KUD Noci Beograd\nAkademsko drustvo „Novi Beograd” je pocelo sa radom 04.01.1974 godine, u Mesnoj zajednici “Radnih brigada” a kasnije preslo u okvir Radnickog univerziteta pod nazivom SKUD “Skojevac”. Kasnije menja naziv u KUD Politehnicke akademije “Novi Beograd”., i KUD Visoke turisticke skole “Novi Beograd”.\nDrustvo funkcionise kao jedna velika porodica sastavljena od 300-500 clanova razlicitog uzrasta, od dece koja imaju 5 godina do najstarijih clanova koji imaju oko 80 godina. Rad drustva se odvija na probama u toku čitave godine. Brojnost ansambala govori o kvalitetu rada sa decom i omladinom svih uzrasta. Kontinuitet trajanja od vise decenija, ukazuje na neizmernu ljubav i spremnost clanova da neguju tradiciju svoga naroda kroz pesmu, sviranje i igru bez obzira na uslove rada . Drustvo se nalazi na Novom Beogradu u zgradi Visoke turisticke skole / Strukovnih studija na Novom Beogradu u ulici Bulevar Dr. Zorana Djindjica 152a. Anasmbl narodnih igara svojim programom obuhvata širok opus narodnog stvaralaštva od izvornih narodnih igara do visoko stilizovanih, sa primerenim umetničkim pristupom svakoj igri. U okviru decijeg i omladinskog ansambla narodnih igara postoje dve vrste programa: nacionalni i internacionalni. Nacionalni program je zasnovan na izvornim narodnim igrama koje su prilagodjene vremenu i uslovima izvodjenja. Internacionalni program je uglavnom stilizovan ali zasnovan na orginalnim elementima igara sa visokim stepenom umetnicke stilizacije.\nNarodni orkestar neguje izvornu narodnu muziku srpskog naroda. Pored orkestarskih numera koje se izvode u okviru koncertnog dela sa ansamblima narodnih igara, narodni orkestar ima vokalne soliste koje prati na javnim nastupima, kao i grupu pevaca. Narodni orkestar je sastavljen od vrhunskih muzičara, i broji preko dvadeset stalnih clanova. Pored redovnih proba svi izvodjacki ansambli i sekcije imaju u toku godine dosta obaveznih nastupa., koncerata i turneja. Deciji i omladinski ansambli narodnih igara, kao i narodni orkestar sa vokalnim i instrumentalnim solistima i grupom pevača, redovni su ucesnici mnogobrojnih smotri. Ansambli narodnih igara svake godine ucestvuju na nekoliko međunarodnih smotri folklora u inostranstvu. Gostovanja su bila mnogobrojna. Ucestvovali smo na festivalima sirom Evrope i ostali smo u lepom secanju ljubitelja nacionalnih folklora u gradovima: Francuske, Nemacke, Holandije, Svajcarske, Austrije, Italije, Spanije, Grcke, Madjarske, Poljske, Rusije, Belgije, Slovenije, Turske, Kipra… gde smo uspostavili prijateljske i bliske odnose kako sa ansamblima iz celog sveta, tako i sa publikom i posetiocima nasih koncerata.\nU proteklih 5 godina nasi ansambli su odrzali veliki broj koncerata za strane turiste predstavljajuci tako tradiciju naseg naroda kroz pesmu i igru. Turistima iz cele Evrope koji brodovima stizu u nas grad, smo predstavili Opstinu Novi Beograd, Beograd i Srbiju. Na nasim koncertima je do sad prisustvovalo preko oko 10.000 stranih turista.\nU okviru Drustva, nakon dugogodisnjeg bavljenja folklornom umetnoscu i studioznim istrazivanjem narodnih nosnji paralelno se opremaju ansmbli narodnim nošnjama svojerucne izrade. Kompletni kostimi svih ansambala narodnih igara su uglavnom delo nasih ruku. Za toliko godina bavljenja narodnim stvaralaštvom i sakupljanjem orginalnih delova narodnih nosnji na terenu, stekli smo veliko iskustvo i znanje za izradu svih vrsta orginalnih i stilizovanih narodnih nosnji. Njih izrađujemo od kvalitetnih prirodnih materijala, sa velikim udelom rucnog rada. Radimo kostime po svojim modelima zasnovanim na narodim motivima, kao i nosnje verne orginalu na osnovu uzorka. Pri izradi koristimo strucnu literaturu i vrsimo konsultacije sa strucnjacima iz Etnografskog muzeja. Poseban uspeh nam je izrada kostima decijim ansambalima narodnih igara.\nAdresa: Bulevar Zorana djindjica 152a\nWeb sajt: http://www.adnovibeograd.com/index.php/o-nama/istorija\nTel: +381 64 6143280


BRAVO, NIKOLA: Ćaćić u polufinalu dublova na Serbia openu\nLoše se Ćaćić i Brkić počeli meč, ništa im nije išlo od ruke, što su protivnici znali dobrano da iskoriste i dobiju prvi set bez izgubljenog gema. Ipak, trgli su se u drugom delu Srbin i teniser iz Bosne i Hercegovine.\nNikola Ćaćić u polufinalu dubla na Srbija openu\nSrpski teniser Nikola Ćaćić plasirao se u polufinale dubla na ATP turniru u Beogradu. Ćaćić u paru sa Tomislavom Brkićem iz BiH pobedio Simonea Bolelija i Maksima Gonsalesa sa 2:1 u setovima (0:6, 7:6, 10:8). Oni će u borbi za finale igrati protiv pobednika duela u kom će se ...\nĆaćić u paru sa Tomislavom Brkićem iz BiH pobedio Simonea Bolelija i Maksima Gonsalesa sa 2:1 u setovima (0:6, 7:6, 10:8). Oni će u borbi za finale igrati protiv pobednika duela u kom će se Arijel Behar i Gonsalo Eskobar sastati sa Džonom Smitom i Džonom Milmanom ...\nSRBIN U POLUFINALU: Ćaćić slavio posle VELIKOG PREOKRETA!\nĆaćić u paru sa Tomislavom Brkićem iz BiH pobedio Simonea Bolelija i Maksima Gonsalesa sa 2:1 u setovima (0:6, 7:6, 10:8). Oni će u borbi za finale igrati protiv pobednika duela u kom će se Arijel Behar i Gonsalo Eskobar sastati sa Džonom Smitom i Džonom ...\nTESNA POBEDA POSLE PREOKRETA: Ćaćić na korak od finala na turniru u Beogradu\nSrpski teniser je u paru sa Tomislavom Brkićem iz BiH pobedio Simonea Bolelija i Maksima Gonsalesa Srpski teniser Nikola Ćaćić plasirao se u polufinale dubla na ATP turniru u Beogradu. Ćaćić u paru sa Tomislavom Brkićem iz BiH pobedio Simonea Bolelija i Maksima Gonsalesa sa 2:1 ...\nĆaćić posle velikog preokreta izborio plasman u polufinale Serbia opena!\nSrpski teniser Nikola Ćaćić plasirao se u polufinale dubla na ATP turniru u Beogradu. Ćaćić je u paru sa Tomislavom Brkićem iz Bosne i Hercegovine pobedio Simonea Bolelija i Maksima Gonsalesa sa 2:1 u setovima (0:6, 7:6, 10:8).


