine koja širi nacionalizam\nEsad Bajtal – foto šg\nIako je rekao da će do preuzimanja dužnosti visokog predstavnika za BiH biti oprezan u davanju političkih izjava, Šmit je naznačio neke pravce svog delovanja.\n„Glavni fokus mog pripremnog rada biće na postizanju bliske koordinacije s drugim međunarodnim i nadnacionalnim vođama i razmena ideja s izabranim predstavnicima, ali i sa građanima, posebno mlađom generacijom. Važno je pratiti zemlju na njenom, sigurno izazovnom putu u Evropu“, rekao je Šmit pošto ga je Upravni odbor Saveta za sprovođenje mira imenovao za novog visokog predstavnika u BiH.\nŠmitovo imenovanje izazvalo je različite rekacije u BiH – jedni smatraju da funkcija visokog predstavnika nije potrebna jer država „mora da počne samostalno da vrši svoje nadležnosti, bez stranog uplitanja“.\nTanja Topić – foto FES\nPojedini se, ipak, nadaju da će Šmit, za razliku od prethodnika Valentina Incka, pokrenuti stvari sa mrtve tačke umesto da bude „stalno zabrinut“ zbog političke situacije.\n„Zapravo je tužno koliko domaći politički akteri nisu decenijama zemlju pokrenuli naprijed pa su nam oči i očekivanja uperene u novog visokog predstavnika“, kaže za Danas Tanja Topić, politička analitičarka iz Banjaluke.\nKako ističe, Šmit će imati snažniju i važniju međunarodnu podršku od Valentina Incka dodajući da „bez saradnje sa domaćim vlastodršcima neće moći previše učiniti“.\n„Jer oni svoje neuspehe i blokade“, navodi Topić, „skrivaju upravo iza visokog predstavnika, a tobože su sposobni i spremni da preuzmu odgovornost za funkionisanje drzave“.\nBitno je ipak bilo, zaključuje naša sagovornica, „nešto promijeniti u pristupu međunarodne zajednice prema BiH kako bismo se barem na sekund izvukli iz ove političke učmalosti i tapkanja u mjestu“.\nŠmit je za novu funkciju dobio podršku EU i SAD, ali ne i Rusije koja smatra da se time „krše ustaljene prakse izbora visokog predstavnika“ pa poziva partnere da „ponovo procene posledice tog postupka“.\nKristijan Šmit – foto: Wikipedia.de\nNepostojanje konsenzusa među bitnim međunarodnim akterima nametnulo je pitanje da li njegovo imenovanje mora odobriti Savet bezbednosti UN gde Rusija, kao stalna članica, ima pravo veta.\nPortal klix.ba podseća da je Savet bezbednosti do sada prihvatao imenovanje svih visokih predstavnika po ustaljenoj praksi jer tačna procedura ne postoji.\nPritom, visoki predstavnik nije funkcija UN već „ad hok pozicija koja je napravljena u okviru Dejtonskog sporazuma“.\nNesuglasica među akterima na međunarodnoj sceni oko procedure imenovanja visokog predstavnika bilo je i ranije, podseća se, ali one nikada nisu bile problem zato što su države uvek uspevale da postignu konsenzus u vezi s kandidatom, odnosno dogovor s Moskvom.\n„Iako ovoga puta Rusija nije pristala na imenovanje Šmita zapadne diplomate su se složile da se on izabere i bez saglasnosti Moskve“, kaže sagovornik klix.ba upućen u dogovore.\n„Ako je Savet bezbednosti protiv imenovanja, Rusija mora da uveri ostale članice da se o tome slože“, piše portal.\nNosilac ordena „Ante Starčević“\nKristijan Šmit je od samog početka svog poslaničkog mandata (1974) kroz spoljnopolitičke odbore Bundestaga bio aktivno uključen u kreiranje nemačke spoljne politike. Šmitova prva iskustva s regionom Zapadnog Balkana nastala su u vreme ratova devedesetih.