Vučić Lavrovu: Srbija neće uvoditi sankcije Rusiji\nVučić Lavrovu: Srbija neće uvoditi sankcije Rusiji, nadam se da ćemo naići na razumevanje EU\nAko to ne bude slučaj, Srbija je samostalna zemlja, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, što je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov pozdravio rečima da nije evropski da se očekuje da se država odrekne dobrih odnosa sa bilo kim\nnaslovnica > politika 21.02.2018 Bojana Stojanovic Beograd\nBEOGRAD (AA) - Srbija se nalazi na evropskom putu, ali neće uvoditi sankcije Rusiji, izjavio je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić, što je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov pozdravio uz ocenu da nije evropski da se očekuje da se jedna država odrekne dobrih odnosa sa bilo kim, javlja Anadolu agency.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare u Beogradu, a povodom 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa Rusije i Srbije, Vučić je izjavio da veruje da će biti pritisaka, ali da će Srbija biti na istoj liniji.\n"Srbija neće menjati svoju politiku prema Ruskoj Federaciji. Rekao sam ranije na svakom mestu da Srbija neće uvoditi sankcije Rusiji, niti je to ikad činila, a sa ponosom moram da kažem da Rusija nije nikada radila ništa protiv interesa Srbije. Srbija će nastaviti da poštuje svoju politiku i nadamo se da ćemo naići na razumevanje u Evropskoj uniji i da će oni dobro razumeti specifičnost situacije sa Rusijom, a ako to ne bude slučaj, Srbija je samostalna i nezavisna zemlja", rekao je Vučić.\nKako je objasnio, Srbija ima veliku prepreku koju mora da reši, a za to nije potrebna samo srpska dobra volja, već i Albanaca i EU.\n"Koliko ćemo biti uspešni, to ostaje da se vidi u narednih godinu ili dve"; dodao je.\nNa to je Lavrov rekao da je ubeđen da svaka država mora da bira svoje partnere, polazeći od svojih nacionalnih interesa i da nije evropski da se očekuje da se jedna država odrekne dobrih odnosa sa bilo kim.\nGovoreći o dijalogu između Beograda i Prištine uz podsredovanje EU, Lavrov je konstatovao da EU mora da preduzme dodatne korake da opravda poverenje Rusije po tom pitanju.\n"Sve treba rešiti u skladu sa međunarodnim pravom. Pozdravljamo i napore predsednika Vučića na smirivanju situacije nakon ubistva Olivera Ivanovića i očekujemo da odgovorni za to ubistvo budu nađeni, kažnjeni, a da institucije Srbije i Kosova sarađuju", kazao je.\nPovodom 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i Rusije, dvojica sagovornika su se saglasila da su ti odnosi, ne samo diplomatski, nego i verski, pravoslavni.\n"U tih 180 godina, prošli smo sito i rešeto i izgubili mnogo ljudi, boreći se za slobodu naših naroda, ali ono što je karakteristika je da nismo nikada išli jedni protiv drugih, što je retkost", rekao je Vučić.\nU duhu te saradnje, sutra u Hramu Svetog Save, Lavrov će prisustvovati prezentaciji mozaika centralne kupole, za šta Vučić smatra da će biti jedno od najlepših mesta na Balkanu i privlačiti ljude iz celog sveta.\nOni su se saglasili i da je nivo trgovinske razmene dveju zemalja u dramatičnom porastu, da je u 2017. godini bio viši od dve milijarde dolara, a Vučić je dodao i da će vojno-tehnička saradnja biti nastavljena i da će Srbija ubrzano modernizovati svoju armiju.\nPredsednik Srbije je kazao da je od Lavrova dobio pismo predsednika Rusije Vladimira Putina gde se na lep način govori o saradnji dveju zemalja, kao i da je Lavrovu predao pismo za Putina u zahvalnost za sve što je učinio za razvoj dobrih bilateralnih odnosa i u nadi da ih još više unaprede.\n"Napisao sam još jedno pismo za porodicu Romana Filipova, pripadnika ruske vojske i zamolio da to pismo prenese, a završio sam ga govoreći o hrabrosti koja je zadivila srpski narod i građane Srbije: Za junacima se ne plače, za njima ostaje ono što su učinili", naveo je Vučić.\nUpitan za izjavu bošnjačkog člana Predsedništva BiH Bakira Izetbegovića da srpska i hrvatska strana pozivaju na sukobe, Vučić je rekao da ne bi da komentariše nešto sa čijim sadržajem nije upoznat.\n"Ne bih da komentarišem nešto sa čijim sadržajem nisam upoznat, ali bih bio srećan kada bi se u BiH manje koristio jezik nerazumevanja, a malo više jezik dobrosusedskih odnosa", zaključio je Vučić.\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov doputovao je danas u dvodnevnu posetu Srbiji.


Univerzitet umetnosti u Beogradu od danas do 5. oktobra domaćin je međunarodnog savetovanja sa temom "Univerzitet umetnosti kao eksperimentalni prostor za umetničke, pedagoške i naučne inovacije" . U 17 časova u Svečanoj sali Rektorata Univerziteta umetnosti u Beogradu, savetovanje će svečano otvoriti dr Gašo Knežević, ministar za prosvetu i sport Republike Srbije i dr Milena Dragićević Šešić, rektor Univerziteta umetnosti u Beogradu.\nSavetovanje će, pored profesora i saradnika Univerziteta umetnosti, okupiti i profesore umetničkih akademija zemalja u regionu (Rumunije, Albanije, Makedonije, Hrvatske, Slovenije, Moldavije, Bosne i Hercegovine i Grčke), kao i gostujuće profesore iz Nemačke i Velike Britanije. Na savetovanju će biti predstavljen i program interdisciplinarnih magistarskih studija, grupa za studije interkulturalnosti, menadžment umetnosti i medijacije na Balkanu.\nInterdisciplinarne studije su projekat Univerziteta umetnosti, realizovan u saradnji sa Uneskom, koji ima za cilj stalno uspostavljanje i razvoj katedre Uneska u Beogradu. Ove studije će promovisati multikulturalizam i dati podršku organizacionom razvoju institucija kulture i medija.\nKoordinatori savetovanja biće profesori Vesna Jezerkić (FDU), Čedomir Vasić i Mileta Prodanović (FLU), Kosta Krsmanović (FPU) i Miodrag Šuvaković (FMU).


Glavne delatnosti – CMD CONS ENGINEERING\nPROJEKTOVANJE SVIH INSTALACIJA U GRAĐEVINARSTVU\nOsnovna delatnost CMD CONS ENGINEERING je projektovanje svih vrsta instalacija u zgradarstvu – termotehničkih, hidrotehničkih i elektroinstalacija. Integralni pristup, rad prema domaćim i evropskim standardima (EN, BS, DIN, GOST, NF), veliki broj ozbiljnih referenci u zemlji i inostranstvu daju nam za pravo da se smatramo jednom od vodećih MEP projektantskih kuća u Srbiji.\nKrajnji rezultat projekta treba da bude energetski efikasan objekat, koji zadovoljava sve zahteve u pogledu funkcionalnosti, bezbednosti i održavanja instalacija na ekonomski optimalan način, izgrađen u predviđenom roku i budžetu. Da bi se do ovakvog projektnog rešenja došlo, koristimo najsavremenije softverske alate, prilagođene našim internim ili standardima projekta, kao i softverske alatke razvijene unutar naše kuće. Kvalitet rezultata i rešenja često proveravamo na gradilištima naših projekata, kroz projektantski nadzor ili i puštajući u rad sisteme kontrole osvetljenja ili BMS-a. Povratne informacije koje na taj način dobijamo, stalan rad na unapređenju inženjerskih potencijala, praćenje tehnoloških inovacija, kako u pogledu proizvoda i tehnologija, tako i u pogledu alata koji se koriste u projektovanju, garantuju da će kvalitet naših projekata ostati jedno od ključnih obeležja CMD Cons Engineering-a.\nBuilding information modelling je revolucionarna promena u metodama projektovanja, izgradnje i održavanja objekata upotrebom „digitalnih blizanaca“ realnih objekata. Na najnižem ali esencijalno neophodnom nivou, kvalitetan BIM model obezbeđuje međusobnu 3D usaglašenost arhitekture i instalacija i savršeno razumljivu prezentaciju projektnih rešenja i zato svaki inženjerski sat uložen u gradnju takvog modela zapravo spašava mnogo više radnih sati na gradilištu i drži budžet projekta pod kontrolom. Pun potencijal BIM pristupa oslobađa se prelaskom na rad na višoj „rezoluciji“: korišćenjem odgovarajućih softverskih alatki, pažljivo smišljenom „parametrizacijom“ elemenata modela dobijamo pravog digitalnog blizanca objekta, u koga se mogu pohraniti ili iz koga se mogu isčitati ili generisati svi značajni podaci o nekom sistemu u objektu.\nKrerianje takvih modela naravno nije jednostavno, ali trud se bogato nagrađuje – ultra precizno i automatsko kreiranje proračuna, specifikacija, predmera, šema i druge dokumentacije za stanje sistema u datom trenutku, ili projekciju na proizvoljan trenutak životnog ciklusa projekta su samo neke od prednosti takvog načina rada. CMD Cons Engineering takav pogled / paradigmu gaji od samog početka – možemo slobodno reći da smo BIM za elektroinstalacije kao metodu krenuli da razvijamo od prvog radnog dana kompanije. U najvećem broju slučajeva, koristimo Autodesk Revit i IFC formate ali i čitav niz drugih formata i alata.


Vučić: Srbiju niko ne ucenjuje, radije ću dati ostavku nego da to dozvolim! – Nadlanu.com\nVučić: Srbiju niko ne ucenjuje, radije ću dati ostavku nego da to dozvolim!\nObjavljeno 23. jula 2014. / 13:02:41\nPremijer Aleksandar Vučić i ambasador Austrije u Srbiji Johanes Ajgner obeležili su danas 100. godišnjicu predaje austrougarskog ultimatuma Srbiji tako što su posadili drvo mira u dvorištu zdanja Nadbiskupije, nekadašnjeg Poslanstva Austrougarske monarhije, tom prilikom predsednik vlade Srbije rekao je da Srbiji više niko ne postavlja uslove i da sa njim tako ne može da se razgovara!\nPremijer Vučić je na pitanje novinara da li Srbija dobija ultimatum od Zapada da uvede sankcije Rusiji rekao:\n- Vlada Srbije je dobila poverenje od građana, da vodimo dobru politiku i da imamo odlične odnose sa Ruskom Federacijom i mi to radimo. Što se tiče ultimatuma, naši prijatelji ne razgovaraju sa Srbijom na taj način, niti će, a ni samnom kao predsednikom vlade. Pre neću biti na čelu srpske vlade nego da tako nešto dozvoljavam. U svakom slučaju mi smo na putu ka EU i od toga nećemo odustati, a trudimo se da odgovorimo na sve izazove. Videćete kada dođe prvih 100 dana rada kabineta da je već 95 odsto stvari iz ekspozea ispunjeno.\nPodsetimo srpski mediji su danas doneli vest da je pritisak Zapada na zvanični Beograd kulminirao nakon obaranja malezijskog aviona iznad istočne Ukrajine.\nKonkretno, evroatlantske sile traže da Srbija javno obeleži vlast u Kremlju kao glavnog krivca za tragediju koja se desila i da uvede sankcije Rusiji kao i ostale zemlje članice EU.\nU zgradi Nadbiskupije izložen je original diplomatske note, ultimatuma carske i kraljevske vlade Autrograsrske monarhije, koji je 23. jula 1914. godine u 18 sati uručen kraljevskoj srpskoj vladi, ministru finansija Lazaru Pačuu, koji je u tom momentu bio jedini prisutni član vlade u Beogradu.


JEREMIĆEV ULTIMATUM VUČIĆU: Ostavka ili blokiramo puteve i institucije, paralisaćemo zemlju! | Vesti Dana\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je danas da su se svi zahtevi opozicije i građana koji protestuju širom Srbije sveli na samo jedan – ostavka predsednika Srbije i SNS-a Aleksandra Vučića uz dogovor o fer i demokratskim izborima.\nOn je najavio da je moguća radikalizacija protesta u smislu građanske neposlušnosti i pre 13. aprila ako taj zahtev ne bude ispunjen, navodi se u saopštenju.\n„Najbezbolniji model izlaska iz aktuelne krize je raspisivanje fer i poštenih izbora, uz slobodne medije šest do devet meseci pre njihovog održavanja. Ako vlast odbije taj zahtev, moje mišljenje je da bi trebalo ući u različite forme građanske neposlušnosti, od prekida nastave na univerzitetima, do blokade saobraćajnica i institucija“, rekao je Jeremić Radioteleviziji Vojvodine.\nJeremić je istakao da se stvari ubrzavaju i da su događaji tokom vikenda promenili situaciju, a da u narednim danima slede protesti u beogradskoj opštini Grocka zbog predsednika te opštine Dragoljuba Simonovića, okrivljenog za podstrekavanje na paljenje kuće novinara Milana Jovanovića, kao i protesti na Kalemegdanu zbog seče stabala radi izgradnje žičare.\nPredsednik Narodne stranke je ponovio da je jedinstvo opozicije i građana neophodan uslov za promenu Vučićevog režima i dodao da „veruje da ovog trenutka ne postoji komunikacija“ bilo kog predstavnika prave opozicije sa Vučićem, i da bi tajni razgovori s njim, posredni ili neposredni, bili „veleizdaja građanskih protesta i opozicije“.\nJeremić je naveo da su višemesečni protesti, ulazak opozicije i građana u RTS i protest ispred Predsedništva Srbije uzdrmali Vučića, koji „pokazuje znake psihičke destabilizacije i ispušta dizgine“, na šta jasno ukazuje „hapšenje dece“ zbog ulaska u RTS, kao i Vučićevi poslednji razgovori sa strancima.\n„Dragan Đilas i ja smo danas razgovarali sa predstavnicima Evropskog saveta za spoljne poslove, koji su prethodno razgovarali sa Vučićem. Oni su nam preneli da im je Vučić rekao da opozicija kontroliše RTS, jer je rukovodstvo Javnog servisa postavljeno kada smo mi bili na vlasti! To samo može da znači da je on ili spreman da u bilo kom trenutku izgovori notornu laž ili je reč o psihološkom delirijumu – drugim rečima, ili je lažov ili je lud, a ja mislim da je po sredi i jedno i drugo“, rekao Jeremić.\nJeremić je, povodom subotnjeg upada u RTS, rekao da je to bila stvar trenutka koja nije ranije planirana, ali da on podržava kolege iz SZS koje su ušle u prostorije Javnog servisa, jer RTS odavno ne ispunjava svoju funkciju objektivnog informisanja građana, i dodao da je dogovoreno da u budućnosti bude što manje neplaniranih poteza.\n„Unošenje motorne testere u RTS svakako nije bila dobra ideja, ali ne bi trebalo dozvoliti da takvi ekscesi zaklone suštinu – protesti ’Jedan od pet miliona’ su nenasilni. Nasilje je moguće samo ako ga režim isprovocira, na primer organizovanjem kontramitinga, koji bi bio direktan poziv na obračun“, rekao je Jeremić.\nJeremić je dodao da organizovanje okupljanja u nameri da se jedna grupa građana suprotstavi drugoj ne može biti motivisana dobrim namerama, i da će Vučić snositi svu odgovornost ako dođe do nasilja, jer praktično ima monopol nad svim državnim resursima.\nPredsednik Narodne stranke je dodao da se Vučić odlučio na aboliciju „uhapšene dece“ jer „nije imao kud i video je da to vodi u ćorsokak“.\nJeremić je naveo da Zapad ne želi da „Vučiću vidi leđa“ dok ne završi ono što je obećao – sporazum sa Prištinom po kojem bi samoproglašeno Kosovo postalo član u UN, a Srbija se „razgraničenjem“ trajno i nepovratno odrekla dela Kosova i Metohije.