Direktor policije Vladimir Rebić izjavio je danas u Vrdniku da je Stalna udarna grupa za suzbijanje krijumčarenja ljudi, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala procesuirala 38 osoba osumnjičenih da su kao pripadnici organizovanih kriminalnih grupa krijumčarili 613 migranata, od kojih je na osnovu sporazuma o priznanju krivice 36 okrivljenih osuđeno na više od 70 godina zatvora.\nRebić je otvarajući operativni sastanak šest zemalja iz regiona posvećen problemu krijumčarenja migranata, precizirao da je u tim postupcima oduzeto oko 43.000 evra stečenih kriminalom i 12 automobila.\n„U saradnji sa drugim linijama rada Ministarstva i ostalim državnim institucijama, ova grupa sprovela je više operativnih akcija u kojima je kontrolisano više od 500 teretnih vozila, oko 170 komercijalnih, više od 200 putničkih automobila, 11 autobusa, sedam kamp kućica i 16 železničkih kompozicija“, rekao je srpski direktor policije.\nRebić je istakao da je prevencija i suzbijanje krivičnih dela krijumčarenja ljudi jedna od strateških aktivnosti Ministarstva unutrašnjih poslova.\nPodsetivši da je u cilju sprečavanja ilegalnih migracija Vlada Republike Srbije jula prošle godina formirala združene snage policije i vojske, Rebić je naveo da su te snage ostvarile dobre rezultate.\n„U Republiku Srbiju u prvih devet meseci ove godine nezakonito je ušlo blizu 5.400 migranta, od kojih je 4.400 tražilo azil. U pokušaju nezakonitog prelaska državne granice sprečeno je više od 5.500 osoba. Uglavnom je reč o državljanima Avganistana, Pakistana, Iraka i drugih zemalja iz tog okruženja“, rekao je Rebić.\nPrema njegovim rečima, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova od početka godine zbog krijumčarenja ljudi podneli su 114 krivičnih prijava protiv 189 osumnjičenih.\nRebić se zahvalio OEBS-u koji je prepoznao značaj suzbijanja krivičnih dela krijumčarenja ljudi i podizanja svesti o značaju saradnje u ovoj oblasti kao jedan od prioriteta u delovanju i inicirao ovaj sastanak, koji je iz trilateralnog prerastao u sastanak zemalja u regionu.


Mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije, koji je danas preminuo u Kliničkom centru Crne Gore, bio je čuvar Pećke patrijaršije, tvorac veličanstvenih litija i jedan od najzaslužnijih za svrgavanje Mila Đukanovića sa vlasti.\nNakon izuzetno burnih izbora u Crnoj Gori, sudbina Mitropolije crnogorsko-primorske i drugih eparhija SPC, koja je bila ozbiljno ugrožena Zakonom o slobodi veroispovesti, uplovila je u mirnu luku. Nesumnjivo je da je u ovom istorijskom poduhvatu veoma važnu ulogu odigrala SPC, tačnije mitropolit Amfilohije, kao i vladike..\nMitropolit Amfilohije je 30 godina svoj život posvetio misiji očuvanja crkve i Svetog duha u Crnoj Gori, boreći se protiv velikih izazova i iskušenja.\nOdnosi između njega i vlasti Crne Gore bivali su sve hladniji zbog njihovog opredeljenja za odvajanje Crne Gore od Srbije. Veoma oštro je kritikovao i formiranje Crnogorske pravoslavne crkve, koju je nazivao, “zloćudnom izraslinom” i “bezbožničkom”.\nTokom decenija njegovog služenja u zemlji Svetog Petra Cetinjskog i Svetog Vasilija Ostroškog obnovljeno je na stotine crkava, hramova i manastira, značajno je povećan broj sveštenih lica i, najvažnije, očuvana je i čak povećana vernost naroda Crne Gore pravoslavnoj crkvi.\nKolika je ta vernost bila vidi se i iz njegove poruke koju je nedavno dao za beogradsku Politiku “da neće umreti pre nego što na vrh Lovćena vrati Crkvu Svetog Petra Cetinjskog”.\nŽrtva koju je podnosio mitropolit Amfilohije u proteklom periodu bila je nezabeležena u novijoj istoriji pravoslavlja. Hapšenja, progoni, pretnje upućene njemu i njegovom sveštenstvu hrišćanski su podnosili, uvek pozivajući na mir i uzdržanost, bratsku ljubav i međusobno poštovanje Srba i Crnogoraca.\nUpravo takvo njegovo ponašanje rezultiralo je ogromnim brojem ljudi koji su svake nedelje učestvovali u veličanstvenim litijama u svim većim mestima u Crnoj Gori, protestujući zbog donošenja Zakona o slobodi veroispovesti i pored zabrane većih okupljanja zbog koronavirusa.\nIako je crnogorski državni vrh predložio mitropolitu Amfilohiju obustavu primene zakona, Mitropolija je to odbila kao “neiskrenu i neodrživu” ponudu i odlučila se za nastavak litija. Zbog toga je crnogorski premijer Duško Marković optužio mitropolita Amfilohija da se “nažalost stavio na čelo anticrnogorske opozicije”.\n“Crkva nema svoju stranku niti svoju izbornu listu, ali je prirodno da se raduje onima koji su protiv bezakonog zakona i koji brane svetinje, bez obzira na to kojoj stranci pripadaju”, govorio je Amfilohije.\nUoči izbora poručio je da Crkva može da poželi sreću svakome ko iskreno traži promenu života u Crnoj Gori nabolje, ko se bori za pravdu, poštovanje Ustava, pa i protiv bezakonja u odnosu na veru i Crkvu, kao i da takvu političku sreću i politički napredak ne poželi onima koji su izglasali Zakon o slobodi veroispovesti i koji poistovećuju sebe i sopstvene interese sa državom Crnom Gorom.\nZa “nadahnute pesme”, revnost i brigu za Crkvu i ljubav posvedočenu kroz pesme “Dogodine u Prizrenu” i “Sviće zora”, posvećene odbrani svetinja u Crnoj Gori i Kosovu i Metohiji, odlikovao je muzički sastav Beogradski sindikat Zlatnim likom Svetog Petra Drugog Lovćenskog Tajnovidca.\nViše puta u javnosti iskazivao je stav o potrebi očuvanja Kosova i Metohije u sastavu Srbije.\nSukob Amfilohija i Vučića\nMeđutim, kada je izjavio da strahuje da politika Aleksandra Vučića vodi izdaji Kosova, počele su turbulencije u odnosu mitropolita i srpskog predsednika.\nSukob je počeo krajem decembra 2017. godine nakon što je Amfilohije sastavio i potpisao apel za odbranu Kosova i Metohije, čiji sadržaj je bio u suprotnosti sa politikom o Kosovu za koju se zalagao Vučić.\nU maju prošle godine poglavar crnogorsko-primorske mitropolije optužio je Vučića da je učestvovao u kreiranju državnog udara sa predsednikom Crne Gore Milom Đukanovićem i da je i on zaslužan što su lideri Demokratskog fronta Andrija Mandić i Milan Knežević osuđeni na po pet godina zatvora.\nNakon toga je usledilo i Amfilohijevo protivljenje odluci Sinoda Srpske pravoslavne crkve (SPC) da dodeli orden Svetog Save predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću.\nJednu od poslednjih “uvreda” na račun predsednika Srbije Amfilohije je izneo krajem prošle godine kad je Vučića nazvao neznalicom, komentarišući njegovu izjavu “da crnogorska autokefalna crkva i de fakto i de jure postoji i pre uspostavljanja nezavisnosti 2006. godine”.\nPrethodni tekstGOTOVO: Šćepanović nije više trener Partizana, na klupu dolazi bivši trener Zvezde!\nSledeći tekstTRESU SE: Evo ko je odgovaran za smrt Amfilohija!