\nOd 1991. je nekoliko godina kao poslanik Hrišćansko-socijalne unije u Bundestagu bio zadužen za spoljnu i bezbednosnu politiku. Kasnije je kao državni sekretar u Ministarstvu odbrane u Berlinu često bio u dodiru s Balkanom. Po nalogu nemačke kancelarke Angele Merkel u više navrata je boravio u BiH, gde se između ostalog brinuo i o pronalasku brzih rešenja za smeštaj migranata – na primer tokom misije krajem 2019. U nemačkim medijima se opisuje kao „primer uspešnog profesionalnog političara posleratnog perioda“. Od 2014. do 2018. Šmit je bio savezni ministar poljoprivrede. Važi za velikog prijatelja Hrvatske, a prošle godine, prilikom zvanične posete Berlinu, hrvatski premijer Andrej Plenković, svom kolegi po stranačkim bojama, uručio je „Orden za zasluge Ante Starčević“ za Šmitovo zalaganje u procesu primanja Hrvatske u EU.\nTagovi: Esad BajtalIvana Šundić Mihovilovićkristijan šmittanja topić


Kineska razvojna banka više od polovine kredita usmerava ka programima urbanizacije china radio international\nKineska razvojna banka više od polovine kredita usmerava ka programima urbanizacije\n2013-01-30 19:17:58 cri\nKineska razvojna banka saopštila je u utorak da će više od polovine novih kredita biti plasirano u programe urbanizacije i projekte podrške realnoj ekonomiji. Čen Juan, predsednik ove banke, saopštio je ovo tokom radne konferencije.\nBanka je prošle godine plasirala 116,6 milijardi juana (18,5 milijardi američkih dolara) u projekte pristupačnog stanovanja, a nove kreditne linije bile su namenjene i za izgradnju u seoskim područjima, u ukupnom iznosu od 135 milijardi juana.\nDo kraja 2012. godine, ukupna aktiva banke dostigla je 7,37 biliona juana, uz učešće nekvalitetnih kreditnih plasmana od 0,3 odsto, saopštio je predsednik Čen Juan.\nBanka još nije objavila godišnji izveštaj o poslovanju. Izveštaj za 2011. godinu pokazao je da su ukupni plasmani iznosili 5,5 biliona juana, uključujući kredite obračunate u juanima, kao i one obračunate u stranim valutama.


Evropa via Kruševac: Ulica Majke Jugovića\nUlica Majke Jugovića\nPripadam onoj velikoj većini kruševljana koja se iskreno obradovala kada je u okviru BID-zone, pre četiri godine, veći deo ulice Majke Jugovića zatvoren za prolazak automobila. Sećam se i prvog, ne previše dugovečnog zatvaranja glavne ulice od Doma omladine do Doma sindikata i njenog pretvaranja u pešačku zonu, pre nekih dvadeset i nekoliko godina. Tada je naša glavna ulica bila zatvorena za saobraćaj postavljanjem betonskih žardinjera, a ovog puta smo dobili prvu pravu pešačku zonu u Kruševcu.\nKada je otvorena bio sam veoma ponosan jer je moj grad konačno počeo da liči na ozbiljan grad, a ne na tamo neku varoš. Imati takvo neko mesto kao što je pešačka zona za svaki grad predstavlja bitan deo identiteta. Tokom dana pešačka zona je za radne ljude idealno mesto da malo izađu iz kancelarije, protegnu noge, iskoriste pauzu i urade nešto jako bitno, npr. odu da plate neki račun ili posete bankomat. Za one koji nemaju obaveza, to je prostor na kome mogu da se prošetaju, sretnu prijatelje, druže, puste decu da jure okolo dok se oni dohvate neke obližnje bašte i raspletu neku vrlo važnu priču. Nekako se najbolje i najpametnije razmišlja naglas upravo u pešačkoj zoni u opuštenoj šetnji nogu pred nogu, a tu je pravo mesto i za gradske tračeve i ostale dokolice.