fudbal Archives - AKOS\nNogometni/Fudbalski savez BiH pred sutrašnju utakmicu sa Belgijom na “Grbavici“ izdao je obavještenje navijačima. Naime, navijačima koji će prisustvovati utakmici bh. reprezentacije iz bezbjedonosnih razloga neće biti dozvoljeno unošenje na stadion predmeta kao što su: ruksaci, torbice, veće ručne torbe, niti bilo koji tvrdi predmet, prenosi Anadolu Agency (AA). Dodaje se\nReprezentacija Bosne i Hercegovine večeras je rezultatom 4:0 pobijedila selekciju Gibraltara u okviru kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo u fudbalu koje će se naredne godine igrati u Rusiji, javlja Anadolu Agency (AA). Izabranici selektora Mehmeda Baždarevića visokom pobjedom nad slabašnim Gibraltarom vratili su se u trku za baraž za plasman na Mundijal\nU nedjelju, 12. februara 2017. godine, u maloj sali centra Skenderija počele su Royal Jelly Liga srednjih škola Kantona Sarajevo u malom fudbalu za muškarce i FIT keks Liga srednjih škola za djevojke. Organizator ovog takmičenja je Udruženje za razvoj sporta Sport Centar, dok je farmaceutska kompanija Bosnalijek generalni pokrovitelj, s


Project Management Championship je studentsko nacionalno takmičenje u upravljanju projektima i bazira se na kompetencijama u upravljanju projektima. Sastoji se od dva odvojena dela- kvalifikacione runde i finala. Kvalifikaciona runda je održana 21. Februara u prostorijama Fakulteta organizacionih nauka, a podrazumevala je test od 100 pitanja koji tim studenata rešava na računaru. Prvoplasiranih 6 timova, na osnovu rezultata web testa, nastavljaju takmičenje u finalu, 28. februara, gde će rešavati realan poslovni problem u formi projektnog plana. Timovi koji će se takmičiti u finalu su timovi sa Ekonomskog fakulteta u Beogradu, Fakulteta tehničkih nauka iz Novog Sada, Fakulteta organizacionih nauka, kao i sa Univerziteta Džon Nezbit.\nPozivamo sve zainteresovane da prisustvuju finalnom delu takmičenja koje će biti održano u nedelju, 28. februara, na Fakultetu Organizacionih nauka sa početkom u 13h.


Ambasadori: Nasilje u kosovskom parlamentu neprihvatljivo\nBeta\t 19. novembra 2015. 23:55\nAmbasadori Rusije i SAD pri UN izjavili su danas da je nasilje u kosovskom parlementu neprihvatljivo i da odgovorni moraju biti izvedeni pred lice pravde.\n“Situacija u kosovskom parlamentu je zabrinjavajuća. Upotreba suzavca u parlamentu nije u skladu sa demokratskom državom. Tražimo od kosovskih vlasti da takvo ponašanje ne tolerišu”, rekao je ambasador SAD pri UN na sednici Saveta bezbednosti UN, posvećenoj redovnom izveštaju Generalnog sekretara UN Ban Ki Muna o Kosovu.\nOn je istakao važnost pokušaja Kosova da udje UNESKO i dodao da će SAD da nastave da podržavaju priznavanje Kosova.\nRuski ambasador kazao je da svi koji su odgovorni za nasilje na Kosovu moraju da odgovaraju, kao i da Rusija neće promeniti svoj stav kad je u pitanju nezavisnost Kosova.\n“Svi koji su odgovorni za nedavno nasilje na Kosovu moraju biti izvedeni pred lice pravde”, rekao je ruski ambasador.\nOn je dodao da je stav Rusije po pitanju nezavisnosti Kosova “nepromenjen”.\nAmerički ambasador je pozdravio napore i Beograda i Prištine u procesu dijaloga, u cilju normalizacije odnosa.\nDodao je da vlade Srbije i Kosova imaju razloga da budu zadovoljne zbog postignutog Sporazuma o zajednici srpskih opština, energetici, telekomunikacijama i mostu u Mitrovici.\nOn je kazao da je Kosovo prošlo važne etape u cilju jačanja institucija i istakao važnost nedavno potpisanog Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU.\n“To je važna etapa za Kosovo i njegov put ka EU”, rekao je američki ambasador.\nFrancuski ambasador takodje je osudio nasilje, kome je nedavno pribegla kosovska opozicija, i ocenio da je ono “neprihvatljivo”.\nDodao je da Francuska podržava dijalog Beograda i Prištine i istakao da je od “krucijalne važnosti” da se primene svi do sada postignuti sporazumi dve strane, posebno o Zajednici srpskih opština, i ocenio da je to važno i za regionalnu stabilnost.\nAmbasador je zahvalio Srbiji i Kosovu na podršci koju su pružili Francuskoj posle najvećeg terorističkog napada u istoriji te zemlje.\nKineski ambasador pri UN izrazio je zadovoljstvo jer je dijalog Beograda i Prištine dao pozitivne rezultate i dodao da je poštovanje Rezolucije 1244 važno, kako bi se našlo prihvatljivo rešenje za obe strane.\n“Srećni smo jer je dijalog Beograda i Prištine dao pozitivne rezultate po pitanju energetike i telekomunikacija”, rekao je kineski ambasador i dodao da Kina ohrabruje nastavak dijaloga.\nOn je ocenio da je u ovom trenutku na Kosovu bezbedno i da treba učiniti napore kako bi se održala bezbednost.


Rusi napravili “SVETLEĆU LADU”: Vozači ovog automobila i noću moraju da nose NAOČARE ZA SUNCE (VIDEO) - PRess Serbia | PR PRess team\nRusi napravili “SVETLEĆU LADU”: Vozači ovog automobila i noću moraju da nose NAOČARE ZA SUNCE (VIDEO)\nSvetleća „lada“ napravljena je u Rusiji, a zbog jakog svetla njeni vozači i noću moraju da nose naočare za sunce.\nEkipa sa Jutjub kanala „Garage 54“, koju čine zaljubljenici u automobile iz Rusije, napravila je svetleću „ladu“, prekrivenu sa 300 LED sijalica.\nDa bi sijalice bile postavljene, na celoj „ladi“ izbušene su rupe i razvučene na desetine metara kablova.\nKada se sve sijalice uključe, „lada“ cela zasija, ali to stvara probleme vozaču, koga jako osvetljenje zaslepi, pa mora da nosi naočare za sunce.\nOsim jakog svetla, problem za vozača je i što veliki broj sijalica ima svoj sistem za hlađenje, pa se u kabini diže temperatura.\nTagovilada rusi SVETLEĆU LADU\nBEBE sanjaju još u STOMAKU


Podrška SAD reformi pravosuđa Srbije\nVašington – Ministarka pravde Srbije Snežana Malović, tokom četvorodnevne posete SAD susrela se sa najvišim zvaničnicima američkog pravosuđa. Prema oceni ministarke Malović, Srbija i njeno pravosuđe mogu da računaju na značajnu pomoć i podršku SAD, kako finansijsku, za oblast izrade i primene zakona, stručno usavršavanje, tako i tehničku. Ona je naglasila i da će Srbija i SAD do kraja godine potpisati sporazum o međusobnom izučivanju svojih državljana osumnjičenih za krivična dela. Malović je istakla da postoje uslovi za sklapanje tog ugovora i da se na njemu “već radi” kao i da će se njegovim potpisivanjem međusobna saradnja Srbije i SAD podići na viši nivo.\nTokom posete ministraka Malović je razgovarala i sa američkim kolegom Erikom Holderom o saradnji u borbi protiv kriminala, trgovine drogom, ljudima i terorizma.\nMalović je rekla da je ministra pravde SAD koji je ujedno i glavni tužilac "obavestila i o napretku koji je Srbija postigla u reformi pravosuđa i u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije".\n"Američki kolega nam je pružio bezrezervnu podršku u reformi", rekla je Malović i navela da je dogovoreno da američki ministar pravde uskoro poseti Srbiju.\nOna je tokom posete razgovarala i sa predstavnicima Federalnog istražnog biroa (FBI), zamenikom pomoćnika Državnog sekretara i šefom Kancelarije za Evropu i Evroaziju, Tomasom Kantrimenom i sa pomoćnik američkog državnog sekretara Vilijemom Braunfildom.\n"Na svim sastancima je istaknut doprinos koji je Srbija dala ispunjavanjem svojih međunarodnih obaveza, prvenstveno misleći na hapšenje i ekstradiciju Ratka Mladića", rekla je Malović i dodala da su svi sagovornici u tome prepoznali uspeh Srbije.\nPrema njenim rečima, svi zvaničnici su istakli da sve aktivnosti Srbije ukazuju da će ona ispuniti i ostale ciljeve koje je sebi postavila, koji se tiču intenziviranja borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije.\nOna je precizirala da je tokom razgovora sa zvaničnicima FBI-a istaknuto da "postoje konkretni dogovori o konkretnim predmetima gde smo i do sada ostvarivali saradnju i gde ćemo u buduće očekujem ostvariti veoma uspsnu saradnju".\nMalović je navela i da je sa Barnfildom razgovarala o načinima pomoći koje SAD mogu da upute Srbiji.\n"Složili smo se da to može da bude u vidu finansijske podrške, prvenstveno u Zakonu o oduzimanju imovine stecene kriminalom i programima zaštite svedoka kao i u davanju javne podrške kao i podrške u međunarodnim institucijama", rekla je Malović.\nU delegaciji su još bili i drugi visoki predstavnici pravosuđa Srbije: Nata Mesarević, predsednica Vrhovnog kasacionog suda i Vrhovnog saveta sudstva, Zagorka Dolovac, republički tužilac, i Vladimir Vukčević i Miljko Radisavljević, tužioci za ratne zločine i organizovani kriminal.