Mere racionalizacije zbog nepovoljne cene bakra – RADIO TELEVIZIJA BOR\nMere racionalizacije zbog nepovoljne cene bakra\nIzgradnjom nove Topionice i Fabrike sumporne kiseline vazduh nad Borom je čistiji, što potvrđuju i rezultati automatskog monitoringa kvaliteta vazduha u Srbiji. To je za borane izuzetno značajno, jer je procenat oboljenja respiratornih organa, posebno kod mladih i dece bio velik, rečeno je na konferenciji za novinare u Rudarsko topioničarskom basenu Bor.\n„Vrednosti sumpor-dioksida za Bor danas su bolji nego u Beogradu, i na taj način praktično završavamo veliki projekat -izgradnju i puštanje u rad nove Topionice i fabrike sumporne kiseline“, rekao je predsenik UO RTB-a Bor Nemanja Stevanović.\nZnačajan doprinos u izgradnji Topionice i Fabrike kiseline podjednako su dali menažment Rudarsko topioničarskog basena Bor, predsednik Upravnog odbora i Vlada Republike Srbije.\n„U maju Topionica je bila završena 58, a Fabrika sumporne kiseline 38 procenata. Zajedničkim snagama predsednika UO, uz podršku i finansijsku pomoć Vlade i premijera Aleksandra Vučića kao i svih članova menadžmenta RTB-a uspeli smo da je završimo 23.decembra“, kaže generalni direktor RTB-a Blagoje Spaskovski.\nNakon perioda hladnog i toplog uhodavanja Topionice, predstoji borba za dokazivanje parametara rada, a pred menadžmentom Basena Bor je još jedan težak zadatak, jer je cena bakra na svetskom tržištu izuzetno nepovoljna. Takvo kretanje cene je posledica geopolitičkih i geoekonomskih faktora na koje ne može da utiče ni Srbija, a kamoli Rudarsko-topioničarski basen Bor.\n„Moraćemo uz maksimalne mere racionalizacije, za čije sprovođenje je zadužen menadžment firme, smanjiti sve troškove. Jedino na taj način možemo da opstanemo na tržištu“, dodao je Nemanja Stevanović.\nMenadžmentu Rudarsko-topioničarskog basena Bor predstoji još jedan važan zadatak , a to je dalji razvoj rudarstva i obezbeđivanje domaćeg koncentrata za preradu, što je stav i Vlade i premijera Srbije .\n[iframe frameborder=“0″ width=“480″ height=“270″ src=“//www.dailymotion.com/embed/video/x3e7u32″ allowfullscreen ]\nMere racionalizacije zbog nepovoljne cene bakra… by rtvbor\nTags: bakar, Bor, racionalizacija, RTB Bor, Topionica\nPrevious Radi funkcionisanja sistema, još nekoliko dana sa dimom u decembru\nNext Bespovratna pomoć malim i srednjim preduzećima za nabavku opreme


EUObserver: Proevropske snage uzdrmale moćnike Višegradske grupe - Autonomija\nTuesday, 12. Oct, 2021.\n"Znamo zašto žele da napuste EU, kako bi mogli nekažnjeno da krše demokratska pravila"\nProevropske liberalne i demokratske snage dobile su prošlog vikenda preko potreban vetar u leđa u nekim zemljama Višegradske grupe, koje mnogi poslednjih godina smatraju izvorom glavobolja za EU, piše briselski portal EUObserver.\nZemlje Višegradske četvorke, koju čine Poljska, Češka, Mađarska i Slovačka, na meti su brojnih kritika zbog navodne raširene korupcije na najvišem nivou, problema sa nezavisnošću pravosuđa i zbog nazadovanja demokratije.\nMeđutim, sada je, kako navodi EUobserver, na izborima u Češkoj poražena stranka premijera Andreja Babiša, koji je zemlju usmerio u pravcu iliberalne demokratije po uzoru na mađarskog premijera Viktora Orbana.\nNa izborima, koji su delom tumačeni i kao referendum o vladavini biznismena i milijardera Babiša, njegov populistički pokret ANO tesno je poražen od liberalno-konzervativne opozicione koalicije Zajedno.\nIznenađujući izborni rezultat usledio je ubrzo nakon što je međunarodni konzorcijum istraživačkih novinara u projektu Pandorini papiri objavio detalje Babiševih finansijskih transakcija u inostranstvu.\nBabiš je to porekao, kao što je učinio kada je Evropska komisija ranije ove godine ustanovila da je u sukobu interesa jer je njegovo preduzeće Agrofert primilo subvencije iz EU.\nPoslanici Evropskog parlamenta su zbog tog sukoba interesa tražili da on bude isključen iz donošenja odluka o pitanjima budžeta EU.\nBabiš je jasno usmerio zemlju od deset miliona ljudi iliberalnim političkim pravcem koji je orinalno osmislio mađarski premijer Viktor Orban, a Babiš je Orbana sledio i u napadima na EU i njeno dovođenje u vezu sa nekontrolisanom migracijama, piše EUObserver.\nU samoj Mađarskoj, ujedinjena opozicija je organizovala preliminarne izbore na kojima će birati zajedničke kandidate koji će se na izborima suprotstaviti Orbanovoj konzervativno-populističkoj partiji Fides.\nU prvom krugu izbora za zajedničkog kandidata za premijera, pobedila je evroposlanica iz liberalno-leve Demokratske koalicije Klara Dobrev.\nDrugi je bio gradonačelnik Budimpešte, iz partije Zelenih Gergelj Karačonj, a treći kozervativno-liberalni političar Peter Mark-Zaj, ali sve troje kandidata su nastupali sa proevropskim političkim programom, piše portal.\nA u Varšavi se u nedelju 100.000 ljudi okupilo sa zastavama EU i Poljske u starom gradu u znak protesta zbog odluke ustavnog suda da ospori primat prava EU nad poljskim pravom.\nNa tom skupu je bivši premijer i bivši predsednik Evropskog saveta Donald Tusk optužio vladajuću partiju Pravo i pravda (PiS) da želi da napusti EU, što je PiS negirao.\n„Znamo zašto žele da napuste [EU], kako bi mogli nekažnjeno da krše demokratska pravila“, rekao je Tusk.\nEUObserver piše da su, prema navodima organizator, protesti održani u više od 100 gradova širom Poljske.\n(Euractiv.rs, foto: Twitter/Višegradska grupa)\nEUobserver, populizam, Višegradska grupa\nRuski zatvor označio Navaljnog za „teroristu“\nMerkel: Izrael da ne izgubi iz vida osnivanje palestinske države\n(Pod) razno (2.439) Arhiva (24) Autori (9) Stvarni ljudi (15) Autonomija (20.119) Antidiskriminacija (69) Autori (2.704) Aleksandar Kocić (48) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Andrej Nikolaidis (9) Boris Pavelić (3) Boris Varga (7) Branislava Opranović (35) Dalibor Stupar (31) Dinko Gruhonjić (90) Dragan Bursać (23) Dragan Markovina (2) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (205) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (446) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (375) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (96) Tihomir Novak (111) Vojin Ivkov (7) Zlatko Jelisavac (457) Civili (138) Kultura (1.598) Marginalci (1.964) Ogledalo (5.682) Stav (2.626) Utočište: Nacionalizam (1.447) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (1.387) Izbori (241) Izdvajamo (4.501) Jugoslavija (3.445) Karikatura nedelje (281) Mladi i mediji (13) Planeta (3.349) Podsetnik (31) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (8.213) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (19.113) Aktuelno (10.629) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (809) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (1.257) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