\nSa druge strane, od samog početka nervirale su me one kamene kugle koje su navodno štitile pešake od nesavesnih vozača koji pate od tipično kruševačkog sindroma, da moraju automobilom da ušetaju pravo na mesto na koje su pošli. Posle nekog vremena, moju pešačku sreću su još efikasnije počela da kvare parkirana vozila kojih je u ulici Majke Jugovića bilo sve više, kako su istovremeno nestajale pomenute kugle. Nikada nisam uspeo da shvatim vozače koji ne vide da tu nije mesto za njihove nabildovane konjske snage. S vremena na vreme obradovala bi me vest da saobraćajna policija pokreće akciju kontrolisanja parkiranja u ovoj ulici, koja bi obično potrajala neko vreme posle čega bi sve opet bilo po starom.\nDa ne bude da samo kritikujem, ovog puta želim da nešto i predložim. Iako smo skloni tome da izmišljamo vruću vodu i rupu na saksiji, možda bi ovde mogli da primenimo tuđa dobra iskustva. Pre dve godine sam imao veliko zadovoljstvo da posetim Lisabon, jednu od najegzotičnijih evropskih metropola. Pored svih lepota ovog fascinantnog grada, ovog puta bih pomenuo samo jedno praktično i efikasno rešenje koje možda ne bih ni primetio da u Kruševcu nemamo problem nesavesnih vozača. Verovatno imajući slučan problem, Portugalci su ceo jedan stari deo grada, Bairro Alto, prepun raznoraznih prodavnica, restorana i kafana, kojim se noću razležu zvuci melanholičnog fada, ogradili metalnim stubićima, dok su na sredinama ulica postavili sprave nalik metalnim cevima, koje vozači posebnim uređajima u automobilima daljinski aktiviraju i spuštaju po potrebi. Ovakvim rešenjem uspeli su da zaštite ambijent dozvolivši samo prolaz vozilima stanara i za nabavku u određenim delovima dana. Možda bi postavljanjem ovakvog sistema mogli da zaštitimo ulicu Majke Jugovića u učinimo je pravom pešačkom zonom, u kojoj ne bi smo strepeli da li ćemo imati bliski susret sa nekim vozilom kome tu nije mesto.\nОзнаке: Bairro Alto, Evrokontakt, Evropa, Evropa via Krusevac, Grad, Krusevac, Lisabon, Ulica Majke Jugovica


Vesti online / Vesti / Svet / Kim Džong Un stiže u Vijetnam nekoliko dana pre susreta s Trampom\nLider Severne Koreje Kim Džong Un doputovaće 25. februara, nekoliko dana pre samita s predsednikm SAD Donaldom Trampom, saopštila je agencija Rojters pozivajući se na izvore.\nKim Džon Un i Donald Tramp (Foto: Arhiva)\nSevernokorejski lider 25. februara će se, kako prenosi Rojters, sastati s predsednikom Vijetnama Nguen Fu Čongom. Prema navodima agencije, Kim Džong Un namerava tokom posete da obiđe severne oblasti Vijetnama.\nSastanak Trampa i predsednika Državnog saveta Severne Koreje Kim Džong Una zakazan je za 27. i 28. februar. Istovremeno, kako se očekuje, severnokorejski lider će obaviti zvaničnu posetu Vijetnamu.\nSAD i Severna Koreja pokušavaju da isplaniraju korake za ispunjavanje dogovora o denuklearizaciji Korejskog poluostrva postignutog na prošlogodišnjem samitu u Singapuru.\nOd tog sastanka, međutim, nisu preduzeti nikakvi konkretni koraci. Pjongjang čeka da Vašington ispuni postignuti dogovor, a američka administracija saopštava da nije zadovoljna zbog toga što Severna Koreja nije preduzela ništa u vezi s nuklearnim razoružavanjem.