Koliko je Šolak spreman da plati rušenje vlasti?\nAko je Dragan Šolak spreman da plati 120 miliona evra za kupovinu fudbalskog kluba u Engleskoj, koliko li je tek spreman da uloži u rušenje vlasti u Srbiji? Ovo pitanje se logično nameće svakom gledaocu informativnih kanala poput N1 i Nove S, koje rade pod kapom njegove „Junajted medije“.\nPredsednik države Aleksandar Vučić i Vlada Srbije su svakodnevno na brutalnom udaru ove mašinerije, koja jedva da konstatuje nepocenjive uspehe srpske ekonomije, koja u poslednje dve godine ima ubedljivo najveći privredni rast u Evropi, a infrastruktura, auto-putevi i pruge bukvalno su premrežili našu državu.\nOčigledno je da odluka da državni „Telekom Srbija“ uđu u tržišnu utakmicu sa „Junajtedom“ koji je, iako privatna firma, bio favorizovan od prethpodne vladajuće vrhuške je jedan od najtežih udaraca za preduzeće kojim rukovodi Šolak, sa malteškim pasošem i prebivalištem u Švajcarskoj. Udari na vlast i „Telekom“ su svakodnevni, a Šolakovi zvanični poslovi u Srbiji, ali i u regionu, su u strmoglavom padu.\nEksperti: Šolak mahinacijama zgrće bogatstvo\n- Posmatrajući finansijske izveštaje Junajted grupe Dragana Šolaka može se sa sigurnošću konstatovati da posluje po ovom principu: privredna društva koja su članice Grupacije generišu velike prihode u poslovima koji sami po sebi donose veliki profit. Vlasnici kapitala potom pribegavaju raznim optimizacijama, kojima utiču na visinu plaćenog poreza na dobit i ostale poreze i naknade, za koje država ostaje uskraćena. Takođe, iskazivanjem velikih troškova u poslovanju kroz razne ugovore o delu, intelektualne usluge i slično, gde je primetna velika verovatnoća zloupotreba, suvlasnici Junajted grupe dolaze do keša koji im je potreban za finansiranje raznih aktivnosti i gomilanje ličnog bogatstva - zaključili su nedavno finansijski eksperti koji su analizirali poslovanje Junajted grupe.\nUprkos prezaduženosti „Junajted grupe“, izgleda da je konto tajkuna Šolaka sve veći. Prelomnu tačku u budućem fijasku „Junajteda“, je prelazak engleske Premijer lige sa njegovih kanala Sport klub na „telekomovu „ Arenu Sport“. Ovaj poslednji tržišni poraz, nakon što su u istom smeru na platforme nacionalnog telekomunikacionog operatera „u kompoziciji“ prešli, španska, portugalska, NBA liga… i što se na Areni Sport od sledećeg leta može gledati ubedljivo najbolji sportski sadržaj i što više ne postoji najvažniji razlog da ljubitelji sporta budu pretplatnici Šolakovog SBB.\nOčigledno je da se Šolak osetio toliko pogođenim kada je izgubio na tenderu utakmice engleske Premijer lige da je iz čiste obesti i inata odlučio da kupi ni manje ni više nego fudbalski klub, člana te iste lige.\nČovek koji celog živoga dodirne tačke sa fudbalom nije imao osim kroz trgovinu pravima na TV prenose sada je potrošio, prema izveštajima britanskih medija, najmanje 120 miliona evra kako bi postao većinski vlasnik FK Sautempton, tima koji je tradicionalno u donjem delu tabele Premijer lige i koji već duže vreme traži nove gazde.\nKako je objavljeno na Ostrvu, Šolak u ovu kupovinu nije ušao preko svoje „Junajted grupe“ ili bankarskim kreditom, već će transakciju da plati kešom, od svog ličnog novca.\nTo i nije čudno. Naime, dok ukupni dugovi medijske hobotnica „Junajted grupa“ iznose astronomskih 4,4 milijarde evra, a akumulirani gubici najmanje 630 miliona evra, pri čemu se i jedno i drugo iz dana u dan bez prestanka uvećava, lično bogatstvo Dragana Šolaka se ne smanjuje!\nGde završavaju pare od reklama to je tajna jer je njegova kompanija registrovana u medijskom ofšoru u Luksemburgu i koliko od toga završava na njegovim privatnim računima još je tajna. Da je nakupio dosta novca i ova kupovina svedoči, a premijerka Srbije Ana Brnabić je juče izjavila da njegovo bogaćenje govori kakva je bila oligarhija u Srbiji dok su je vodili Šolakovi politički i poslovni partneri. Brnabićeva je podvukla da je sve ovo napravljeno novcem građana Srbije, zloupotrebom državnih resursa („Telekoma“) i političke moći.\nKako bilo, ceo Šolakov “biznis model” počiva na tome da u zemljama u kojima posluje, a pre svega u Srbiji, gde ima najveći biznis, na svaki legalni i nelegalni način izbegava plaćanje poreza i drugih obaveza, a potom da crpi zaradu iz svojih sopstvenih kompanija i ogromne količine keša prebacuje u svoje ofšor firme na egzotičnim lokacijama širom sveta.\nTako je Šolak postao vlasnik luksuznih vila na Ženevskom jezeru i na Floridi, tri privatna aviona, skupih golf terena, a sada i fudbalskog kluba u Engleskoj.\nZanimljivo je da britanski mediji kao da nisu sigurni kako da predstavljaju Dragana Šolaka, pa neki pišu da je “tajkun iz Srbije”, a neki da je “tajkun rođen u Srbiji”. Istina je da je ovaj kontroverzni biznismen, zvanično, bivši Srbin! Naime, kako je jednom prilikom i lično potvrdio, Šolak se 2017. odrekao srpskog pasoša i postao državljanin Malte, a stalno prebivalište mu je u Švajcarskoj. Za Srbiju ga veže, pored porekla, to što u njoj ima biznise od kojih masno zarađuje, a preko svojih medija poput N1 i poslovnih partnera iz opozicije ostvaruje snažan politički uticaj.\nIpak, izgleda da Dragana Šolaka za Srbiju vežu i neke emocije, ako ništa drugo potreba da bude “glavni” i “najveći”, jer kako drugo osim kao bahaćenje na granici sa čistim ludilom objasniti da je taj čovek spreman da potroši najmanje 120 miliona evra, a u budućnosti će kao većinski suvlasnik imati još mnogo novih troškova, u znak nekakve osvete, samo da pokaže da mu se može!\nA za to vreme, kako su pre samo koji dan, uoči novogodišnjih praznika, konstatovali finansijski eksperti koji su detaljno analizirali poslovanje Junajted grupe: “Ukoliko se obrati pažnja na brzinu kojom se Grupacija zadužuje na tržištima kapitala, uzimanjem kredita ili emitovanjem sopstvenih obveznica, može se sa sigurnošću konstatovati da UG svoju likvidnost finansira pozajmicama i kreditima i da je pitanje trenutka kada će Šolakova imperija dospeti u situaciju da neće moći da servisira preuzete obaveze, odnosno neće biti u mogućnosti da plaća dospele, a neizmirene obaveze”.\nUkratko: Šolaku je kompanija na korak do bankrota, a on troši stotine miliona da se igra fudbala\nFK Sautempton Junajted grupa Dragan Šolak Sautempton


Američke rakete u Evropi i Aziji: Mitski cilj Vašingtona u postizanju vojne superiornosti - Sputnjik Srbija\n02:28 01 Mart 2021\n08:27 20.08.2019 (osveženo 10:51 20.08.2019) Preuzmite kraći link\n„Gde god Amerikanci da te sisteme u budućnosti rasporede, u Aziji ili u Evropi, oni će dosezati do teritorije naše države i za nas će predstavljati neposrednu vojnu pretnju. Sa svim posledicama koje će imati zemlje na čijoj teritoriji će biti raspoređeni, kao i za same SAD. Nikakva politika — čisto vojno planiranje, u legitimnom interesu osiguranja naše odbrane i nacionalne bezbednosti“, izjavio je Kosačov.\nOn je naglasio da testiranje u SAD potvrđuje da je Vašington kršio Sporazum o raketama srednjeg i kratkog dometa, i to još dok je on bio na snazi. Kako je podsetio senator — Moskva i Vašington su se 1987. godine dogovorili da ne vrše istraživanja koja bi vodila ka proizvodnji i testiranju.\n„Proizvodnje je, očigledno — bilo, i to je osnovna povreda Sporazuma. Sada se desilo i testiranje. To još jednom potvrđuje da SAD nisu poništile Sporazum zato što ga je narušila Rusija (a mi to nismo radili), već zato što ih je on ometao da pređu na završnu etapu u postizanju mitskog i manijakalnog cilja — postizanja jednostrane i isključivo vojne superiornosti“, zaključio je ruski senator Kosačov..\nSergej Rjabkov, zamenik šefa diplomatije Rusije, je saopštio da Moskva neće dozvoliti da bude uvučena u trku u naoružanju.\nPentagon je 19. avgusta objavio da je izveo testiranje konvencionalne krstareće rakete kopnenog baziranja, koja je do sada bila zabranjena Sporazumom o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa.


Premijera mjuzikla “Parče brodvejske noći” 17. septembra\nTanjug 2. septembra 2021. 14:55\nBEOGRAD – Muzička predstava u vidu spektakl mjuzikla “Parče brodvejske noći” u režiji Radeta Vukotića i u produkciji kuće “Emotion”, biće premijerno izvedena 17. septembra u velikoj sali Kombank Dvorane u Beogradu, najavljeno je danas u ovoj ustanovi.\nJedna od najboljih savremenih rok muzičarki Ivana Peters, glumci Jelena Gavrilović i Marko Marković, pevačica i glumica Katarina Bogićević, kao i operski umetnik Dragoljub Bajić, predstaviće repertoar svetskih mjuzikl naslova kao što su – “Kosa”, “Čikago”, “Briljantin”, “Fantom iz opere”, “Mamma Mia”, “Mulen Ruž”.\nOsim navedenih brodvejskih hitova, veče će biti ispunjeno i pesmama slavnih muzičara koji su obeležili istoriju svetske pop, džez, rok muzike – Tina Tarner, Madona, Rej Čarls, Frenk Sinatra, Adel, Džo Koker.\nNa sceni uz glumce i muzičare će biti baletska grupa mladih i talentovanih igrača za doživljaj pravog spektakla.\nKako je naveo Rade Vukotić, reditelj ovog muzičkog šou programa, produkcija “Emotion” u svom ogranku “Emotion Teatar” stavlja na mapu Srbije komercijalno pozorište po ugledu na taj model u svetu, kao što je muzički teatar.\nČuvena producentska kuća, koja realizuje uglavnom licencirane emisije popularne svuda u svetu ili igrane serije kao odgovor na američke ili strane originale (“Urgentni centar”, “Žene sa Dedinja”, “Sinđelići”, “Dinastija”), neko vreme je posvećena i pozorišnim projektima.\nIz direkcije su doneli odluku da u ova teška, neizvesna pandemijska vremena naprave teatar za zabavu, koji će baciti akcenat na bulevarske komade, u formi kabarea i mjuzikla.\nNa ovaj način će biti gosti raznih pozorišta po Srbiji i regionu, a prva stanica na tim turnejama im je Kombank Dvorana – 17. septembra.\nRok pevačica i autorka Ivana Peters, poznata kao liderka benda “Negative” i jedna od ključnih figura ’90-ih pop dens atrakcije “TAP 011”, izjavila je da je veoma zahvalna što u ovom periodu svoje karijere uspeva da radi više zanimljivih stvari.\nTako je u gotovo u isto vreme Peters obnovila dve spomenute grupe sa kojima intenzivnije nastupa, a u pojedinačnim koncertnim aktivnostima sarađuje sa kolegama Anom Stanić i Đorđem Davidom.\nSada se nalazi u sasvim novom izazovu, a to je pozorišna predstava u duhu Brodveja po uzoru na mnoge kabaretske klubove sveta, kao mešavina mjuzikla, muzičkog šou programa, koncerta i spektakla.\n“Volim da pevam u duetu, što ovaj projekat donosi, privlači me višeglasje. Teško nam je bilo da se odlučimo koje pesme od toliko sjajnih numera da izaberemo za naš mjuzikl, mi bismo pevali sve moguće”, rekla je pevačica.\n“Želim da do kraja života imam ovako različite poslove”, naglasila je Peters, koja će u istoj produkciji biti deo i sledećeg mjuzikla “Devojačko veče”.\nPremijera te muzičke predstave u režiji takođe Radeta Vukotića biće održana 1. oktobra, a partnerke će Ivani biti – pevačice Tijana Dapčević, Zorana Pavić, Maja Brukner i glumica Jelena Đukić.\nDramski umetnik Marko Marković je ukratko opisao rad sa ovom ekipom, gde je istakao kako mu je zadovoljstvo “da radi sa ženom koja je izmislila muziku” (misleći na Ivanu Peters), jednim operskim prvakom (Dragoljub Bajić), kao i uveliko dokazanom damom na sceni (Katarina Bogićević).\nMarković je godinama imao glavnu ulogu u dečjem hit mjuziklu “Tesla i bitka na magnetnom polju” kompozitorke Leontine Vukomanović, prema tekstu Nebojše Romčevića.\nPrvak Opere Narodnog pozorišta u Beogradu Dragoljub Bajić otkrio je da će u predstavi “Parče brodvejske noći” pevati duet “Crying Time” Reja Čarlsa, sa Ivanom Peters, kao i druge numere, i da je veoma srećan što je deo ove scenske, muzičke priče, za njega ipak drugačije u odnosu na osnovni poziv.\nOperski umetnik je imao značajne uloge u velikim naslovima svetske operske baštine u svom matičnom teatru (“Čarobna frula“, „Seviljski berberin, „Lučija od Lamermura“, „Evgenije Onjegin“, „Trubadur“, „Rigoleto“, „Toska“, „Don Karlos“).\nKatarina Bogićević, rodom iz Podgorice gde i danas živi, publici malih ekrana je bila poznata po TV seriji „Folk“ (2011), kao i po učešću u muzičkim emisijama „Ja imam talenat“ i „Tvoje lice zvuči poznato“.\nGlumica Jelena Gavrilović, afirmisano lice iz reklama i raznih TV serija, takođe je deo ovog mjuzikla, a pevačko umeće je već predstavila ranije u mjuziklu „Kosa“ (Atelje 212, 2010), raznim tematskim muzičkim večerima, kao i u hit spektaklu „Rock Opera“.\nU skladu sa epidemiološkom situacijom, predstava će biti izvedena u Kombank Dvorani za 500 ljudi, što je tek trećina ukupnog kapaciteta velike sale.


To je najlošiji Šumaherov rezultat u kvalifikacijama ove sezone. Sedmostruki svetski prvak rekao je da su za neuspeh krivi "problemi sa kočnicama i gumama".\n"U pojedinim trkama video se napredak, ali u nekima smo loše prošli. Nemamo sjajno vozilo ove godine i to svakako nije moglo da pomogne Šumaheru", rekao je Bron.\nŠumaher se suočava sa kritikama medija i vozača zbog postignutih rezultata ove sezone, a vodeći u generalnom plasmanu Luis Hamilton iz Meklarena rekao je da je Šumaheru "teško da se bori sa mladim vozačima koji imaju glad za pobedama kakvu je on imao na početku karijere".\n"Moramo dobro da razmislimo, procenimo situaciju i odlučimo o narednim potezima. Trudimo se da poboljšamo i razvijemo vozilo, ali ponekad se dogodi da se pri velikom trudu sapletete", rekao je Bron.\nOve sezone voženo je osam trka u Formuli jedan, a u generalnom plasmanu konstruktora Mercedes GP zauzima četvrto mesto sa 108 poena, dok je Meklaren prvi sa 215.\nU konkurenciji vozača Rozberg zauzima šesto mesto sa 74 poena, a Šumaher deveto sa 34.\nTrka za Veliku nagradu Evrope vozi se sutra od 14 sati u Valensiji.