Izvor: B92, 13.Jan.2018, 13:57\nGradonačelnik Beograda naglasio da će nastaviti da se radi projekat "Beograd na vodi", rekonstrukcija velikih bulevara, a počeće i gradnja Skajlajn centra.\n"Zadovoljan sam kada vidim novu fasadu na zgradama, a svi se sećamo ranijeg perioda >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << kada smo se sklanjali da nam neki komad fasade ne padne na glavu, kada vidim nekada zapuštene delove grada koji se menjaju poput Hiltona, Ikee, centra u Rajićevoj, Kapitol parka u Rakovici, kada vidim rezultate borbe za svako novo radno mesto", rekao je Mali gostujući na TV Pink.\n"Uspeli smo da vratimo 500 miliona evra duga, konsolidujemo gradske finansije i sada sve što imamo vraćamo građanima Beograda. POdsetiću da na računu grada sada imamo više od 14 milijardi dinara", rekao je Mali.\n"Obezbedicemo svu potrebnu dokumentaciju kako bi Grad zajedno sa Vladom Srbije uz podršku predsednika Aleksandra Vučića 2020. godine krenuli u realizaciju projekta koji je za nas veoma važan", rekao je Mali.\nGovoreći o planovima u narednom periodu, Mali je naglasio da je važan svaki deo Beograda i da će nastaviti da se radi projekat "Beograd na vodi", rekonstrukcija velikih bulevara, Kraljice Marije, Džordža Vašingtona, Cara Dušana, Kneza Miloša, a počeće i gradnja Skajlajn centra na mestu nekadašnjeg MUP-a.\n"Očekujem nove kilometre asfalta, vodovodne i kanalizacione mreže, nove vrtiće. Počećemo izgradnju novog doma zdravlja u Borči, ali kruna projekata biće metro", rekao je on.\nOn je podsetio da je u Beogradu posle duge pauze otvorena nova fabraka, "Mei Ta" u Obrenovcu koja zapošljava više od 1.000 zaposlenih, a da on naredne nedelje obilazi u Lazarevcu još jednu novu fabriku koja će zaposliti 1.200 ljudi na mestu nekadašnje fabrike koja je u stečaju.\n"Mi smo kao tim, zajedno sa Vladom Srbije uspeli da konsolidujemo finanisije i privučemo investitore u Beograd i Srbiju. Stabilnost privlači investitore, Beograd po prvi put ima kreditni rejting, pun je gradilišta i to nam daje priliku da taj novac investiramo u infrastrukturu, bolji život Beogradana i budućnost naše dece", zaključio je Mali.


Besplatni udžbenici za prvake ove godine stigli na vreme – Veliki Park\nUčenici prvog razreda osnovnih škola i ove godine su od grada Kragujevca dobili besplatne udžbenike kao vid podrške roditeljima i deci da lakše prebrode početak školovanja.\nTim povodom, član Gradskog veća za obrazovanje Dušan Aleksić posetio je osnovnu školu Milutin i Draginja Todorović.\nOve godine je grad Kragujevac obezbedio udžbenike za 1610 đaka prvaka ukupne vrednosti osam i po miliona dinara, dok je za decu sa smetnjama u razvoju, decu iz porodica primaoca socijalne pomoći i za treće dete, knjige obezbedilo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, kazao je Aleksić. Ovo je šesta godina za redom kako obezbeđujemo udžbenike za polazak dece u prvi razred. Prošle godine roditelji su sa pravom bili nezadovoljni, jer smo sa isporukom kasnili 10 do 15 dana, ali su ove godine udžbenici stigli na vreme.\nNabavka udžbenika koju realizuje lokalna samouprava značajno pomaže porodicama najpre u onom finansijskom delu početka školovanja dece, a samim tim obraduje i đake pravake, kazao je Dragan Pavlović, direktor Osnovne škole „Milutin i Draginja Todorović“. Besplatni udžbenici za prvake su dobra investicija i za školu, jer nemamo dodatnog napora oko nabavke, organizacije, posredovanja i sličnog zbog čega smo veoma zahvalni. Ove godine, dodao je Pavlović, to je urađeno na vreme i 1. septembra udžbenike smo podelili đacima.\nKomplet sadrži udžbenike za matematiku, srpski, Svet oko nas, engleski jezik i prateće radne sveske i listove koje roditelji dobijaju na revers i po završetku školske godine udžbenike vraćaju a radne sveske i listove zadržavaju.\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti\t/ No Responses / by Milan 8 септембра, 2021


March 2018 - Page 4 of 4 - Karijera\nPoziv za učešće u EU programu „Pioniri u praksi“\n🕔12:05, 6.Mar 2018\nEU program „Pioniri u praksi” i ove godine realizuje Privredne komore Srbija u okviru projekta Climate-KIC Srbija, sa namerom da spaja profesionalce iz privrede, male kompanije, univerzitete, istraživačke institute, lokalne eksperte, kao i neprofitne i državne organizacije. Program je namenjen\n🕔14:27, 2.Mar 2018\nNLB Banka Beograd i ove godine organizuje konkurs za najbolje projekte iz oblasti proizvodnje i prerade organske hrane. Imajući u vidu izjednačenost u kvalitetu projekata u prethodne dve godine, kao i sugestije učesnika, ove godine, tri najbolja projekta biće nagrađena\n🕔14:21, 2.Mar 2018\nDvanaesti put za redom organizuje se Sajam poslovnih mogućnosti i stručnih praksi, “KONTEH”. Sajam poslovnih mogućnosti i stručnih praksi će se održati 21. i 22. marta, 2018. godine na Fakultetu tehničkih nauka. Cilj KONTEH-a je da studentima pruži priliku da\n🕔15:02, 1.Mar 2018\nOtvorena su dva konkursa za dodelu bespovratnih sredstava namenjenih malim, srednjim i velikim privrednim društvima od strane Pokrajinskog sekretarijata za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu. Konkurs za dodelu bespovratnih sredstava za otvaranje novih radnim mesta povezanoih sa realizacijom\n🕔14:57, 1.Mar 2018\nMinistarstvo poljoprivrede organizuje obuku “Jačanje kapaciteta zadruga i udruženja poljoprivrednika u Republici Srbiji”. Ministarstvo poljoprivrede organizuje obuku “Jačanje kapaciteta zadruga i udruženja poljoprivrednika u Republici Srbiji”, a tim povodom objavljen je poziv za zadruge i udruženja poljoprivrednih proizvođača, registrovnih u