Fiktivne firme prevarama došle do 250 miliona evra - Ekonomske Vesti\nFiktivne firme prevarama došle do 250 miliona evra\n7. okt. 2014 7. okt. 2014 Ekonomske Vesti Blagoje Novićević, Dragoljub Rajić, Mreža za poslovnu podršku, Privredna komora Nemačke, Savez računovođa i revizora Srbije\n„Od 2008.godine do danas postoji preko 19.500 slučaja prevara preko fiktivnih firmi koje su naručivale robu i usluge od savesnih poslovnih partnera i tu robu najčešće nisu platili“, rekao je on na konferenciji „Kako smanjiti malverzacije i zaštiti investitore i poverioce“.\n„Nažalolst, zakonodavni okvir u Srbiji je takav da u slučaju kada neko zatvori firmu vi možete ili da ga tužite za prevaru ili imate mogućnost da prijavite policiji“, naveo je on i dodao da to nije dalo rezultat.\n„Srbija je po tom rezultatu na dnu evropske lestvice“, naveo je Rajić.\n„Država ovde najviše gubi, a ona to i ne vidi. Sa lošim zakonima, lako je praviti finansijske izveštaje, jer se ne zna koliko je poreza naplaćeno, a na bazi loših finansijskih izveštaja oni prave te makroekonomske agregate i država ocenjuje efikasnost ekonomske politike“, naveo je on.\n„Naše finansijsko izveštavanje nije tog kvaliteta da privuče investitore“, rekao je on.\n„U tom smislu lažno si bili prikazani stanje imovine, knjigovodstvena vrednost imovine, potraživanja od kupaca i klijenta, dugovi prema dobavljačima su bili realno mnoog veći od prikazanih“, rekao je on.\n„Trošak jedne takve revizije košta između 20.000 i 50.000 evra, a u Srbiji to znači da kompanije mora da izdvoje između 40.000 i 100.000 evra jer oni ne veruju bilansima naših preduzeća, posebno ne onima u većinskom državnom vlasništvu“, naveo je Vučković.\n← Srbija čeka odluke velikih\nBez maturantskih ekskurzija ove godine! →\nOd turzima zarađujemo trostruko manje od EU proseka\n22. okt. 2014 Ekonomske Vesti Komentari su isključeni na Od turzima zarađujemo trostruko manje od EU proseka


Vučić: Građani BiH se od sutra mogu besplatno vakcinisati u Srbiji | Aleksandar Vučić News | Al Jazeera\nVučić: Građani BiH se od sutra mogu besplatno vakcinisati u Srbiji\nGrađani BiH moći će kao i građani Srbije da se vakcinišu gdje god hoće, u Beogradu, Nišu, Kragujevcu, Loznici i bilo kom drugom gradu ili pograničnom mjestu.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić prenio je novinarima da će svi građani BiH od sutra, bilo gdje i bilo kad, u Srbiji moći besplatno da se vakcinišu i dobiju certifikat kao i građani Srbije, prenosi Tanjug.\nVučić je, nakon sastanka sa delegacijom bh. entiteta Republika Srpska, koju predvode predsjedavajući Predsjedništvom Bosne i Hercegovine Milorad Dodik i predsjednica RS-a Željka Cvijanović, rekao da će građani Republike Srpske i iz cijele BiH moći kao i građani Srbije da se vakcinišu gdje god hoće, u Beogradu, Nišu, Kragujevcu, Loznici i bilo kom drugom gradu ili pograničnom mjestu.\n“Mogu potpuno besplatno da se vakcinišu i da dobiju sertifikat o tome kao i građani Srbije”, rekao je Vučić ističući da Srbija ima dovoljno vakcina, kao i da je ta zemlja u dvadesetak uspjela vakcinisati novih oko 630.000 – 640.000 građana.\nPredsjednik Srbije je poručio da Srbija ima dovoljno vakcina za cijeli region i pozvao građane BiH da se vakcinišu.\nTakođer, poručio je da će Srbija nastaviti da pomaže Republiku Srpsku u skladu Zakonom o specijalnim vezama i Dejtonskim sporazumom, ne kršeći nijednu međunarodnu normu, a pokazujući poštovanje i ljubav prema Republici Srpskoj.\nOtpor vakcinaciji u Novom Pazaru i Tutinu\nAntivakcinalni lobi, sudeći prema iskazanoj volji za imunizaciju, jači je od svih dosadašnjih poteza Vlade Srbije s ciljem promocije vakcinacije.\nNa Kosovo stiglo 100.620 vakcina Pfizera iz mehanizma COVAX\nRanije je preko mehanizma COVAX Kosovu isporučeno 62.400 vakcina.\nSrbija šalje 30.000 vakcina u Crnu Goru, RS i Kanton Sarajevo\nPremijerka Ana Brnabić kaže da je Srbija do sada regiji donirala ukupno 102.190 doza vakcina.