Horu smjera za crkvenu muziku pripale najviše nagrade u Nišu | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Horu smjera za crkvenu muziku pripale najviše nagrade u Nišu\nHoru smjera za crkvenu muziku pripale najviše nagrade u Nišu\nISTOČNO SARAJEVO – Hor smjera za crkvenu muziku i pojanje Muzičke akademije Univerziteta u Istočnom Sarajevu dobio je tri najviše nagrade na 26. Internacionalnim horskim svečanostima održanim u Nišu.\nZa upečatljiv nastup, horu iz Istočnog Sarajeva međunarodni stručni žiri dodijelio je nagradu za najbolje izvođenje kompozicije Stevana Stojanovića Mokranjca „Peta rukovet“, nagradu „Miodrag Veljković – Špaja“ za najbolje izvođenje kompozicije domaćeg autora Dušana Radića „Gungulice“, dok je nagrada za najboljeg solistu pripala sopranu Lani Pržulj.\nNastupom na ljetnjoj pozornici niške tvrđave treće festivalske večeri hor iz Istočnog Sarajeva, pod rukovodstvom dirigenta Rada Radovića, izmamio je dugotrajne gromoglasne aplauze oduševljene brojne publike, ali i stručne javnosti u velikom amfiteatru ovog starog zdanja.\nOvogodišnji festival, održan od 30. juna do 3. jula, bio je posvećen jubileju 160 godina od rođenja Mokranjca i svaki hor je interpretirao, kao obaveznu, jednu njegovu kompoziciju.\nRadović je rekao Srni da je u objedinjenoj kategoriji – konkurenciji 13 horova iz Mađarske, Turske, Hrvatske, Slovenije, Crne Gore, Makedonije i Srbije, hor Smjera za crkvenu muziku i pojanje Muzičke akademije Univerziteta u Istočnom Sarajevu bio jedini predstavnik BiH na ovim svečanostima.\n„Iako je hor Smjera za crkvenu muziku i pojanje Muzičke akademije iz Istočnog Sarajeva osvojio najviše nagrada stručnog žirija, nagrada za najbolje izveden programa u cjelini pripala je horu `Ave` iz LJubljane, koji je time postao pobjednik festivala“, rekao je Radović.\nNagrade za najbolje izvođenje kompozicije Stevana Stojanovića Mokranjca i za najbolje izvođenje kompozicije domaćeg autora, koje su pripale horu iz Istočnog Sarajeva, te nagrada koju je osvojio hor „Ave“ iz Slovenije – za najbolje izveden program u cjelini predstavljaju tri najznačajnije nagrade ovogodišnjeg festivala od ukupno 11, koliko je dodijeljeno.\n„Da je konkurencija na festivalu bila veoma jaka, potvrđuje i učešće profesionalnog hora `Ivan Goran Kovačić` iz Zagreba, zatim horova `Voisingers` iz Mađarske, `Ankapela` iz Ankare, Akademskog hora `Mirče Acev` iz Skoplja i drugi“, istakao je Radović.\nZvanični muzički kritičari na festivalu Gordana Krajačić i Gorica Pilipović iz Beograda jednoglasno su konstatovale da je hor iz Istočnog Sarajeva najbolji na ovogodišnjem festivalu, a da je kvalitet horskih nastupa značajno porastao u odnosu na prethodno festivalsko izdanje.\nStručni žiri su činili: Zoran Simjanović /Srbija/, Ambrož Čopi /Slovenija/, Nikolaj Denisov /Rusija/, Zdravko Šljivac /Hrvatska/ i Bogdan Đaković /Srbija/.\n„Da je žiri imao težak zadatak, govori i podatak da je, prilikom dugotrajnog odlučivanja o najboljima, član žirija iz Rusije napustio ovu stručnu komisiju“, istakao je Radović.\nNa programu hora Smjera za crkvenu muziku i pojanje Muzičke akademije iz Istočnog Sarajeva bila su djela Sergeja Rahmanjinova „Voskresenije Hristovo vidjevše“, Dušana Radića „Gungulice“, Mokranjčeva „Peta rukovet“ i monahinje Julijane Denisove „Vo carstviji Tvojem“.\nPrethodni članakU subotu skokovi sa ćuprije\nNaredni članakNa turniru se okupilo oko 800 mladih fudbalera


Stručnjaci o inovacijama u lečenju melanoma 11. i 12. septembra u Zemunu - Život - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Stručnjaci o inovacijama u lečenju melanoma 11. i 12. septembra u Zemunu\n0Piše: A. Ćosić 09. septembra 2020. 20.56 Izmenjeno: 21.02\nFoto: M. Đ. / Arhiva\nTom prilikom, stručnjaci iz zemlje i regiona kao i predstavnici Udruženja razgovaraće o inovativnim metodama lečenja, a to je podrška obolelima od melanoma i edukacija kako u inovativnim metodama lečenja, tako i u preventivi.\nU planu je i tribina ,,Melanom u doba korone”, razmena mišljenja lekara o vakcinaciji protiv sezonskog gripa i psihoterapijski razgovor. Tradicionalni razgovor lekara i pacijenata posebno će biti posvećen novim pacijentima.\n„Zahvaljujuci Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje lekovi kojih nije bilo kod nas od ove godine su na listi“, rekla je Beba Golubović, članica Udruženja.\nIdeja je da ađuvantna terapija bude dostupna pacijentima u trećem stadijumu bolesti, kao preventivna terapija da bi se sprečio dalji napredak bolesti. Kako je rečeno, „nema potrebe da se pacijenti teško razbole da bi dobili lekove“.\nUdruženje nastavlja i da apeluje na odgovorne da omoguće pacijentima koji se leče na VMA da tu i primaju terapiju, bore se da pacijentima budu dostupne inovativne terapije, ali i preventivne, jer to skraćuje period lečenja i može da spreči da pacijent dobije metastatski melanom, rekao je predsednik Udruženja Savo Pilipović.\nOn je kazao da će to Udruženje predati peticiju za zabranu rada solarijuma, koja je izazvala veliko interesovanje u javnosti, čim se formira Vlada, Skupštinski odbor za porodicu i zdravlje, Ministarstvo zdravlja.\nlečenje, melanom, rak kože, treapija, UPOOMBeograd\nUdruženje: Obolelima od limfoma i dalje teško dostupne inovativne terapije\nLečenje i kontrola drugih bolesti u vreme pandemije


Donet je „Zakon o nazivu i podeli Kraljevine na upravna područja” - Fondacija Srpski legat\n03 okt 2019 MK\nNa današnji dan, 3. oktobra 1929. godine je donet Zakon o nazivu i podeli Kraljevine na upravna područja.\nTime je teritorija Kraljevine SHS umesto na oblasti, kao što je bilo do tada, podeljena na banovine, a naziv joj je promenjen u Kraljevina Jugoslavija.\nUmesto na 33 oblasti oko najznačajnijih gradova, teritorija je podeljena na devet banovina i Beograd, koji je sa Zemunom i Pančevom činio posebnu upravnu jedinicu, sa upravničkim ovlašćenjima srazmernim onima koje su imali banovi u ostalih devet delova.\nNavodno su zapadne zemlje, a naročito Britanija, zahtevale da se država podeli na veće oblasti sa većom lokalnom autonomijom, u tobožem cilju efikasnijeg rada administracije.\nTako je država podeljena na banovine, koje su nazvane po rekama, i to Dravska sa centrom u Ljubljani, Savska sa Zagrebom, Vrbaska sa Banja Lukom, Primorska sa Splitom, Drinska sa Sarajevom, Zetska sa Cetinjem, Dunavska sa Novim Sadom, Moravska sa Nišom i Vardarska sa Skopljem, a interesantno je da su recimo Čačak i Užice bili u Drinskoj banovini, Kragujevac u Dunavskoj, a Niš u Moravskoj.\nU svakom slučaju, ta podela je ostala na snazi do sporazuma Cvetković–Maček iz 1939. godine, kada su zbog ustupaka Hrvatima, Primorska i Savska banovina, uz delove Dunavske, Vrbaske, Drinske i Zetske banovine spojene u novu Banovinu Hrvatsku, prvu i jedinu nazvanu po nacinalnoj, a ne geografsoj osnovi, koja je postala temelj za brzi nastanak NDH, kao i današnje Republike Hrvatske.\n1914. godine završena je ofanziva na Kajmakčalanu, što je bila prva pobeda srpske vojske posle povlačenja preko Albanije;


Željka Cvijanović: Srpskoj ne treba ni stari ni novi visoki predstavnik - 27.12.2020, Sputnik Srbija\nŽeljka Cvijanović: Srpskoj ne treba ni stari ni novi visoki predstavnik\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da je, što se tiče visokih predstavnika, stav Republike Srpske jasan - nama ne treba ni ovaj stari... 27.12.2020, Sputnik Srbija\n09:14 27.12.2020 (Osveženo: 04:01 26.08.2021)\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da je, što se tiče visokih predstavnika, stav Republike Srpske jasan - nama ne treba ni ovaj stari, ni neki novi visoki predstavnik.\nNa pitanje Srne da prokomentariše najavu da sadašnji visoki predstavnik Valentin Incko odlazi iz BiH, a da bi njegov naslednik mogao da bude Kristijan Šmit iz Nemačke, Cvijanovićeva je rekla da Srpskoj treba iskreno partnerstvo sa Evropskom unijom koje neće biti opterećeno prisustvom visokog predstavnika koji pristrasno promoviše politički koncept jednog naroda, a otvoreno potkopava interese druga dva konstitutivna naroda.\n"Funkcionalna" država sve gora zahvaljujući visokim predstavnicima\n"Neki će reći da je visoki predstavnik dejtonska kategorija. To je tačno, ali je tačno i to da su visoki predstavnici uzurpirali sebi brojna ovlašćenja koja im nije dao Dejtonski sporazum. Tačno je i to da su visoki predstavnici, umesto da rade u skladu sa svojim mandatom i doprinose izgradnji boljih unutrašnjih odnosa u BiH, uporno rušili bilo kakav dogovor između njenih konstitutivnih naroda, svrstavajući se na stranu jednih, a radeći protiv drugih", istakla je Cvijanovićeva.\nPredsednica Republike Srpske je navela da se to sve radilo pod plaštom pravljenja neke, kako je rekla, kobajagi funkcionalne države, a ona je sve gora upravo zahvaljujući visokim predstavnicima.\nU suštini, namera je da se uruši koncept entiteta, prvenstveno ustavna snaga Republike Srpske u kojoj je dominantan srpski narod, ali i da se dodatno uruši pozicija hrvatskog naroda i spreči da raspolaže političkim pravima kolektiviteta, naglasila je Cvijanovićeva.\nAko Evropska unija zagovara stav da je u BiH neophodan visoki predstavnik, rekla je predsednica Srpske, onda je to jasan pokazatelj da ni oni sami ne veruju u evropsku perspektivu BiH.\nAkcije visokih predstavnika su bile vandejtonske\nMi u Republici Srpskoj smatramo da treba jačati vezu sa Evropskom unijom i ne znam zašto je nenormalno očekivati da se upravo kroz jedan izbalansiran i realan odnos dekontaminira atmosfera koja je u BiH i napravljena i zadržana upravo time što su visoki predstavnici delovali izvan mandata koji im je dao Dejtonski sporazum, kazala je Cvijanovićeva.\nOni su bili oruđe za njegovu izmenu, a da su poštovali sopstveni mandat, mi bismo danas jedni s drugima u BiH sedeli, razgovarali i dogovarali rešenja koja su dobra za sve. Pošto nisu, oni su deo nereda i nepoverenja u kojem u BiH živimo, konstatovala je predsednica RS.\nOna je podsetila da stav Republike Srpske u vezi sa visokim predstavnikom nije usamljen, jer se može čuti i u Srbiji, Hrvatskoj i još nekim zemljama EU, kao i u Rusiji.\n"Nije tu reč o potkopavanju neke dejtonske kategorije, uostalom, akcije visokih predstavnika su ionako često bile vandejtonske, već o potrebi da se onemogući praksa koja je nenormalna za bilo koju iole normalnu zemlju, a pogotovo ako se još tvrdi da se ona kreće ka Evropskoj uniji. To je funkcija koja treba da uvene, a odnos Evropske unije i BiH da bude revitalizovan i da mu se vrati poverenje", zaključila je Cvijanovićeva, preneo je Tanjug.\nIncko: Doći će do preokreta i većeg angažovanja Nemačke u BiH\n„Lavrov NATO-u: Dalje ruke od Srpske!”: Šta Hrvati poručuju ovakvom interpretacijom Lavrova /video/\nPočetak diplomatske ofanzive iz Vašingtona da bi se opravdala intervencija NATO-a protiv Srba