Iz požarevačkog "pendrek naselja" do suda u Strazburu — TPKNEWS\n17:58 - 24/05/2019\nNaslovna/VESTI/LOKALNE VESTI/DRUŠTVO/Iz požarevačkog „pendrek naselja“ do suda u Strazburu\nIz požarevačkog „pendrek naselja“ do suda u Strazburu\nJoš se ne nazire kraj stambenim nevoljama bivših i aktivnih policajaca iz Stiške ulice u Požarevcu. Očajne ljude od iseljenja može da spase još samo odluka Ustavnog suda u njihovu korist.\nDeo Požarevca naseljen mahom policajcima\nPolicajci koji žive u stambenom bloku u požarevačkoj Stiškoj ulici, zbog kojih je ovaj deo grada nazvan i „pendrek naselje“, strahuju da ne ostanu bez krova nad glavom jer su u startu dobili neadekvatna dokumenta, koja su ih sprečila da dobijene kvadrate i otkupe. Među njima je i penzioner Bora Miljević.\n– Stan sam dobio još pre 19 godina, rešenjem Komisije za stambena pitanja Vlade Srbije i na predlog tadašnjeg ministra unutrašnjih poslova Vlajka Stojiljkovića – kaže penzioner Bora Miljević. – Problem je to što sve učinjeno na osnovu Odluke o zadovoljenju stambenih potreba lica koje bira i imenuje Skupština Srbije, iako mi nismo bili u tom statusu, već policajci u stalnom radnom odnosu. Ipak, ugovor o zakupu stana na određeno vreme sam sklopio u maju 2000, sa JP Direkcija za izgradnju Opštine Požarevac, uz potvrdu o čuvanju stana. Posle dve godine je načelnik SUP dostavio predlog da se policajcima stanovi daju u zakup na neodređeno, ali odgovora nadležnih nije bilo…\nKrajem juna 2006, Miljević je podneo zahtev za otkup stana, ali ga je MUP Srbije odbio jer ne poseduju Odluku o dodeli stana na neodređeno vreme. Onda je 2013. iz Sekretarijata za građevinsko-stambene poslove MUP stiglo obaveštenje da pravni propisi više ne poznaju institut potvrde o čuvanju stana, pa će biti raspisan konkurs za dodelu (ne)spornih stanova.\n– Bilo je najavljeno da će moći da se prijave samo izabrana, postavljena i lica zaposlena kod korisnika sredstava u državnoj svojini, pa sam sa petoricom kolega tužio državu, uz zahtev da oni postanu nosioci prava zakupa na neodređeno vreme – objašnjava Miljević. – Međutim, nakon duge pravne bitke, Vrhovni kasacioni sud je u junu prošle godine presudio protiv nas, pa nam, pre obraćanja Međunarodnom sudu za ljudska prava u Strazburu, u Srbiji preostaje još samo da se žalimo Ustavnom sudu.\nZa stanove u kojima godinama žive ne strepi samo 16 policajaca iz „pendrek naselja“, od kojih su šestorica u penziji, već i desetorica njihovih kolega koji su kvadrate dobili na drugim lokacijama u gradu.\nPROMENA PLANA: Umesto kampanje "Budućnost Srbije" u Braničevskom okrugu 24. marta obeležavanje 20 godina od NATO agresije u Nišu


Vranje : Južne vesti\nPreminulo još 17 ljudi od kovida, od kojih dva pacijenta niške i jedan leskovačke bolnice\n16:35, 14. 5. 2021.\nOd ukupno 17 preminulih u Srbiji u poslednja 24 sata, njih četvoro su bili pacijenti u kruševačkoj, dva u niškoj i jedan u leskovačkoj kovid bolnici, pokazuju podaci Ministarstva zdravlja i Univerzitetskog kliničkog centra Niš. Na kovid je od juče testirano 12.514 građana, a novoobolelih je 787, navode iz Ministarstva.\nPrva liga: Dinamo za nadu, Radnički i Dobočica za čast\n15:58, 14. 5. 2021.\nU 33. kolu Prve lige Srbije fudbaleri Dinama sastaju se sa direktnim konkurentom za opstanak, ekipom Radničkog iz Sremske Mitrovice, već prežaljeni Piroćanci gostuju Železničaru u Pančevu, dok Dubočica koja se takođe već preselila u niži rang, dočekuje IMT. Sve utakmice se igraju u subotu, 15. maja u 17 sati.\nGlasanjem građani odlučuju gde ide novac od nagradne igre "Uzmi račun i pobedi"\n14:23, 14. 5. 2021.\nGrađani Vranja, Dimitrovgrada i Blaca moći će do 28. maja da glasaju za jedan od projekata koji će biti realizovani od novca koji su lokalne samouprave dobile u takmičenju poslatih fiskalnih računa i slipova, u okviru nagradne igre “Uzmi račun i pobedi”. U projekte koji dobiju najviše glasova, biće uloženo po 20.000 evra.\nOd 271 rezultata u Pčinjskom okrugu, 17 građana dobilo je pozitivan nalaz na kovid, a 12 ih je iz Vranja, poslednje su informacije Štaba za vanredne situacije u tom gradu. U kovid ambulantu se prethodnog dana prvi put javilo 50 ljudi sa simptomima koji mogu ukazivati na kovid, dok su na lečenju u kovid bolnici 42 pacijenta, a kod 35 potvrđen je virus.\nNiški Gradski odbor Srpske napredne stranke izglasao je nepoverenje dvojici funkcionera - Nebojši Stefanoviću i Zlatiboru Lončaru, saznaju Južne vesti. Dok zvaničnih informacija nema, jer se ceo proces u odborima širom Srbije odvija u velikoj tajnosti, izvori Južnih vesti kažu da Niš nije jedini grad gde se glasalo i da je za članstvo bilo očekivano da se tu nađe Nebojša Stefanović, ali je Lončar iznenađenje.\nU poslednja 24 sata, prema podacima Ministarstva zdravlja, od posledica virusa korona preminulo je 18 ljudi u Srbiji, od toga jedna osoba u niškom Kliničkom centru, 3 u kovid bolnici u Kruševcu i po jedna osoba u Leskovcu i Vranju. Od juče do danas testirano je 12.089 osoba, a kod 901 pacijenta je potvrđen virus.\nU Vranju ukupno potrošeno 37.250 doza vakcina, kompletno imunizovano oko 27% građana\n13:33, 13. 5. 2021.\nPrema poslednjim podacima Štaba za vanredne situacije, u Vranju je do sada ukupno dato 37.250 doza vakcina, a osim toga, vakcinu je u tom gradu primilo i 949 građana Severne Makedonije. Zbog smanjenog broja pacijenata, zatvorene su 3 kovid bolnice u gradu.\nJoš 19 pozitivnih u Pčinjskom okrugu, manji broj pacijenata u kovid bolnicama\n09:59, 13. 5. 2021.\nOd 198 testiranih u Pčinjskom okrugu, 19 je pozitivnih na kovid, a od toga njih 7 iz Vranja, pokazuju podaci Štaba za vanredne situacije u tom gradu. U kovid bolnicama su hospitalizovane 42 osobe, a kod 35 je virus potvrđen.\nU niškoj kovid bolnici preminule 3 osobe, jedna u Leskovcu - broj novozaraženih u Srbiji 1.046\n16:31, 12. 5. 2021.\nU poslednja 24 sata, prema podacima Ministarstva zdravlja, od posledica virusa korona preminulo je 17 ljudi u Srbiji, od toga 3 pacijenta u niškom Kliničkom centru, 4 u kovid bolnici u Kruševcu i jedna osoba u Leskovcu. Od juče do danas testirano je 12.405 osoba, a kod 1.046 je potvrđen virus.\nPreminulo 8 pacijenata u kovid bolnicama na jugu\n16:38, 11. 5. 2021.\nU poslednja 24 sata, prema podacima Ministarstva zdravlja, od posledica virusa korona preminulo je 18 ljudi u Srbiji, od toga 4 pacijenta u niškom Kliničkom centru, 2 u kovid bolnici u Kruševcu, jedan u Vranju i jedan u kovid bolnici u Leskovcu. Od juče do danas testirano je 13.089 osoba, a kod 1.125 je potvrđen virus.\nU Vranju izložba mozaika umetnice zidnog slikarstva iz Prokuplja\n11:07, 11. 5. 2021.\n“Izrastanje” je naziv izložbe radova u tehnikama zidnog slikarstva, pre svega mozaika, koju će Vranjanci moći da posete danas od 15 sati do 1. juna u Galeriji Narodnog univerziteta. Autorka postavke je Prokupčanka Vera Virijević Mitrović.\nU poslednja 24 sata registrovano 28 novozaraženih u Pčinjskom okrugu\n10:21, 11. 5. 2021.\nOd 319 testrianih, 28 je pozitivnih na koronu u Pčinjskom okrugu, a njih 16 je iz Vranja. U kovid ambulanti je prethodnog dana obavljeno 119 pregleda, a 45 ljudi javilo se prvi put sa simptomima koji mogu da ukazuju na kovid. Broj pacijenata u kovid bolnicama nije se menjao u poslednja 24 sata.\nU niškoj kovid bolnici preminule 3 osobe, novozaraženih u Srbiji 918\n16:25, 10. 5. 2021.\nPrema podacima Ministarstva zdravlja u poslednja 24 sata od posledica virusa korona preminulo je 18 osoba, 3 pacijenta Univerzitetskog kliničkog centra Niš i jedan iz kovid bolnice u Kruševcu. Broj novozaraženih se smanjuje, pa je u Srbiji od 10.225 testiranih 918 pozitivno na virus.