Grip i prehlade, dr Šulc - BUDITEZDRAVI.info\nGrip i prehlade, dr Šulc\n20/02/2016 Zdravko Vučinić Ostale bolesti\nU ovom predavanju dr Ričard Šulc iznosi činjenice o gripu i zaraznim bolestima. Saznajte koliko ljudi godišnje u svijetu oboli od gripa, i kakve posljedice on ostavlja na organizam. Takođe, dr Šulc objašnjava šta su vakcine, kako se prave, i kako djeluju na imuni sistem. U posljednjem dijelu predavanja saznaćete kako na prirodan način pobijediti svaku prehladu i infekciju.\nZa više informacija o tome kako se odbraniti od virusa, infekcija, gripa i prehklada pogledajte ovdje.\nTagovi: grip\tprehlada\tričard šulc


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: SAD ne daju vize kosovskim zvaničnicima\nPRITISAK ZBOG TAKSI 08. 03. 2019. 11:10 >> 10:40 8\nPRITISAK ZBOG TAKSI\nSAD ne daju vize kosovskim zvaničnicima\nSAD su odbile da izdaju vize za više od 20 predstavnika prištinskih institucija, kao rezultat odbijanja kosovske vlade da ukine takse od 100 odsto na robu iz Srbije i BiH, kaže ministar pravde Abelard Tahiri.\nAbelard Tahiri je rekao da su takse bile dobra odluka zbog agresije Srbije prema Kosovu.\n"To sam rekao više puta. Nismo konsultovali zemlje saveznice povodom te odluke, jer smo smatrali da mi kao institucije imamo pravo da se suprotstavimo zemlji koja pokušava da naškodi našoj međunarodnoj subjektivnosti. Međutim, sada smo došli do tačke kada ovo ometa naše odnose", izjavio je Tahir, prenosi Koha.\nKosovska vlada neće pasti zbog taksi, ali se moraju uložiti napori da se ojačaju dobri odnosi sa saveznicima, te da nijedan političar ne bi trebalo da razmišlja o izbornim glasovima kada su u pitanju odnosi sa SAD, dodao je Tahiri.\nZbog odbijanja da ukine mjeru stopostotno uvećanih taksi, SAD su prvo suspendovale pravo na vizu premijeru privremenih prištinskih institucija Ramušu Haradinaju, koji je imao poziv da prisustvuje tradicionalnom Molitvenom doručku.


U najnovijem izveštaju Reportera bez granica Srbija je zabeležila pad od tri mesta, pa se sada nalazi na 93. poziciji. U kratkom komentaru autora istraživanja navodi se da je Srbija “postala država u kojoj je često opasno biti novinar i gde lažne vesti dobijaju na vidljivosti i popularnosti alarmantnom brzinom“\nOva godina je proletela pod velom pošasti korona virusa. Ceo svet je u jednom ogromnom zastoju, te se može reći da, zapravo, uopšte nije bio spreman za ovako nešto. Međutim, Srbiju je od “najsmešnijeg virusa ikada“ do “nećemo imati dovoljno groblja“ delio jedan veoma kratak vremenski period. Od apokaliptičnih govorancija Aleksandra Vučića, preko uspaničenih grdnji premijerke Ane Brnabić i članova Kriznog štaba, pa sve do galame i sluđivanja njihovih tabloidnih megafona, javnost je ostala zaglavljena u jednoj izuzetno šizofrenoj situaciji, u kojoj nije znala kome više da veruje. Naslovne strane dnevnih listova kao što su Informer, Srpski telegraf ili Alo već mesecima najavljuju raznorazne vakcine sa svakojakih strana sveta, ali ponajviše iz Rusije, koja već ima svoj srbijanski naziv “Putinova vakcina”.\nSkoro svi mediji bliski režimu, postali su protočne cevi za fejk njuz. Jedan od poslednjih “lažnjaka”, koji je portal Raskrikavanje dekonstruisao, jeste to da “korona može da preživi do 28 dana, ali u mraku i na 20 stepeni”, kojeg su, uz zemljotresne naslove, preneli mnogi portali (B92, Kurir, Srbija Danas, Espreso, Republika, Mondo). Informer je, sa druge strane, naveo u svom tekstu da “će Britanci uz vakcinu dobiti i kovid-pasoš”, što je neistina, dokazalo je Raskrikavanje.