Evropske akcije - Blic Online\nJeftine sirovine ponovo obaraju svetske akcije\nEvropske berze su i danas zabeležile pad akcija, a najviše su potonule deonice rudarskih kompanija nakon što je Anglo Amerikan saopštio da će ukinuti na hiljade radnih mesta.\nOporavak evropskih berzi nakon skoka azijskih\nEvropske akcije su danas bile u porastu, drugi dan zaredom nakon skoka deonica u Aziji i ublažavanja zabrinutosti u pogledu tenzija između Turske i Rusije, nakon što je Turska oborila ruski vojni avion.\nOporavak evropskih akcija uoči odluke Feda\nVećina evropskih berzi evidentirala je danas skok vrednosti akcija, pošto su investitori ignorisali pad poverenja investitora u Nemačkoj, fokusirajući se umesto toga na ključni ovonedeljni događaj potencijalnog podizanja kamatnih stopa u SAD.\nDrugi dan pada evropskih akcija, čeka se sastanak Feda\nAkcije na evropskim berzama su danas pale drugi dan zaredom, jer su se investitori fokusirali na odluku američke centralne banke (Fed) o podizanju kamatnih stopa koja se očekuje naredne nedelje.\nEvropske akcije u minusu zbog izloženosti kompanija Brazilu\nVodeće akcije na evropskim berzama danas su evidentirale pad vrednosti, pošto su se kompanije čije je poslovanje izloženo Brazilu, našle pod velikim pritiskom da rasprodaju akcije, javlja Rojters.\nAkcije na evropskim berzama završile su nedelju u plusu, kao posledica reakcije investitora na ekonomske vesti širom sveta i izveštaje o poslovanju kompanija.\nPodaci iz Kine i SAD oborili akcije na berzama\nEvropske akcije su danas bile u padu, u svetlu zabrinutosti investitora u vezi sa berzanskom situacijom u Kini i nakon niza razočaravajućih kompanijskih rezultata iz SAD.\nAkcije u padu, slabi rezultati kompanija\nEvropske akcije su danas pale, u svetlu kolebanja cena sirovina i slabih rezultata kompanija, nakon rasta iz prethodnih devet radnih dana izazvanog ublažavanjem strahovanja u vezi sa grčkom dužničkom krizom.\nRast evropskih akcija, čeka se glasanje grčkog parlamenta\nAkcije na evropskim berzama su danas napravile predah, u očekivanju razvoja situacije u Grčkoj i toga da li će grčki premijer Aleksis Cipras dobiti podršku kod kuće za drakonske mere štednje koje zahtevaju kreditori za dodelu trećeg paketa pomoći Atini.\nEvropske akcije različite zbog slabijeg zapošljavanja u SAD\nDeonice na evropskim berzama danas su registrovale različite rezultate, usled slabijeg od očekivanog izveštaja o zapošljavanju u Sjedinjenim Američkim Državama i uoči ovonedeljnog referenduma u Grčkoj o uslovima poverilaca za odobravanje kredita Atini.\nAkcije u porastu, svi pogledi uprti u Grčku\nEvropske berze su danas zabeležile oštar rast akcija, uoči sastanka grupe sedam najrazvijenijih zemalja sveta (G7) na kome će jedna od tema biti grčka dužnička drama.\nVodeće evropske berze zatvorene su danas uz rast akcija, nakon što su američke deonice skočile kao reakcija na privredne i korporativne rezultate.\nSlabljenje evra doprinelo skoku vrednosti evropskih akcija\nAkcije na vodećim evropskim berzama su danas registrovale skok vrednosti, čemu je, prema ocenama analitičara, doprinelo slabljenje evra.\nPad evropskih akcija zbog usporavanja privrednog rasta SAD\nEvropske akcije su juče pale nakon vesti o usporavanju američkog privrednog rasta.\nSkok evropskih akcija zbog kineskih stimulativnih mera\nVodeće evropske berze registrovale su u ponedeljak skok akcija, nakon što je Kina najavila niz podsticajnih mera za pokretanje usporenog privrednog rasta, a zabrinutost oko Grčke porasla, naveli su analitičari.\nZabrinutost zbog Grčke oborila vrednost evropskih akcija\nVećina evropskih berzi registrovala je danas pad akcija, jer je zabrinutost zbog grčke krize neutralisala pozitivne vesti iz Nemačke, naveli su analitičari.\nBerze u minusu posle uspešnog ponedeljka\nAmerički berzanski indeksi na početku današnjeg trgovanja su u minusu pošto nastavlja pad cena nafte, dok investitori čekaju naznake kada bi američka centrana banka mogla početi da podiže referentnu kamatnu stopu.\nUspešan kraj nedelje za evropske berze, akcije u porastu\nVećina evropskih berzi registrovala je danas rast akcija, čime je okončana uspešna nedelja za evropske indekse.\nSkok evropskih akcija, FTSE i DAX na rekordnim nivoima\nVodeće evropske berze registrovale su danas skok akcija, pri čemu su se londonski indeks FTSE 100 i frankfurtski DAX 30 približili rekordnim vrednostima, nakon otklanjanja sumnji da će uslediti brzo podizanje kamatne stope u SAD.\nSkok evropskih akcija i evra zbog prekida vatre u Ukrajini\nEvropske akcije i evro su porasli, pošto su tržišta pozdravila dogovor o prekidu vatre u Ukrajini i ostala optimistična u pogledu rešavanja grčke dužničke krize.\nEvropske akcije u porastu, čeka se potez ECB\nVodeći evropski berzanski indeksi su porasli, na početku nedelje u kojoj se očekuje da će Evropska centralna banka (ECB) pokrenuti nove mere za stimulaciju privrede, kao i održavanje prevremenih izbora u Grčkoj.\nEvropske akcije različite, nafta skuplja\nAkcije na evropskim berzama registrovale su danas različite rezultate, dok su cene nafte porasle.


ASNS uputila zahtev Premijeru da raspusti Socijalno-ekonomski savet\nAsocijacija slobodnih i nezavisnih sindikata zahteva od predsednika Vlade RS i predsednika Socijalno ekonomskog saveta Ivice Dačića hitno raspuštanje Socijalno ekonomskog saveta, utvrđivanje reprezentativnosti svih socijalnih partnera i uspostavljanje zakonitosti u socijalni dijalog i rad sindikata u Srbiji.\n,,Penzioner, Branislav Čanak je godinama nezakonito član Socijalno ekonomskog saveta i za to vreme konstantno ostvarujuje neprimerene privilegije i veliku ličnu materijalnu korist. U tom cilju permanentno pokušava da monopoliše sindikalnu scenu i svojim bahatim, necivilizovanim i diktatorskim ponašanjem razbija i diskredituje svaki pokušaj sindikalnog jedinstva i zajedničkih akcija.\nLjubisav Orbović, takođe, primenjuje isti obrazac proglašavajući se za jedinog zastupnika ineresa radnika sprečavajući svaki pokušaj uspostavljanja istinskog socijalnog dijaloga. Svojom politikom toplog hladnog pokušava da ostvari ciljeve iza kojih uvek stoji materijalna korist. Podsećamo da je Vlada, bez ikakvog osnova, poklonila SSSS 38 miliona dinara iako je to izričito zabranjeno zakonom, da su funkcije u Socijalno ekonomskom savetu dobro plaćene, da se visoka primanja ostvaruju po osnovu članstva u upravnim odborima fondova i državnih preduzeća, a kako se tamo zastupaju interesi radnika najbolji primer je Galenika.\nVlada stalno ističe borbu za zakonitost kao jedan od svojih prioriteta pa zahtevamo od predsednika Vlade da i u oblast sindikalnog delovanja i socijalnog dijaloga konačno uvede red i poštovanje zakona i uspostavi elementarne standarde primerene civilnom društvu i neprikosnovenoj evropskoj praksi.``


Šta je trulo u aktuelnim beogradskim protestima? - Mašina\nAna Vilenica 13.08.2019. 11.01.2019.\nIzvor: Dragan Đilas - Savez za Srbiju / Facebook\nIzvor: Dragan Đilas – Savez za Srbiju / Facebook\nDecembarski talas masovnih anti-vladinih protesta u Beogradu obeležili su i početak 2019. Neposredni povod za prvi protest održan 8. decembra bio je napad na lidera Levice Srbije Borka Stefanovica uoči foruma Saveza za Srbiju u Kruševcu. Prvi protest održan je u organizaciji novoosnovane koalicije opozicionih partija Savez za Srbiju pod nazivom Stop krvavim košuljama. Nakon izraženog nezadovoljstva okupljenih spram predloga da se protesti nastave nakon novogodišnje pauze organizaciju protesta je preuzela navodno nezavisna i nestranačka grupa građana. Od tada se protest organizuje pod nazivom #1od5miliona. Naziv je nastao kao reakcija na izjavu predsednika Vučića da neće razgovarati sa onima koji izlaze na protest čak iako ih bude bilo pet miliona. Organizatori protesta opisali su protest kao odgovor građana na vladavinu Aleksandra Vučića, na svakodnevno nasilje i laži.\nZahtevi protesta i dalje ostaju nejasni. Na svakom narednom protestu pojavljivao se neki novi zahtev. Zahtevalo se otkrivanje nalogodavaca napada na lidera Levice Srbije Borka Stefanovića i na novinara Milana Jovanovića, kao i odgovornih za ubistvo političara Olivera Ivanovića. Zahtevao se fer izborni proces, pet minuta u dnevniku RTS-a za izveštavanje o protestima, više medijskog prostora za opoziciju, kao i smena ministra policije Nebojše Stefanovića.\nVučićev režim sa kojim protest izražava neslaganje izgrađen je postepeno od 2012. kada je Srpska napredna stranka došla na vlast nakon decenije vladavine tzv. demokrata koji su pripremili teren za situaciju u kojoj se i danas nalazimo. Doprinosi SNS-a i njenog autoritarnog lidera uključuju privatizaciju javnih službi od strane partijske mašinerije, dalje degradiranje sistema socijalnih davanja, finansiranje stranih investitora javnim novcem, degradaciju radničkih prava, zloupotrebu sudstva, manipulacije nacionalizmom najviše oko statusa Kosova, dalje podsticanje dužničke ekonomije i neo kolonijalne zavisnosti od EU. Kontrolisana medijska mašinerija sve veću nezaposlenost, bedu, kao i slom javnog zdravstva, prikriva mrenom najavljenog novog zlatnog doba Srbije.\nIako je neupitno da razlozi za nezadovoljstvo postoje i da su protesti izraz autentičnog nezadovoljstva. Ipak oni ogorčeni neizdrživom situacijom u Srbiji ne kontrolišu proteste. Protestima struji masovno nezadovoljstvo ali i sveprisutna nelagoda i uznemirujući osećaj nepripadanja. Šta je trulo u aktuelnim beogradskim protestima?\nDa ovi odu da se oni ne vrate\nPostoje osnovane sumnje da iza protesta i nakon zvanične promene organizatora stoji Savez za Srbiju. Ovu koaliciju opozicionih političkih partija između ostalih čine: Demokratska stranka, partijska olupina koja je godinama učestvovala u devastaciji Srbije, Levica Srbije u čijem je programu kao i u ponašanju njenog lidera teško naći konzistentnu levu liniju, Pokret Dveri zastupnik ultra nacionalističke i ksenofobične desne politike, desničarska Demokratska stranka Srbije kao i opskurne ultra desničarske partije poput Zdrave Srbije. Neformalni lider i inicijator stvaranja opozicionog bloka je Dragan Đilas bivši predsednik DS-a i bivši gradonačelnik Beograda poznat, između ostalog, po nasilnom raseljavanju Roma bagerima i uvođenju novog vida socijalnog stanovanja u metalnim kontejnerima.\nPoruke i zahtevi protesta mogu se čitati i kroz trideset tačaka programa saveza za Srbiju. Ove tačke kao i sam protest odslikava opštu ideološku konfuziju ovaj put artikulisanu u glavama političke elite koja pretenduje na vlast u post-vučićevskoj Srbiji. S jedne strane traži se društvo po najvećim evropskim standardima dok se s druge odbija priznanje države Kosovo. Kao rešenje za ekonomske nedaće nudi se favorizovanje domaćeg preduzetništva nasuprot do sada favorizovanim stranim investitorima. Kao rešenje za siromaštvo priziva se solidarna zaštita ugroženih umesto jasne socijalne politike. Ono što proklamuju je nacionalistički kapitalizam sa socijalnim elementima koji ne može biti lek za situaciju nastalu nakon više decenijske pogubne tranzicije. SzS igra na kartu ujedinjenja u pokušaju da dođe do birača dok aktuelni protest koriste za proboj u medije.\nOvakva opoziciona trula koalicija uzrok je brojnih nelagoda na beogradskim protestima. U nelagodi su simpatizeri i glasači svake pojedinačne nesvodive opcije unutar koalicije kao i svi oni koji koaliciju ni na koji način ne podržavaju. Dodatne tenzije proizvode izjave opozicionih lidera koji ucenjuju stanovnike Srbije izjavama tipa ako niste sa nama onda ste za njih.\nIzvor: Združena akcija Krov nad glavom / Facebook\nTrenja među nesvodivom gomilom koja šeta Beogradom materijalizovala su se do sada nekoliko puta kao eksces koji je uspeo da probije membranu hipernormalizacijskog menadžerisanja protestom. Najpre je zabranjeno glumici Mirjani Karanović i treneru Duško Vujoševiću da se okupljenima obrate sa govornice. Razlog je bio neslaganje nacionalističke DSS koja je u govornicima prepoznala antisrpski element. Već na prvom protestu nasrnuli su na izlog Beogradskog prajda, a zatim su redovno nastavili da zastrašuju banerima poput Pederi i lezbejke su prodali Kosovo.\nIma li nečeg novog na horizontu?\nNažalost protesti u Beogradu i u Srbiji nisu znak nikakve nove politike. Za sada kako stvari stoje nema mnogo nade da će doneti neku neočekivanu političku novinu ili ishod. Protesti su uspeli da iznerviraju vlast, koja je uposlila mašineriju proizvodnje magle i spektakla u prebrojavanje i spekulisanje sa brojem ljudi na ulicama kako bi skrenula pažnju sa suštinskih pitanja. Ipak ideološko/politička konfuzija koja u ovom protestu dostiže nove nivoe apsurda na ruku ide samo režimu. U „najboljem“ slučaju ishod protesta bi mogao da bude smena Vučića i ustoličenje nekog poput Đilasa, što barem za sada nije mnogo verovatno. Vučić je već najavio vanredne izbore kako bi iznova potvrdio legitimitet u nemogućim izbornim uslovima.1\nDo koje mere je aktuelna vlast nedemokratska i opasan igrač pokazuje i situacija sa izborima u Lučanima kada su aktivisti SNS-a opseli opštinu i vršili pritiske na građane da za njih glasaju. Aktivisti su kontrolisali od vrata do vrata izlaznost na izbore (zbog čega su se građani krili po kućama) i zastrašivali sve one uključujući i novinare koji su pokušavali da dokumentuju proces.\nZabrinutost međunarodnih organizacija za nezavisnu scenu i institucije savremene umetnosti u… Mašina 31.01.2022.


Lavrov: SAD „torpedovale“ sve ruske ponude - Sputnjik Srbija\n21:23 30 Maj 2020\n13:26 02.02.2019 (osveženo 13:49 02.02.2019) Preuzmite kraći link\nRusija je predlagala SAD transparentne mere bez presedana koje su daleko izvan okvira obaveza Rusije iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa. Sve te predloge je Amerika „torpedovala“ i umesto da se pronađe rešenje, ona je govorila jezikom ultimatuma što Rusija nije mogla da prihvati, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\nOn je istakao da je Rusija nastojala da učini sve kako bi se očuvao Sporazum o raketama, imajući u vidu koliki je značaj tog dokumenta za stratešku stabilnost Evrope, ali i čitavog sveta.\nLavrov je takođe naveo i da su SAD još 2014. godine, kada su prekinule dijalog sa Rusijom po pitanju protivraketne odbrane, počele da razmeštaju svoje sisteme u Evropi i Aziji, ali i na Aljasci.\nRuski ministar je podsetio da je Amerika istupila iz Sporazuma o protivraketnoj odbrani 2002. godine, uprkos nastojanjima Moskve da i taj dokument sačuva.\nLavrov je dodao i da je Amerika izgubila sav interes da sprovodi konsultacije o Sporazumu o zabrani sprovođenja nuklearnih ispitivanja.\nPrethodno je ruski predsednik Vladimir Putin izjavio je da će odgovor Rusije na odluku SAD da istupi iz Sporazuma o raketama srednjeg i kratkog dometa biti recipročan, te da Rusija takođe obustavlja njegovu primenu.