Dan Republike u "Korčaginu" uz pasulj, partizanske pesme...\nDan Republike u „Korčaginu“ uz pasulj, partizanske pesme…\nDan Republike, najveći praznik bivše Jugoslavije, svečano je obeležen danas u beogradskoj kafani „Korčagin“, uz evociranje uspomena, partizanske pesme, vojnički pasulj i kuvani kiseli kupus sa mesom.\n„Ovo je 16. put kako se okupljamo da obeležimo 29. novembar, Dan one naše velike republike koje se sa setom sećamo“, rekao je Tanjugu organizator, predsednik Udruženja za negovanje tradicije omladinskog rada „Pavle Korčagin“ Momir Marušić.\nPrema njegovim rečima, ovo udruženje, pored 29. novembra, obeležava i 1. maj – Praznik rada, 25. maj – Dan mladosti, 1. april Dan studenata, 4. april – Dan radnih akcija, te 22. decembar – Dan JNA.\nMarušić kaže da uvek dolaze gosti iz bivših jugoslovenskih republika i navodi da su danas na obeležavanje Dana Republike iz vremena SFRJ stigli gosti iz Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Hrvatske.\nOn napominje da rado dolaze i stari borci, generali u penziji i posebno je istakao da je stalan gost za života bio i Stevan Mirković, bivši načelnik Generalštaba JNA.\nMladi sa velikim poštovanjem dolaze ovde, kaže Marušić i objašnjava da su se oni, kada je otvoren taj objekat pored Titove biste, „prvo malo smejali“, ali to je kratko trajalo i sada, kaže, sve posmatraju sa emocijama, verovatno kroz priču svojih dedova i starijih.\nU kafani „Korčagin“ u dobrom raspoloženju pevane su partizanske pesme „Ide Tito preko romanije“, „Druže Tito mi ti se kunemo“, „Oj Kozaro“, „Po šumama i gorama“…, a besplatano su služeni vojnički pasulj, kuvani kiseli kupus sa mesom, pihtije, kuvana rakija, a svuda su bili okačeni plakati „Republiko, srećan ti praznik“.


RTS :: Marin: Bili smo dobri, ne može još besprekorno\nFudbal Marin: Bili smo dobri, ne može još besprekorno\nsreda, 17. jul 2019, 09:38 -> 10:20\nMarin: Bili smo dobri, ne može još besprekorno\nKapiten fudbalera Crvene zvezde Marko Marin, nakon trijumfa nad Suduvom (2:1), pohvalio je izdanje svoje ekipe i poručio da će biti sve bolja kako vreme bude odmicalo.\n"Odlično smo ušli u utakmicu, od prvog minuta se videlo da želimo da je rešimo. Dobro smo kombinovali, Boaći je odlično reagovao i doveo nas u vođstvo već u 4. minutu. Iz izuzetno teške pozicije je uspeo da zatrese mrežu. I posle toga smo napadali, imali anse i odlično igrali. U drugom poluvremenu, zbog igrača manje, smo propustili neke šanse, ali generalno smo bili dobri", rekao je Marin posle utakmice.\n"Izašli smo iz napornih priprema, vidi se da nam nedostaju takmičarske utakmice. Protiv Suduve pokazali smo da imamo odličnu ekipu, dobro smo kombinovali, bili smo razigrani i ako nastavimo ovako uveren sam da ćemo daleko dogurati".\nPrvi put na zvaničnoj utakmici na stadionu "Rajko Mitić" Marin je sa kapitenskom trakom na ruci izveo svoju ekipu na teren.\n"Velika je čast biti kapiten Crvene zvezde. Lako je sa ovim momcima, svi su dobri, tako da je baš lepo biti u ovoj ulozi".\n"Još smo nedelju dalje, bićemo uigraniji. Imaćemo i utakmicu u domaćem prvenstvu koja će nam značiti da se dodatno uigramo", poručio je Marin.\n"Mnogo je bitno da i u kvalifikacijama imamo snažnu podršku sa tribina. Svaka utakmica je teška i bitna i zato je jako važno da pobeđujemo na domaćem terenu. Čuli smo da su naši navijači podržali Sinišu Mihajlovića i Ognjena Kuzmića, velike zvezdaše. Znam da su u teškim situacijama i zato je najbitnije da im šaljemo pozitivnu energiju. Cela Marakana ih je danas podržala i, kao i svi, nadam se da će iz svojih borbi izaći kao pobednici", zaključio je Marin.\nGvardiola plaća 40 miliona za biser zagrebačkog Dinama