\nU svakom slučaju, dezinformisanost je u poslednjih par meseci postala ogroman problem za građane, budući da nije reč samo o drušveno-političkim pitanjima, već o pitanjima koje ugrožavaju njihovo zdravlje i samu egzistenciju. U najnovijem izveštaju Reportera bez granica Srbija je zabeležila pad od tri mesta, pa se sada nalazi na 93. poziciji. U kratkom komentaru autora istraživanja navodi se da je Srbija “postala država u kojoj je često opasno biti novinar i gde lažne vesti dobijaju na vidljivosti i popularnosti alarmantnom brzinom“.\nPutem Fejsbuka, sa najviše kreiranih i prenetih lažnih narativa vezanih za kovid-19 i celu situaciju oko njega, tokom prvog talasa, prema istraživanju portala FakeNews Tragač, prednjače Informer, Srbija Danas i Espreso. FakeNews Tragač je takođe sve te lažne vesti tematski kategorisao, te su na prvom mestu “saveti” (33%), zatim “vesti iz sveta” (22%), odnosno unutrašnja politika (16%), zdravstveni sistem (16%) i teorije zavere (13%).\nStefan Janjić, urednik portala FakeNews Tragač, kaže za Dosije da “dezinformacije kojima su potencijalno ugroženi ljudski životi mogu da se posmatraju u tri okvira“.\n“Prvi je bio naročito popularan tokom proleća, za vreme prvog talasa pandemije. Ljudi su jedni drugima, verujem iz najbolje namere, slali dezinformacije o prevenciji, detekciji i lečenju korone, i takvi su saveti u boljem slučaju bili besmisleni, a u lošijem kontraproduktivni, štetni“, objašnjava Janjić.\nOn ističe i to da se drugi problem vezuje za promociju stavova nestručnih ličnosti, poput estrade, političara i sveštenika, koje su pojedini mediji prenosili bez ikakve ograde, dajući tako podršku pseudonauci i trivijalizaciji problema.\n“Treći okvir bio bi suprotnost ’širenju panike’, budući da smo u više navrata svedočili neosnovanom ’širenju spokoja’, baziranom na uverenju da je opasnost prošla, da smo pobedili koronu, da možemo bez brige ići na utakmice, izbore, u tržne centre“, konstatuje Janjić.\nIpak, Srbija nije usamljena po pitanju poplave lažnih vesti na temu kovid-19, te je i Svetska zdravstvena organizacija (SZO) saopštila da se svet ne bori samo protiv pandemije, već i onoga što zove “infodemijom” - kada prekomerna količina informacija, od kojih su neke lažne, otežava ljudima da donesu odluku o vlastitom zdravlju.\nStoga, nije nimalo čudno što je svega petina zdravih stanovnika glavnog grada Srbije i nešto više od dve petine onih sa nekim hroničnim oboljenjem spremni da se vakcinišu protiv korona virusa, kako pokazuje istraživanje Američke privredne komore, urađeno u saradnji sa Ekonomskim Institutom i Institutom za epidemiologiju Medicinskog fakulteta u Beogradu.\nNa pitanje kakvu budućnost možemo da očekujemo, ukoliko se ovaj trend lažnih vesti koje ugrožavaju ljudsko zdravlje nastavi, Stefan Janjić odgovara: “Mogli bismo lako da skliznemo u distopijske prognoze u vezi sa budućnošću dezinformisanja, i one verovatno ne bi bile neopravdane. Međutim, tešim se time da se paralelno uz alate za manipulisanje razvijaju i alati kojima manipulacije možemo da otkrijemo, kao i da sprečimo njihovo širenje. Paralelno se, uz neprekidni plasman dezinformacija, jača i medijska pismenost. Uz pseudonaučne narative, dolazi i do popularizacije nauke.“\nUrednik FakeNews Tragača je uveren da se pandemija ne može završiti drugačije nego pobedom nauke.\n“Spas nam neće doneti ni šarlatani sa Jutjuba, ni borci protiv duboke države, doneće ga ljudi koji su prethodnih meseci živeli u laboratorijama. Pitanje je samo ko će, kada sve ovo prođe, umeti to da ceni i ko će to zapamtiti“, zaključuje naš sagovornik.\n(Objavljeno u Dosijeu NUNS, broj 42, 29. decembra 2020. godine)\nDezinformisanost je u poslednjih par meseci pandemije postala ogroman problem za građane Srbije, budući da nije reč samo o drušveno-političkim pitanjima, već o pitanjima koje ugrožavaju njihovo zdravlje i samu egzistenciju