Evroskepticizam levičarskih partija - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nEvroskepticizam levičarskih partija\nLevičarski evroskepticizam suštinski se temelji na ekonomskim razlozima. Sumnja stranaka levičarske provinijencije prema EU više je proizvod njihovog protivljenja slobodnoj tržišnoj ekonomiji i njihovoj težnji ka ostvarivanju ekonomske i socijalne pravde nego odbacivanja ove nadnacionalne tvorevine. One ne veruju u EU, pre svega, zbog činjenice da egalitarna socijalna politika nije moguća u sadašnjem institucionalnom okviru. Nedostatak istinske zajedničke evropske socijalne politike služi kao dokaz za evropske levičarske partije da je EU neizostavno, neoliberalno usmerena. Dok se partije krajnje desnice više ili manje slažu o jasnoj antievropskoj politici, razvoj evroskepticizma levičarskih partija manje je linearan i pun raznolikosti. Ugovor iz Mastrihta nije bio jasna prekretnica za sve partije krajnje levice. Dok su neke gledale na Mastrihtski sporazum i uvezivanje tržišno-liberalne ideologije u evropski institucionalni okvir, druge su pažljivo posmatrale stvaranje evropske političke unije kao mogućnost da se EU preoblikuje u proizvod levičarske politike.\nIako je većina partija krajnje levice konstantno evroskeptična, linija trendova pokazuje da je podrška ka EU koju su ove partije ispoljavale od osamdesetih do sredine 2000-ih godina bila viša, nakon čega je blago opala. Nekoliko partija krajnje levice dosledno se držalo protivevropskih stavova. Na primer, za holandsku SP (Socijalistička partija) žestoki evroskepticizam je konstantan element njenog partijskog identiteta. Takođe, u svojoj kampanji za parlamentarne izbore 2017. godine, SP je nedvosmisleno napala EU zbog navodnih olakšica za veliki biznis na štetu običnog građanina. U Danskoj, evroskeptično crveno-zeleno udruženje, zagovaralo je ukidanje EU i održavalo je protivevropsku poziciju tokom svih godina. Druge levičarske stranke promenile su svoje stavove o evropskim integracijama tokom godina. Grčka SIRIZA je taj slučaj jer se manje suprotstavljala evropskim integracijama u svojim ranim počecima 80-ih i 90-ih. Prethodnica SIRIZE je inicijalno ispoljavala veoma veliku podršku evropskim integracijama. Međutim, u 2000-im godinama, od evroskepticizma su napravili ključni aspekt njihovog programa. Njen stav protiv EU, u kombinaciji sa statusom autsajdera, učinio je stranku kredibilnim predvodnikom anti-Memoranduma u Grčkoj nakon pobede na izborima u januaru 2015. godine. Ipak, Aleksis Cipras sa svojom konačnom odlukom da prihvati još jedan evropski predlog mera štednje za spas, u julu i avgustu 2015. godine, pokazao je, da je SIRIZA, odstupila od svog principijelnog protivljenja EU.\nSlična transformacija vidljiva je i kod nekih manjih partija inicijalno evroskeptičnih (Komunistička partija Francuske). Iako je evroskepticizam bio karakterističan za nju još u osamdesetim i devedesetim godinama, ona je moderirala protivljenje Evropi tokom svog učešća u vladi Leonela Žospena 1997. godine. Ipak, stranka se vratila na svoju protivevropsku platformu nakon što je teško poražena na izborima 2002. godine i formirala zajedničku listu sa Levičarskim frontom Žan Luk Melanšona u borbi protiv „Evrope Lisabonskog ugovora“. Socijalistička narodna stranka Danske zalagala se za povlačenje iz EEC-a do sredine osamdesetih godina prošlog veka, ali je znatno modifikovala svoj evroskepticizam u narednim godinama kako bi se razlikovala od svog levičarskog konkurenta crveno zelene Alijanse.\nNeki naučnici tvrde da su i levičarski i desničarski evroskepticizam ukorenjeni u nacionalističkim predispozicijama. Dok se desničarski nacionalizam oslanja na nativistički pojam nacije, levičarski nacionalizam je posledica njihove odbrane „popularne klase“. Izjednačavajući radničku klasu sa nacijom, krajnja levica smatra da EU nije samo tržišno-liberalna konstrukcija, već i pretnja teritorijalnom integritetu neophodnom za prave „socijalističke politike“. Ovaj stav je, na primer, vidljiv u holandskoj socijalističkoj partiji, koja „želi ograničiti veličinu budžeta EU i ograničiti nadležnosti EU na socijalna pitanja i spoljnu politiku“. Dok neke partije kao što je Komunistička partija Grčke eksplicitno tvrde da se egalitarizam može realizovati samo u okviru nacionalne države, ipak ne dele sve partije krajnje levice stav da su demokratija i socijalna prava neostvarivi izvan nacionalne države.\nPojedine levičarske partije uverene su da se EU može reformisati iz unutrašnjosti. Njihova opozicija je stoga uslovljena time da li veruju da institucionalni okvir EU ima potencijal da se reformiše. Iako su oba tipa evroskepticizma manifestacije principijelne opozicije Uniji, protivljenje levičarskih partija nije suprotnost principu nadnacionalnog upravljanja samo po sebi. Važno je napomenuti, međutim, da mnoge stranke krajnje desnice u svom partijskom manifestu, navode da se zalažu za neku vrstu evropske saradnje. Iako je nejasno koje oblike evropske saradnje predviđaju, naglasak je na saradnji između suverenih naroda bez prenosa ili udruživanja suvereniteta. Evroskeptične političke partije bilo na levici ili desnici, protive se EU zbog različitih ideoloških razloga, ali su i njihovi stavovi podložni promenama kroz različite faze procesa integracije.\nNeki autori su uporedili birače Komunističke partije Francuske i Nacionalnog fronta u načinu na koji se njihov evroskepticizam odnosi na ekonomske i kulturne stavove. Rezultat je da je za glasače KPF, evroskepticizam tesnije povezan sa ekonomskim stavovima nego za glasače NF (obrnuto važi za kulturne stavove). To pokazuje da evroskepticizam ima različite korene za levičarske i desničarske birače, ali ne znamo u kojoj meri ovaj zaključak može biti generalizovan.\nPartije krajnje levice protive se EU prvenstveno zbog negativnih posledica koje evropski model ima po nacionalne države u socioekonomskom smislu. To ne znači nužno i protivljenje evropskim integracijama. U meri u kojoj se socioekonomske zamerke mogu otkloniti na evropskom nivou, evropske levičarske stranke mogu čak podržati i dalju integraciju. U programima levičarskih partija širom Zapadne Evrope nalaze se izjave kao što su „Promena Evrope“ (Francuska komunistička partija, 1999.), „100% društvena: ne protiv ove EU” (Holandska socijalistička partija, 2014.). Tako levica izgleda skeptična prema EU u svojoj sadašnjoj formi, ali ne suprotstavlja se idealu evropskih integracija. Izuzeci su nekoliko komunističkih partija, a naročito grčka Komunistička partija i portugalska Komunistička partija, koje suštinski odbacuju evropske integracije u celini.\nIdeologija levičarskih partija ima tri ključna elementa: odbacivanje vrednosti kapitalizma i slobodne tržišne ekonomije; zaštita kolektivnih ekonomskih i socijalnih prava u potrazi za socijalnom pravdom; i ideja država koje rade zajedno da bi se bavile zajedničkim pitanjima u podršci internacionalizmu. Dok odbrana nacije ima tendenciju da se povezuje sa partijama krajnje desnice, sa druge strane, krajnje levičarske stranke povezane su sa promocijom internacionalizma. Stranke krajnje desnice protive se EU jer smatraju da predstavlja pretnju kulturnoj homogenosti nacije. Radikalne levičarske stranke su skeptične prema EU na pretežno građanskim osnovama, jer smatraju da je EU oličenje imperijalizma.\nKada su u pitanju partije krajnje levice, njihova kritika prema EU zasniva se na činjenici da neoliberalni karakter EU predstavlja glavnu pretnju državama blagostanja, jednoj od ključnih vrednosti levičarske ideologije. Evropske ekonomske politike se posmatraju kao način neoliberalnih elita da izvrše svoju nadmoć na račun nižih klasa i time doprinose eroziji države blagostanja. Evropska ekonomska i monetarna unija sa jedinstvenim tržištem predstavlja glavnu pretnju sa stanovišta krajnje levičarskih stranaka i samim tim i bazu njihovih evroskeptičkih stavova.\nKrajnje levičarske partije karakteriše marksistička, internacionalistička, anti-kapitalistička ideologija. Ekstremna levica se pridržava revolucionarnih marksističkih/komunističkih principa, obeshrabruje sve kompromise sa „buržoaskim“ političkim silama, striktno definiše anti-kapitalizam, naglašava dodatnu parlamentarnu borbu i protivi se liberalnoj demokratiji. Nešto blaža levica s druge strane, teži da markističke/komunističke principe integriše u okviru parlamentarne demokratije. Oni imaju tendenciju da budu „meki“ evroskeptici, tj. suprotstavljaju se određenim aspektima EU, traže reformu, i odbijaju dalje produbljivanje integracije.\nIako su izbori za Evropski parlament u maju 2014. godine rezultirali ukupnim povećanjem broja predstavnika krajnje levičarskih partija u EP, to je uglavnom zbog dobitaka u perifernim zemljama. Dve od njih – Španija i Grčka su na jugu, a njihovi politički sistemi su istorijski polarizovani duž linije levica/desnica. U Španiji je novoformirani PODEMOS dobio 7,97% glasova i pet mesta. U Grčkoj, Koalicija radikalne levice (SIRIZA) dobila je 26,6% glasova, povećala svoj udeo za 21,9% i stekla šest mesta za EP. Komunistička partija Grčke smanjila je svoju podršku za preko 2%, sa 8,35% na 6,07%, ali je zadržala svoja dva mesta u EP. U Grčkoj, sveukupni rast krajnje levice takođe se poklopio sa porastom krajnje desnice, dok je ekstremno desničarska neonacistička Zlatna zora 9,38% i dobila tri mesta u Evropskom parlamentu.\nŠta je uticalo na rast krajnje levog evroskepticizma? U širem smislu, uspeh stranke može se objasniti potražnjom, tj. društveno-ekonomskim uslovima. Ekonomska kriza i slabljenje moći i uticaja mejnstrim partija pružili su priliku za krajnju levicu; ipak ova prilika se materijalizovala samo u određenom kontekstu. Kao što je gore navedeno, obrasci se teško razlikuju. U nekim slučajevima rast krajnje levice pratio je i rast krajnje desnice (Grčka), dok je u ostalim, krajnja levica bila glavna osnova protesta koja je iskusila porast podrške (Irska, Španija). U drugim slučajevima, uprkos plodnom tlu za protest zbog ekonomske krize, krajnja levica nije ostvarila značajne dobitke (Italija, Portugalija). Konačno, postojali su i slučajevi u kojima je krajnja desnica oživela, ostavljajući malo prostora za krajnju levicu (Francuska, Velika Britanija i Švedska). Kao što je već pomenuto, jedan posmatrani trend u odnosu na krajnje levičarske partije jeste to što one koje su sklone uspešnosti su one koje su nacionalističke, naglašavajući nacionalni suverenitet u svojoj retorici. U kontekstu izbora za EP u 2014. godini to je dovelo do neizbežnog fokusiranja na ekonomsku krizu, sporazume o spasavanju i mere štednje, traži ponovne pregovore o sporazumima o spasavanju, sve to u ime nacionalnog suvereniteta. Najveći porast podrške zabeležila je grčka SIRIZA, koja je povećala svoj udeo glasova sa 4,7% u 2009. na 26,6% u 2014. godini.\nSadašnja pozicija ovih partija o EU je dvosmislena i dinamična, pod uticajem partijske konkurencije i vladine i opozicione dinamike. Njihov evroskepticizam se razlikuje od oštrog sveukupnog kritikovanja EU. Siriza i PODEMOS su usvojili čvrst stav o ponovnom pregovaranju o uslovima finansiranja, ali ne navode kako će se to praktično sprovoditi bez ugrožavanja članstva u EU. S obzirom na to da se njihova podrška povećava i već ulaze u mejnstrim teritoriju, njihov stav može postati sve više umeren. Ovo je tačno za SIRIZU jer je urušavanje grčkog dvopartijskog sistema, tačnije propast Panhelenskog socijalističkog pokreta (PASOK), otvorilo levičarski prostor i ponudili stranci realnu mogućnost upravljanja. Tokom izbora za EP u 2014. godini, protivljenje štednji postalo je povezano sa porastom levičarskog evroskeptičkog protesta, posebno na periferiji, ali to nije opšti trend, jer zemlje kao što je Portugalija, nisu ga sledile. Ovi rezultati ukazuju na to da je socijalno nezadovoljstvo važan pokretač protesta evroskeptičkog glasa, ali u različitim oblicima širom Evrope. Nisu ekonomska kriza i socio-ekonomski uslovi sami po sebi diktirali izborni rezultat, već način na koji su se njihova vlada, država i političke partije nosili sa njima. Levičarski evroskepticizam diktira kako ideološka tako i dinamika vlada-opozicija, što podrazumeva ne samo varijaciju u različitim zemljama, već i u zemljama u kojima se razvijaju stranke.\nPODEMOS – levičarska partija u Španiji\nRođen kao protivnik štednje 2014. godine iz uličnog protesta tzv. Pokreta 15-M, Podemos je, od samog osnivanja, u napetom odnosu sa Evropskom unijom. Te godine, iznenadio je i špansku i evropsku političku arenu, osvojivši pet mesta u Evropskom parlamentu, nakon samo četiri meseca života. Od tada, Podemos je često kategorizovan ne samo kao anti-establišment i levičarski populista, već i kao evroskeptička partija.\nOd 2014. godine Podemos je uspešno usmerio veliki deo političkog nezadovoljstva, uglavnom pomoću programa protiv štednje, čime je privukao neke nezadovoljne slojeve španskog stanovništva, većina su bili obrazovani mladi ljudi. Podemos je napravljen i oblikovan istim procesima koji su „udahnuli život“ takvim dijametralno suprotstavljenim strankama kao što su SIRIZA i Alternativa za Nemačku, to su iste one okolnosti koje su vratile Nacionalni front i Zlatnu zoru. Sve su grupisane pod oznakom Evroskeptici.\nEvroskepticizam bez evroskeptika, tako je El Pais nazvao članak koji opisuje nedostatak tvrdih evroskeptičkih partija u Španiji, s obzirom na trenutnu opadajuću podršku EU među Špancima. Eurobarometar pokazuje, s jedne strane, da kada se Španci pitaju da li je EU „dobra ili loša za vašu zemlju“, pozitivni odgovori su iznad proseka EU. Štaviše, samo 19% Španaca ima negativnu sliku o EU (dok prosek EU iznosi 25%). Ovo je niže od Francuske (32%), Grčke (47%) ili VB (32%).\nMeđutim, kriza evra uticala je na stavove prema EU. Podrška EU se smanjila u većini država članica. Španija, uprkos činjenici da je istorijski smatrana zemljom koja se snažno zalaže za Evropu, trenutno se suočava sa alarmantnim kolapsom poverenja u EU, prema istraživačkom centru Pev.\nMere štednje koje je sprovela španska vlada prema smernicama EK podrazumevale su značajno pogoršanje društvenih uslova. Opšte nezadovoljstvo kod Španaca prvo je bilo usmereno na tradicionalne partije (socijalističku i konzervativnu narodnu partiju), a potom, u manjoj meri, protiv Brisela. Čak i danas, nakon gotovo tri godine ekonomskog oporavka, uporni problem nezaposlenosti u Španiji, koji i dalje ostaje na kritičnim nivoima (17%), pre svega među mladima (39%) – dovodi u pitanje efikasnost mera i reforme koje je sproveo Brisel.\nDvosmislenost koja se vidi u Podemosovom pristupu EU može biti rezultat političke taktike i redovnih izbornih kalkulacija. Mnoge etikete su nejasno korišćene za klasifikaciju novih stranaka; evroskepticizam, evrokriticizam, eurofobija i slično. Ne postoji jasan konsenzus o tome kako treba razumeti Podemosov stav prema EU. Štaviše, različite stranke su često grupisane pod opštom oznakom evroskepticizam, zanemarujući dublje razumevanje pojma. Tagart i Zerbiak razlikuju meki i tvrdi evroskepticizam. S tim u vezi, pozicija Podemosa može se nazvati evrokriticizmom ili mekim evroskepticizmom, a ne eurofobijom. Nacionalni lider Podemosa Pablo Iglesias, tokom svojih 15 meseci kao član Evropskog parlamenta, snažno je kritikovao funkcionisanje Evropske unije, fokusirajući se na pitanja kao što su uloga evropskih institucija tokom posledica krize evra, izbeglička kriza i želja za više demokratije, veća transparentnost i veći suverenitet za države članice (da se suprotstavi pritisku EU za mere štednje). Podemosove intervencije su vođene anti-elitističkim i anti-neoliberalnim pristupima.\nIpak, u svojoj platformi za parlamentarne izbore 2014. godine, stranka je predložila povećanje učešća građana u institucijama EU radi postizanja veće transparentnosti i demokratije, izražavajući nedovoljno poverenje u institucije EU. Međutim, akcenat je bio na povratku suvereniteta, uključujući i ukidanje Lisabonskog ugovora.\nTokom narednih godina, ton kritičara postao je umereniji, što se vidi iz Podemosove izborne platforme za 2016. godinu. Podemos traži promene u trenutnom modelu EU, kao što je jačanje posvećenosti Unije u pitanjima migracije, poboljšanja socijalnih uslova i borbe protiv siromaštva. Činjenica je da je Podemos moderirao ili zaista pomerao – iako samo malo – svoju poziciju tokom vremena; pre nego što je Podemos stvoren, na primer, Iglesias se zalagao da se napusti evrozona. Evro-parlamentarci Podemosa imaju tendenciju da glasaju kao i ostali evroskeptici po pitanjima vezanim za evropske integracije. Međutim, oni su skloni podršci za dalje evropsko ujedinjenje, čak i više od drugih španskih stranaka. Pablo Iglesias je odmah nakon rezultata Bregzita tvitovao : „To je tužan dan za Evropu. Niko ne bi želeo da ostavi Evropu pravičnosti i solidarnosti. Moramo promeniti Evropu“, sumirajući, Podemosovu viziju za buduću EU.\nRazmatranje evroskepticizma Podemosa na isti način kao i evroskepticizma neke desničarske partije, dovelo bi do grešaka. Iza ove jednostavne razlike leže dva različita programa za Evropu: sa jedne strane, kritika trenutnog modela EU ili odbijanje više suvereniteta za evropski nivo; s druge strane, zalaganje za puni povratak u nacionalnu državu.\nSIRIZA – Grčka\nSiriza je stvorena kao koalicija nekoliko neznatnih levičarskih formacija. Stalna ekonomska kriza, mere štednje, smanjenje budžeta i visoka nezaposlenost napravili su potpuno novu situaciju u Grčkoj i pružili priliku onim političkim akterima koji su ponudili nove vizije i politike. Zbog svog diskursa, Siriza je postala glavna levičarska sila na parlamentarnim izborima u maju i junu 2012. godine. Nakon pada koalicija starih stranaka, Siriza je na prvom mestu osvojila evropske parlamentarne izbore 2014. godine čak i većim procentom nego na parlamentarnim izborima u 2015. godini. Kritika stranke upućena neoliberalnom karakteru procesa evropskih integracija je prisutna, ali manje izražena u ranijim dokumentima stranke. Glasovi evroskeptičara postali su dominantni od 2010. godine, kada je stranka definisala grčku ekonomsku i fiskalnu krizu kao zastoj koji je diktirala neoliberalna evropska elita. Prva vlada iz Sirize pregovarala je više meseci o uslovima zajmova koje je zemlja dobila od trojke. Premijer Alekcis Cipras pozvao je na referendum o ultimatumu Evropske komisije koja je sadržala nove mere štednje kao uslov za nove kredite za grčki bankarski sistem. Stranka je pozvala na negativno glasanje, koje je dobilo većinu sa 61,31 odsto 5. jula 2015. godine, nakon što je 11. jula grčka vlada prihvatila sporazum o uslovima mera štednje.\nSIRIZA je formirana 2004. godine kao savez između 12 levičarskih frakcija i kao takva stranka sadrži sve manje radikalne levičarske elemente. Uspeh je bio nastavak trenda utvrđenog tokom majskih i junskih izbora 2012. godine, što je obeležilo dramatičan rast stranke od ekstremne grupe do ozbiljnog kandidata. Ovaj rast se dogodio uz drastično povećanje podrške ekstremnoj desničarskoj Zlatnoj zori, koja je takođe, kritična prema EU. Dnevni red SIRIZE se zasniva na retorici „otpora“, legitimisanog kroz nacionalizam. Fokusira se na platformu protiv memoranduma. Njegovi glavni stubovi uključuju protivljenje spoljnoj eliti, uključujući MMF i trojku, Nemačku; odricanje domaće elite od potencijalnih saradnika, sa fokusom na PASOK i ND koji su krivi za krizu. Stav SIRIZE o Evropi karakteriše dvosmislenost. Ona razume da je EU „uključena u međunarodnu kapitalističku krizu koja pogađa popularnu klasu posebno u zemljama juga” (SIRIZA, 2014.). Stranka gleda na mere štednje kao „nametanja pod vođstvom Nemačke“ i kritikuje evro „kao sredstvo nemačke politike čiji je cilj ojačati nejednakosti između zemalja, kao i klasne nejednakosti“ (SIRIZA, 2014.).\nLEVIČARSKI FRONT FRANCUSKA – ŽAN LUK MELENŠON\nOd 1976. godine član je Socijalističke partije Francuske, sve do 2008. godine bio je član njenog levog krila. Na Kongresu u Reimsu, u septembru 2008. godine, Melenšon je dao doprinos političkoj struji „Ugovor o Uniji“, kreiranoj nakon pobede “Ne” na francuskom referendumu o evropskom ustavu iz 2005. godine. Uoči podnošenja predloga, postignut je sporazum između šest frakcija levog krila SP koji je predvodio Benoa Hamon. 6. novembra 2008. godine, socijalisti su glasali između 6 pokreta. Frakcija koju je podržala Segolene Roajal dobila je oko 29% glasova, dok je ona koju je vodio Hamon bila četvrta sa 18,5%. Melenšon i Mark Dolez su objavili svoju odluku da napuste Socijalističku partiju i da stvori novi pokret.\nOni su najavili izgradnju nove levičarske stranke, koja je jednostavno nazvana „levičarska partija“ i pozvali na uspostavljanje levičarskog fronta za evropske izbore. Na sastanku sa francuskom Komunističkom partijom, dve stranke su najavile svoj savez u obliku partnerstva u okviru „levog fronta za drugu demokratsku i socijalnu Evropu” protiv ratifikacije Lisabonskog sporazuma“.\nMelenšon je bio kandidat Levog fronta (Komunistička partija Francuske, Partija levice, Ujedinjena levica) na predsedničkim izborima u Francuskoj 2012. godine. Zauzeo je četvrto mesto i osvojio 11,10% glasova, a pobednik Fransoa Olande je dobio 28,63% glasova.\nFebruara 2016. godine, Melenšon je lansirao levičarsku političku platformu Nepokorna Francuska tokom intervjua na francuskoj TF1. Ovaj pokret je potom prihvatio nekoliko stranaka, kao što su Levičarska partija i Francuska komunistička partija.\nMelenšon se nije kvalifikovao za drugi krug predsedničkih izbora 2017. godine, osvojivši 19% glasova u prvom krugu. Nakon prvog kruga, Melenšon je odbio da zvanično podrži Makrona, ali je i odbio da kaže svojim biračima da glasaju protiv Le Pen, kao što je to učinio 2002. godine. Nakon stalne kritike zbog ovakve odluke, Melenšon je pozvao članove Pokreta da glasaju o tome koga će on na kraju podržati 34,83% odlučilo je da podrži Makrona, a 29,05% bilo je uzdržano.\nMelenšon je u junu 2017. godine postao član Narodne skupštine kao predstavnik Nepokorne Francuske. Njegov ulaz u Skupštinu privlači pažnju nacionalnih medija. Prilikom razmatranja Zakona o radu iz 2017. godine, u Skupštinu je primljen zbog njegovih višestrukih intervencija, tvrdeći da bi fleksibilizacija bila štetna za radnike.\nMelenšon je otvoreni kritičar Evropske unije (EU), za koju tvrdi da je korumpirana kroz neoliberalizam. Tokom svoje kampanje 2012. godine, Melenšon se pozicionirao protiv ekonomske globalizacije, koju je on proglašavao nesrazmernim profitiranjem finansijske industrije na račun siromašnih. Podržava ponovno pregovaranje evropskih ugovora, Lisabonski ugovor je loš, ali EU ne treba napuštati nego je reformisati.\nNEMAČKA PARTIJA LEVICE – DIE LINKE\nLevica je demokratska socijalistička partija u Nemačkoj. Neki teoretičari svrstavaju ovu partiju u levičarske populiste. Partija je osnovana 2007. godine kao spajanje Partije demokratskog socijalizma (PDS) i Izborne alternative za rad i socijalnu pravdu. Od sredine 2012. godine, njeni koopredsednici su Katja Kiping i Bernd Rikinger. U Bundestagu je stranka je osvojila 64 od 630 mesta iliti 8,6% glasova na saveznim izborima 2013. godine, a nakon što su socijaldemokrati i CDU/CSU formirali veliku koaliciju, postala je lider opozicije. Na izborima 2017. stranka je stekla 69 od 709 mesta nakon što je dobila 9,2% glasova. Njegova parlamentarna grupa je peta po veličini među šest grupa u nemačkom Bundestagu, ispred Zelenih. Levica je osnivač Stranke evropske levice i najveća je partija u Evropskoj grupi Ujedinjenih levica i nordijskih zelenih (GUE/NGL) u Evropskom parlamentu. Partija jeste levičarska, ali je ne treba smatrati ekstremnom ili pretnjom za demokratiju.\nLevica pozdravlja evropski proces integracije, istovremeno suprotstavljajući se neoliberalnoj politici Evropske unije. Stranka teži demokratizaciji institucija EU i jačoj ulozi Ujedinjenih nacija u međunarodnoj politici. Levica se protivila ratu u Avganistanu i u Iraku, kao i Lisabonskom ugovoru.