"Sada je na redu signal EU Srbiji" - B92.net\n"Sada je na redu signal EU Srbiji"\nBrisel, Ljubljana -- EU treba da povoljno odgovori na trud Beograda u rešavanju pitanja Kosova i uèini korak dalje u integraciji Srbije, kaže šef diplomatije Nemaèke Gido Vestervele\nIzvor: B92 subota, 11.09.2010. | 15:19 -> 17:12\nVestervele smatra da je apsolutno nužno da EU pozitivno odgovori na povoljan potez Srbije prilikom usvajanja zajednièke rezolucije o Kosovu sa EU u UN.\nTo je dobra osnova da Savet ministara EU od Evropske komisije zatraži mišljenje o spremnosti Srbije da dobije status kandidata za èlanstvo u EU, rekao je on nakon zasedanja ministara inostranih poslova EU.\nPrema zvaniènicima koji su pratili ministarsko zasedanje EU, velika veæina zemalja Unije smatra da što pre treba uèiniti korak dalje u evropskoj integraciji Srbije i, kako su naveli ministri više uticajnih èlanica EU, "nagraditi" Beograd za partnerski odnos i saradnju s Unijom.\nEvropski diplomatski izvori tvrde da su neke "moæne èlanice EU potpuno izmenile" dosadašnji uzdržan stav prema bržem otvaranju vrata Unije za Srbiju.\nŠef belgijske diplomatije Stiven Vanakere je agenciji Beta rekao da, imajuæi u vidu usvajanje zajednièke srpsko-evropske rezolucije u UN, "belgijska diplomatija smatra da uèinjeni napori ne mogu ostati bez nagrade".\n"S velikim uvažavanjem gledamo na napore koji su uèinjeni i priznajemo da to nisu bili samo napori Evropske unije, veæ takoðe Srbije, koji su doveli do usvajanja rezolucije u UN uz veliki konsenzus", rekao je Vanakere.\nSlovenija je predložila nov korak veæ u ponedeljak\nMediji u Ljubljani su izvestili da je Slovenija u Briselu na neformalnom susretu šefova diplomatija predložila da se o narednom koraku Srbije ka EU odluèuje veæ u ponedeljak.\nLjubljana predlaže da se države èlanice EU veæ u ponedeljak odluèe o narednom koraku - da Evropska komisija uzme u razmatranje molbu Srbije za èlanstvo u EU.\nŠef slovenaèke diplomatije Samuel Žbogar je rekao da postoji opšta saglasnost da EU mora, nakon konstruktivnog ponašanja Srbije pri pripremi rezolucije o Kosovu, da napravi korak napred.\n"Postoji veæinsko mišljenje da molbu treba posredovati što pre. Predložio sam da Savet za opšte poslove veæ u ponedeljak odluèuje o toj molbi, odnosno da je veæ u ponedeljak posreduje Evropskoj komisiji", rekao je Žbogar.\nRaspravi koja se vodi o Srbiji, ni u petak, ni danas nije prisustvovala Holandija, koja dalje napredovanje Srbije ka EU uslovljava hapšenjem haškog optuženika Ratka Mladiæa.\nSlovenaèki mediji navode da su iz holandskih izvora saznali da Holandija ne namerava da promeni svoj stav povodom pridruživanja Srbije i da æe saèekati decembarski izveštaj glavnog haškog tužioca Serža Bramerca, dodajuæi da je hapšenje Mladiæa za Holandiju posebno osetljivo zbog uloge holandskih vojnika u genocidu u Srebrenici.\nSlovenaèki ministar je, ovim povodom, rekao da se od Holandije oèekuje elastiènost i konstruktivnost, kakvu je u raspravi o kosovskoj rezoluciji pokazalo i pet država EU koje nisu priznale Kosovo.\nMinistarka spoljnih poslova EU Ketrin Ešton je danas, prenose slovenaèki mediji, bila jako uzdržana pri odgovaranju na pitanje kada Srbija može da oèekuje predaju svoje molbe za èlanstvo u EU Evropskoj komisiji. Naglasila je samo da EU sada želi dijalog izmeðu Beograda i Prištine, pri èemu Srbija i Kosovo moraju sami da odluèe gde i kako æe teæi taj dijalog koji je EU spremna da ugosti.\nEštonova je rekla i da se pri daljem rešavanju srpsko-kosovskog problema ne radi o "plesu u medijima", veæ zaista treba iskoristiti priliku za pregovore i pomak napred.\nVisoka predstavnica Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton izjavila je u Briselu da je ono što Unija sada, nakon usvajanja rezolucije o savetodavnom mišljenju Meðunarodnog suda pravde, oèekuje od Beograda i Prištine dijalog i da je spremna da u tome pomogne.\n"Veliki je uspeh što je predsednik Srbije Boris Tadiæ uspeo da Generalnoj skupštini UN predstavi rezoluciju koja je imala podršku svih 27 èlanica EU", rekla je Eštonova na konferenciji za novinare nakon neformalnog sastanka šefova diplomatije èlanica Unije.\n"Sada želimo dijalog izmeðu Beograda i Prištine", rekla je Eštonova, kao i da je EU spremna da u tome pomogne na bilo koji naèin, ali da je na predstavnicima ove dve strane da povedu dijalog.\nOna je izbegla da odgovori na pitanje da li æe ovakva saradnja Srbije sa EU, kakva je demonstrirana predlaganjem rezolucije sa kojom je saglasan i Brisel, dovesti do bržeg prosleðivanja srpske kandidature na razmatranje Evropskoj komisiji.


Prikazivanje veza između radnih listova - Office podrška\nOdličan način da biste proverili veza između radnih listova je pomoću komande veze između radnih listova u programu Excel. Ako Microsoft Office Professional Plus 2013 je instaliran na vašem računaru, možete da koristite ovu komandu, na kartici Inquire za brzo kreiranje dijagram koji prikazuje kako su međusobno povezani radnih listova. Ako ne vidite karticu Inquire na Excel glavnoj traci, pogledajte članak Uključivanje kontrola unakrsne tabele programskog dodatka.\nOtvorite datoteku u kojoj želite da analizirate veze između radnih listova.\nNa kartici Inquire izaberite stavku Veze između radnih listova.\nPojavljuje se dijagram veza između radnih listova koji prikazuje veze između radnih listova u radnoj svesci.