Sto miliona je cijena Radišićevog držanja “jezika za zubima” – Banjaluka24\nSto miliona je cijena Radišićevog držanja “jezika za zubima”\nDodik naredio Vladi RS da za sto miliona KM kupi zgradu od Mileta Radišića Klena ukoliko to ne učini UIO BiH; Sto miliona je cijena Radišićevog držanja “jezika za zubima” o zajedničkim krupnim kriminalnim poslovima sa Šefom Sekte\nUkoliko Uprava za indirektno oporezivanje ne kupi zgradu Mileta Radišića Klena, lažno procijenjenu na sto miliona KM, kupiće je Vlada Republike Srpske, potvrđeno mi je iz nekoliko nezavisnih izvora.\nRezervno rješenje osmislio je Milorad Dodik, Klenov kum i šef Crvene Sekte.\nPrema svim informacijama, vođstvo UIO neće kupiti od Radišića zgradu, jer im nedostaje 63 miliona maraka, što je sekundarni razlog; Primarni je da smatraju kako bi tom kupovinom sebe smjestili iza brave.\nDodik je obećao Radišiću da će Vlada RS kupiti zgradu i na taj način ga spriječio da progovori o brojnim zajedničkim nečasnim poslovima; Radišić je otvoreno prijetio Dodiku da će sve prljavštine iznijeti u javnost ukoliko se ne nađe sto miliona KM za kupovinu zgrade.\nRadišić je u bankrotu, o čemu sam već pisao, i, u slučaju da ne proda zgradu, ostaće bez kompletne imovine.\nDodik je ultrapragmatičan kriminalac – Vlada RS će usvojiti Odluku da je kupovina te zgrade neophodna za “smještaj institucija RS”, zadužiće se ponovo i isplatiti Radišića.\nNa taj način Dodik otklanja opasnost da Klen progovori, a dobija, najmanje, deset miliona KM provizije od prodaje zgrade koje će uložiti u kupovinu glasova na narednim izborima.\nDodik i dalje nastavlja sa teškim kriminalnim radnjama, bez obzira što se nalazi u izuzetno teškoj političkoj situaciji. I dalje je ubjeđenja da može kupiti pobjedu, što je ovaj put potpuno pogrešan stav.\nSUPROTSTAVILI SE DODIKU Skandalozni Pavlović je još na čelu Prijedora, podržao ga i cijeli Gradski odbor SNSD (FOTO)\nStanivuković odgovorio Đajiću: Uskoro ćete u zatvor, počnite da “svirate klavir” (VIDEO)


Albanska privreda sve snažnija – sa Srbijom beleži najveći rast razmene - Kosovo Online\nAlbanska privreda sve snažnija – sa Srbijom beleži najveći rast razmene\n7. Jun 2021. • 08:24\nRobna razmena Srbije i Albanije od 2016. godine povećana je 70 odsto, ali sve mogućnosti saradnje dve privrede još nisu iskorišćene. Albanija se ubrzano menja, gradi, a saradnja dve zemlje i jačanje poslovnih veza otvaraju nove mogućnosti za srpske kompanije, prenosi RTS u svojoj analizi.\nMarko Milanković iz "Nelt grupe" navodi da su njihova iskustva za sada dobra.\n"Albanija je jedno mlado tržište, i mi smo šireći se po regionu našli vrlo precizne podatke koji su nam ukazali na to da bi trebalo i tamo da proširimo naš posao", kaže Milanković.\nU Albaniju izvozimo lekove, sredstva za pranje i čišćenje, ostatke gvožđa, čelika, kukuruz i pšenicu, a uvozimo povrće, delove obuće, cement, betonski čelik.\nAlbanija Srbija ekonomija\nLepe vesti 😊\nAlbanija je otovrila granice za turiste bez ikakvih uslova u vezi sa pandemijom korona virusa, prenosi Tanjug.\nHotelijeri iz Albanije predložili ukidanje putnih taksi za kosovske turiste