Evropska unija (EU) svakodnevno radi na olakšavanju postizanja sporazuma između Beograda i Prištine, a taj proces je u toku, čak i ako nije vidljiv za javnost, kaže portparol šefa diplomatije EU Peter Stano.\n- Dijalog traje i sada. Specijalni predstavnik EU Miroslav Lajčak, svakodnevno radi na stvarima koje služe napretku ovog procesa. Taj posao se obavlja ne samo sa Beogradom i Prištinom već i sa zemljama članicama i drugim međunarodnim partnerima, a u cilju postizanja razumevanja i sporazuma dve strane - kaže Stano za Tanjug.\nOn je tako odgovorio na pitanje Tanjuga da li pauza u razgovorima predstavnika Beograda i Prištine u Briselu, znači da je dijalog ponovo zaglavljen, i objašnjava da dijalog Beograda i Prištine nisu samo sastanci glavnih pregovarača, ekspertskih delegacija i lidera.\n- Sastanci će biti organizovani u Briselu kada se stvore uslovi, uključujući i one koji se odnose na mere protiv pandemije. Sada smo limitirani i korona merama koji ograničavaju fizičke sastanke i mogućnost putovanja - navodi Stano.\nVarheji: Dijalog Beograda i Prištine ključan za stabilnost čitavog regiona\nNa pitanje Tanjuga da li je Priština posvećena i odlučna za nastavak razgovora, kao što je slučaj u Beogradu, Peter Stano odgovara da je na prišitnskim zvaničnicima da na to odgovore, a da je EU tu da stvori uslove za održavanje razgovora. On istovremeno napominje da u EU postoji ogromno očekivanje od nove administracije u SAD kada je reč o napretku u dijalogu Beograda i Prištine.\n- Očekujemo od nove admistracije u SAD više dijaloga, koordinacije i saradnje po mnogim pitanjima - naglašava Stano.\nNa pitananje Tanjuga da li se saradnja Brisela i Vašingtona očekuje i po pitanju sprovođenja Vašingtonskog sporazuma, uključujući i pitanje premeštanje ambasade u Jerusalim, portparol EU ocenjuje da je sprovodenje sporazuma bilateralno pitanje između Srbije i Vašingtona.\n- U pitanju su bilateralni sporazumi, a na Srbiji i Kosovu je da vide kako će da to reše u odnosima sa SAD. Ono što mi kažemo jeste da i Srbija i Kosovo moraju da budu svesni da su u procesu pristupanja EU i za to moraju da ispune evropske kriterijume i ne rade ništa što je suprotno tome - poručuje Stano.\nOn ponavlja da se od Srbije ocekuje posetepeno i progresivno uskladivanje sa spoljnom poltikom EU ida bez toga nema ulaska u EU.