Učesnici sastanka imali su priliku upoznati se s pripremama za implementaciju ciljeva održivog razvoja u BiH\nU Goraždu je danas okončan trodnevni sastanak Mreže kantonalnih praktičara\nTrodnevni sastanak Mreže kantonalnih praktičara svih kantona u Federaciji Bosne i Hercegovine okončan je danas u Goraždu. Bila je ovo prilika da se učesnici sastanka upoznaju s pripremama za implementaciju ciljeva održivog razvoja u Bosni i Hercegovini te obavezama koje ima naša država, a o kojim je govorila rezidentna koordinatorica Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini Sezin Sinanoglu.\nPredstavljene su najnovije informacije u smislu nekih globalnih obaveza koje Bosna i Hercegovina prvenstveno ima u kontekstu provedbe Agende 2030, uključujući ciljeve održivog razvoja te konkretne aktivnosti na svim nivoima vlasti.\n„Mi zaista cijeli niz godina u BiH radimo sa vlastima na različitim nivoima, uključujući i entitete i one niže razine na pitanjima koja se tiču strateškog planiranja i to uz pomoć i podršku naših kolega iz Švicarske. Jedan od važnih pomaka je nedavno usvajanje jednog sistematiziranog strateškog pristupa planiranja u Federaciji Bosne i Hercegovine, a ovakvi sastanci daju mogućnost predstavnicima entitetskih vlasti da bolje razumiju koje su to potrebe, zabrinutosti i preporuke koje dolaze sa lokalnih razina ili obratno, jednostavno, da zajednički osiguraju odabrana opredjeljenja koja će biti realna i provodiva. Podsjećanja radi, ciljevi održivog razvoja su jedna globalna agenda koju su podjednako prihvatile i one razvijene i one manje razvijene zemlje. Danas smo na sastanku u Goraždu imali priliku da čujemo nešto više o iskustvima iz Švicarske i Njemačke, na koji način su oni pretočili ciljeve održivog razvoja u njihove lokalne planove“- riječi su Sezin Sinanoglu, rezidentne koordinatorice Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovinini.\nModel saradnje među praktičarima kantona i entiteta u Bosni i Hercegovini prenijet je iz Švicarske.\n„Ovakav modalitet razmjene i saradnje koji postoji između praktičara u kantonu i entitetima zapravo rezultat je jedne studijske posjete 2013.godine, u Švicarskoj i zaista mi je drago da možete takve modele primjeniti i ovdje, u BiH. Iste takve modalitete i mi imamo između kantona i savezne vlasti, postoji takva jedna razmjena i diskusija, a Švicarska u julu mjesecu ove godine, u Njujorku treba da predstavi svoj izvještaj na jednom sastanku na visokoj razini povodom implementacije Agende do 2030.godine, tako da mislim da naredne godine kada BiH bude predstavljala takav jedan izvještaj mi svakako možemo i sa svoje strane osigurati jednu vrstu razmjene i podrške u smislu toga šta je to što mi radimo i šta je to što mi možemo iskoristiti u BiH- istaknula je Dimka Stantchev Skele, viša savjetnica za socijalnu uključenost i upravu pri Švicarskoj ambasadi u BiH.\nBosansko-podrinjski kanton Goražde napravio je značajan iskorak u pogledu strateškog planiranja, kazala je ovom prilikom koordinatorica Jedinice za razvoj i upravljanje BPK Goražde Aldijana Džananović, uzimajući u obzir nedavno objavljene rezultate strateškog planiranja i razvijenosti gdje je naš kanton, u odnosu na druge kantone u FBiH, zadržao petu poziciju, koju je zauzeo 2016.godine.