Jeftini letovi iz Španije do Kipra - Avio karte Španija Kipar - eSky.rs\nAvio karte iz Španije do Kipra\nPretražite letove iz Španije do Kipra\nProverite najbolje prilike za letove iz Španije do Kipra\nZa rutu iz Španije do Kipra nema direktne veze\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije do Kipra na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije do Kipra?\n✔ Ako rezervišem let iz Španije do Kipra, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije do Kipra?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Španije do Kipra uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


SMCG: Društveni i ekonomski položaj novinara i dalje nezavidan | Standard\nVeliki jubilej, 150 godina novinarstva u Crnoj Gori, novinarke i novinari u našoj zemlji obilježavaju u doba epidemije covid-19 infekcije, koja je negativno uticala i na novinarsku profesiju iako je, istovremeno, kao nikada do sada, pokazala ogroman značaj medija u našem društvu, saopšteno je iz Sindikata medija Crne Gore.\nMeđutim, ističu iz Medijskog sindikata, značaju nije srazmjeran i društveni i materijalni status medijskih radnika koji se uglavnom nije poboljšao, iako su mnogi bili među prvima na udaru epidemije, donoseći ključne informacije građanima sa terena i podižući čitanost, slušanost i gledanost medija, ali i rizikujući zarazu.\n“Istraživanje SMCG iz oktobra pokazalo je da 86 odsto novinara online medija smatra da je korona negativno uticala na njihov rad, a čak 15odsto njih saopštilo je da im je smanjena plata tokom epidemije. Samo manji broj novinarki i novinara u svim medijima dobio je adekvatnu satisfakciju za svoj rad u vidu povećanja plata ili bonusa iako je, po procjenama Sindikata medija, država zbog epidemije pomogla gotovo sve crnogorske medije sa više od 600 hiljada eura. SMCG zato ponovo poziva sve vlasnike medija koji to nisu učinili da adekvatno nagrade sve zaposlene a naročito one koji su morali da rade više”, poručiju iz SMCG.\nZatim su se osvrnuli, na nekoliko proteklih godina, te konstatovali da nije puno učinjeno povodom razotkrivanja svih neriješenih slučajeva ubistava i napada na novinare.\n“Ni nakon skoro 17 godina ne zna se ubica ni nalogodavci ubistva glavnog urednika Dana, Duška Jovanovića i još nema pravnog epiloga ranjavanja novinarke Olivere Lakić iz maja 2018. godine a u međuvremenu je, po navodima Specijalnog Tužilaštva, ista kriminalna grupa tokom prošle godine planirala novi atentat na nju. Sve to govori da nadležni organi još ne shvataju značaj zaštite novinara i očekujemo od nove vlasti da rješavanje ovih pitanja stavi na vrh agende. Prošla godina ostaće upamćena i po presudi kojom je istraživački novinar Jovo Martinović osuđen na godinu zatvora zbog krijumčarenja droge i pored njegovih tvrdnji da je samo radio svoj posao i istraživao funkcionisanje organizovanog kriminala. Ovakva odluka predstavlja napad na istraživačko novinarstvo i slobodu medija”, ukazuju iz SMCG.\nJedan od velikih problema ostaje i zabrinjavajuća finansijska situacija u većini lokalnih javnih emitera gdje se zaposlenima godinama duguju plate i nagomilavaju dugovi za doprinose.\n“Iako je u nekima taj dug smanjen, smatramo da je što prije potrebno usvojiti predloge Sindikata medija koji bi ušli u novi Zakon o audio-vizuelnim medijskim uslugama kako bi se obezbijedila finansijska održivost i urednička nezavisnost lokalnih javnih emitera i to pitanje konačno stavilo van dnevnog reda”, navode iz Sindikata.\nTokom prošle godine usvojene su izmjene Zakona o medijima i Zakona o Nacionalnom javnom emiteru Radio-Televiziji Crne Gore koje su donijele određena poboljšanja u vidu osnivanja Fonda za medijski pluralizam ali i veliku zabrinutost dijela medijske zajednice zbog djelimičnog ograničavanja prava na zaštitu izvora.\n“SMCG očekuje da sudovi neće zloupotrebljavati novinarsko pravo na zaštitu izvora a da će najavljena pomoć države privatnim medijima preko Fonda biti jasno uslovljena time da dio te pomoći bude usmjeren na poboljšanje ekonomskog položaja zaposlenih jer će oni proizvoditi medijske sadržaje za koje će njihovi mediji dobijati novac iz ovog Fonda”, poručuju iz Sindikata.\nPozivali su sve novinarke i novinare da se bore protiv cenzure i samocenzure koje i dalje predstavljaju veliki izazov crnogorskog novinarstva.\n“U tom pogledu treba da budu svjesni da su, na predlog Sindikata medija, u novi Zakon o medijima, unijete odredbe po kojima svaki novinar u Crnoj Gori ima pravo da odbije da napiše tekst ili prilog koji je suprotan zakonu i Kodeksu novinara/novinarki i da zbog toga ne može biti kažnjen, kao i da imaju pravo da ne potpišu svoje medijske sadržaje ako im se promijeni smisao u postupku uredničke obrade”kazali su iz SMCG.\nBez rješavanja ovih problema, navode iz SMCG, crnogorsko novinarstvo neće moći da se adekvatno suoči ni sa novim izazovima u vidu lažnih vijesti ili lošeg uticaja društvenih mreža na novinarski rad ali i društvo uopšte.\n“U nadi da će se ozbiljno krenuti u zatvaranje ovih pitanja, SMCG čestita novinarkama i novinarima Dan novinara Crne Gore i 150 godina novinarstva u našoj zemlji i poziva ih da, i pored svih očiglednih razlika i sukoba, budu barem objektivni u svom radu i solidarni u zaštiti svojih prava”, zaključuju iz Sindikata.


NAKON SJEDNICE PREDSJEDNIŠTVA SDA: Sadik Ahmetović i Salko Sokolović više nisu članovi stranke, ništa od vanrednog kongresa! - GlobalCir\nNa sjednici Predsjedništva SDA koja je danas održana u sjedištu stranke u Sarajevu, odlučeno je da Sadik Ahmetović i Salko Sokolović, kojima su izrečeni ukori na prošloj sjednici, više nisu članovi ove stranke jer su osnovali nezavisni klub u Parlamentu BiH. Kako je rekao Šefik Džaferović, odluka je bila jednoglasna.\n“Samim time što su osnovali drugi klub prestalo je njihovo članstvo u SDA i sada smo doniejli odluku o njihovom isključenju. Naređeno je općinskim odborima da ih brišu iz evidencije članova. Oni bi trebali vratiti mandate SDA-u koje su dobili od ove stranke a koje nikada ne bi dobili samostalno iako su bili nosioci lista“, rekao je Džaferović.\nNa konferenciji za novinare istaknuto je da stvari u SDA funkcionišu odlično, te da ne postoje nikakvi problemi niti frakcije. Džaferović je rekao kako sada imaju većinu od 22 zastupnika, za razliku od ranijih 25.\n“Predsjedništvo SDA smatra da je vrlo važno da BiH što prije usvoji set zakona o akcizama iz razloga o kojima smo do sada mnogo puta govorili. Izražavamo žaljenje što su u PSBiH prevagnuli politikanstvo i borba za jeftine političke poene, nad interesom države BiH i njenim ekonomskim razvojem. Očekujemo da nadležni hitno poduzmu korake kako bi set zakona o akcizama konačno bio usvojen“, rekao je Džaferović.\nNa Predsjedništvu SDA donesen je i zaključak kojim se bez odlaganja zahtijeva hitno rješavanje pitanja održivog finansiranja Javnog RTV servisa. “Smatramo da je najefikasnije to ostvariti naplatom putem računa za električnu energiju i Klub SDA u Parlamentu BiH zadužen je da uputi ovo u proceduru po hitnom postupku”, kazao je Džaferović.


Ima li lijeka za mito i korupciju? - Portal 072info\nIma li lijeka za mito i korupciju?\nVlada KS-a utvrdila je Nacrt zakona o prevenciji i suzbijanju korupcije u KS-u te ga uputila u skupštinsku proceduru.\nObimni zakon sadrži obaveze nosilaca javnih funkcija u vršenju javnih funkcija i zabrane vršenja nespojivih funkcija, kao i pravila o prevenciji, utvrđivanju i odlučivanju o sukobu interesa.\nOvaj zakon prvi put reguliše pitanja zaštite osoba koje prijavljuju korupciju, kao i jačanja integriteta institucija i njihovih zaposlenika, te druga pitanja od značaja za prevenciju i suzbijanje korupcije u glavnom gradu BiH.\nDarja Softić- Kadenić, ministrica pravde i uprave KS-a, navela je poražavajuće podatke istraživanja o nivou korupcije u BiH posljednjih godina, što jasno ukazuje na neefikasnost postojećih propisa koji su doneseni na nivou BiH i entiteta u cilju sprečavanja korupcije, a koji nisu usklađeni sa međunarodnim standardima.\nCilj nam je barem na nivou KS-a uspostaviti prijeko neophodne standarde u borbi protiv korupcije, kaže Softić-Kadenić.\nIstakla je da su usvajanje i provedba zakonodavstva o sukobu interesa i zaštiti zviždača obuhvaćeni u okviru jednog od 14 ključnih prioriteta koje BiH treba ispuniti u cilju pristupanja Evropskoj uniji.\n– Mi nastojimo prevazići nedostatak političke volje na višim nivoima vlasti da se usvoje ovakvi propisi. Cilj nam je barem na nivou KS-a uspostaviti prijeko neophodne standarde u borbi protiv korupcije i to kroz regulisanje tri ključne oblasti. Prva se odnosi na sukob interesa, kao situacije u kojoj privatni interes nosioca javne funkcije utiče na proces donošenja odluka pri vršenju funkcije.\nDruga oblast je zaštita prijavitelja korupcije, što do sada uopšte nije regulisano u FBiH, dok je treći dio zakona posvećen povećanju integriteta institucija javnog sektora kroz obaveznu izradu planova integriteta, propisivanje minimuma metodologije za izradu tih planova, te uspostavljanje kontrolnog mehanizma od Ureda za borbu protiv korupcije KS-a, navela je ministrica Softić-Kadenić.\nNaglasila je da će se donošenjem ovoga zakona, zajedno sa ranije usvojenim Zakonom o prijavljivanju i kontroli imovine nosilaca javnih funkcija u KS-u, dobiti kompletan i efikasan okvir za odlučnu borbu protiv korupcije.\nPrethodni članakUkrajina tvrdi da je preuzela kontrolu nad ključnim gradom Harkovom\nSljedeći članakMlada Berina Kučković je nova hafiza Kur’ana Časnog i studentica je Medicinskog fakulteta!


RTS :: Abas: Olmert hteo razmenu teritorija\nSvet Abas: Olmert hteo razmenu teritorija\nnedelja, 20. dec 2009, 15:59 -> 17:45\nAbas: Olmert hteo razmenu teritorija\nPredsednik Palestinske uprave Mahmud Abas potvrdio da mu je bivši izraelski premijer Ehmud Olmert ponudio zemlju pored pojasa Gaze u zamenu za blokove jevrejskih naselja, koje jevrejska država namerava da anektira na Zapadnoj obali.\nBivši izraelski premijer Ehmud Olmert ponudio je zemlju pored pojasa Gaze u zamenu za blokove jevrejskih naselja, koje Izrael namerava da anektira Zapadnoj obali, rekao je predsednik Palestinske uprave Mahmud Abas.\nPredložena razmena dala bi Palestincima teritoriju koja bi bila jednaka površini Zapadne obale, rekao je Abas, a prenosi arapski list "Ašark Al-Avsat"\nAbas je istovremeno porekao izveštaje da je bivša izraelska ministarka spoljnih poslova Cipi Livni ubedila Palestince da odbiju ponudu zbog krivične istrage protiv Olmerta i činjenice da on ubrzo neće biti na funkciji premijera.\n"Livnijeva se nije mešala. Poznato mi je da je postojala napetost između nje i Olmerta, ali ja sam pregovorao sa njim i osetio da smo mogli postići sporazum," rekao je Abas.\nPalestinski lider je objasnio da je sastanak između pregovarača bio zakazan, ali da su pregovori okončani zbog početka tronedeljne ofanzive na pojas Gaze.\nOlmert: Autoput pod izraelskim suverenitetom\nPrema nedavnom pisanju izraelskog lista "Harec", Olmert je bio spreman da prebaci 327 kvadratanih kilometara teritorije (100 kilometara kraj pojasa Gaze i ostali deo kraj Zapadne obale) pod suverenitetom Izraela u zamenu za nekoliko blokova jevrejskih naselja u kojima živi 75 procenata od oko 300.000 jevrejskih naseljenika na Zapadnoj obali.\nOlmertov plan predvideo da pojas Gaze i Zapadna obala budu povezani autoputem koji bi bio pod izraelskim suverenitetom, ali bez izraelskog prisustva.\nOlmert se potom nije kandidovao za partijske izbore na kojima je pobedila Livnijeva, a odmah posle izbora Olmert je najavio ostavku zbog sumnje da je umešan u korupciju.\nAbas je još prošle nedelje rekao da mu je Olmert ponudio nekoliko nacrta mapa o razmeni.\nU Olmertovom kabinetu potvrđeno je da je ponuđena razmena, ali je rečeno da Abasu nije data ta mapa koju je objavio "Harec".\nPrva žrtva u Gazi od primirja\nPojas Gaze, novi napadi\nPoziv na obnovu pregovora\nIzrael bombardovao tunele u Gazi\nPrekinuto zatišje u Palestini\nHamas upozorava Abasa\nIzraelska vojska ubila komandanta Hamasa