Poziv za prijavu na virtuelni događaj posvećen inicijativi Evropska studentska kartica – Erasmus+ Srbija\nFondacija Tempus organizuje TCA događaj (Training and Cooperation Activities), pod nazivom ”Digital implementation of Erasmus+ mobility projects in higher education – introducing the European Student Card Initiative”.\nVirtuelni događaj na temu inicijative Evropska studentska kartica će biti održan u petak 09. jula 2021. godine, u periodu od 11:00 do 14:30 časova, putem Microsoft Teams alata.\nPreliminarni dnevni red događaja se nalazi na ovom linku.\nEvropska studentska kartica je inicijativa koja ima za cilj digitalizaciju i uprošćavanje administrativnih procesa na visokoškolskim ustanovama, a koji se odnose na sprovođenje Erazmus+ projekata mobilnosti u visokom obrazovanju.\nInicijativa će studentima znatno olakšati prijavljivanje za odlazak, kao i boravak na mobilnosti, koji će putem Erazmus mobilne aplikacije moći lako da pristupe neophodnim podacima vezanim za njihovu mobilnost i na taj način značajno da poboljšaju svoje Erazmus iskustvo.\nUčešćem u ovoj inicijativi će i visokoškolske ustanove steći brojne mogućnosti koje će im znatno olakšati rad na administriranju projekata mobilnosti u visokom obrazovanju.\nUčesnici događaja će moći da prepoznaju specifičnosti inicijative Evropska studentska kartica i njenih sastavnih delova – Erazmusa bez papira (i posebno Erazmus kontrolne table), onlajn ugovora o učenju, Evropskog studentskog identifikatora i Erazmus+ aplikacije za telefone.\nDodatno, učesnici virtuelnog događaja bi trebalo da saznaju o prednostima, ali i obavezama koje donosi inicijativa Evropska studentska kartica, iz administrativne perspektive.\nKonačno, učesnici događaja će naučiti kako primena inicijative izgleda sa institucionalnog stanovišta, ali podjednako važno i kako treba da upravljaju Erasmus+ mobilnostima putem Erasmus kontrolne table.\nPrilikom odabira učesnika virtuelnog seminara, prednost će imati predstavnici kancelarija za međunarodnu saradnju visokoškolskih ustanova koje su nosioci Erazmus povelje za visoko obrazovanje. Takođe, pozivamo i predstavnike uprava samostalnih visokoškolskih ustanova, a koji su zaduženi za međunarodnu saradnju, da se prijave za učešće na virtuelnom događaju.\nS obzirom na to da je radni jezik događaja engleski, od učesnika se očekuje da govore engleski jezik i aktivno učestvuju u samom događaju.\nBroj mogućih učesnika iz Srbije je ograničen. Zainteresovani za učešće na virtuelnom događaju se mogu prijaviti isključivo putem registracionog formulara do srede, 30. juna 2021. godine, do 23:59 časova.


► Kocijas sa Dačićem: Srbija pripada evropskoj porodici\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare sa Dačićem, Kosijas je kazao da Srbija pripada evropskoj porodici, dodavši da Grčka oseća odgovornost za stabilnost u regionu i da će sarađivati sa Srbijom.\n"Razgovarali o situaciji u regionu, kao i o tome kako da naše prijateljstvo preobratimo u praktičnu saradnju... u Evropskoj uniji, ali i gde god možemo da pomažemo jedni drugima. Smatramo da Srbija pripada evropskoj porodici, ona je razvijena zemlja i društvo sa znanjem", rekao je Kocijas u Vladi Srbije.\nKocijas je pozvao Dačića da dođe na sastanak u maju na kojem će se države EU sastati s pet potencijalnih članica Unije, što je, kako je rekao, Dačić prihvatio.\nŠef grčke diplomatije rekao da je sa Dačićem, pored ostalog, razgovarao o situaciji u regionu i "nekim promenama u svetu".\nDačić je dodao da su razgovarali o saradnji svoja dva ministrstva, o Visokom savetu za saradnju Grčke i Srbije, o aktuelnoj spoljnopolitičkoj situaciji i regionalnim problemima, i istakao da u bilateralnim odnosima nema otvorenih pitanja.\nDačić je na konferenciji za novinare sa Kocijasom rekao da su Srbija i Grčka "bratske ili bolje rečeno sestrinske zemlje" i da su to prijateljski narodi.\n"Treba preći na materijalizaciju, da što bolje organizujemo saradnju da bismo bili od pomoći jedni drugima", izjavio je šef srpske diplomatije.\nDačić je dodao da je Kocijas predložio da se napravi trilaterala Srbije, Grčke i Španije.\nMinistar spoljnih poslova Srbije rekao je i da je Beograd spreman za dijalog sa Prištinom i da predlaže rešenja, ali da mnoge zapadne zemlje ne žele da to pitanje bude na dnevnom redu, jer smatraju da je to "rešeno 2008. godine proglašenjem nezavisnosti Kosova".\nOn je istakao da se Srbija sa tim nikada neće složiti.\nGrčki ministar spoljnih poslova Nikolaos Kocijas rekao je da Grčka neće priznati nezavisnost Kosova, i dodao da trgovinska kancelarija Kosova u Atini neće biti diplomatsko predstavništvo.\nUpitan o pregovorima o sporu Grčke s Mekedonijom oko njenog naziva, Kocijas je rekao da je napravljen korak napred, a da je ključ rešenja "realizam i pragmatizam".


Prikupljena hrana za decu sa smetnjama u razvoju | Nova Ekonomija\nPrikupljena hrana za decu sa smetnjama u razvoju\nU prisustvu ministra omladine i sporta Vanje Udovičića, gradonačelnika Beograda Siniše Malog i predstavnika gradskog Sekretarijata za obrazovanje i dečju zaštitu, u METRO Horeca centru održana je deveti put za redom humanitarna akcija Magični doručak, koja ima za cilj prikupljanje hrane za decu sa smetnjama u razvoju.\nOvaj projekat se sprovodi u organizaciji Crédit Agricole banke Srbija, kompanije METRO Cash & Carry Srbija i kompanije Bambi, u saradnji sa Sekretarijatom za obrazovanje i dečju zaštitu Gradske uprave Grada Beograda i nevladinom humanitarnom organizacijom Banka Hrane.\nU sklopu današnje manifestacije tim kuvara predvođen masteršefom Urošem Uroševićem i članovima uprava Crédit Agricole banke Srbija, METRO Cash & Carry Srbija i Bambi koncerna, pripremao je obroke za učenike škole Miloje Pavlović, koji su istog dana dostavljeni mališanima.\nCilj humanitarne akcije Magični doručak je prikupljanje hrane za škole za decu sa smetnjama u razvoju širom Srbije. U okviru akcije, kompanije Crédit Agricole Srbija, METRO Cash & Carry Srbija i Bambi donirale su proizvode i sredstva za najmlađe, dok se kompanija Coca-Cola Hellenic Srbija, tradicionalni prijatelj projekta, akciji priključila doniranjem sokova za svaki paketić.\nTakođe, u okviru akcije organizovano je i simbolično takmičenje tokom kojeg su se svi učesnici projekta nadmetali u dekoraciji mafina. Stručni žiri sastavljen od predstavnika medija, izabrao je pobedničke mafine u tri kategorije. Pobednici i svi okupljeni imali su priliku da se fotografišu sa maskotom ove humanitarne akcije, Vilom Dobrilom.\nMagični doručak do sada je pomogao da se za decu sa smetnjama u razvoju obezbedi 53 tone hrane za 35 specijalnih škola iz Srbije i na taj način pruži podrška prirodnoj porodici u unapređenju kvaliteta života maloletne dece.\nHumanitarna akcija će se nastaviti do 15. aprila i ovom prilikom pozivamo sve zainteresovane građane i kompanije da uplatom na račun Banke Hrane u Crédit Agricole banci ili kupovinom posebno formiranih paketa u objektima METRO lanca, koji koštaju 280 dinara, obezbede dodatni obrok đacima.\nSakupljene namirnice Banka hrane će ravnomerno, prema broju đaka, raspodeliti školama za decu sa smetnjama u razvoju.\nUgostiteljstvo nije luksuz, sektor uskoro očekuje podršku države


COCA-COLA HBC SRBIJA I BAMBI: Izveštaj o održivom poslovanju\nKompanije Coca-Cola Hbc Srbija i Bambi, juče su na događaju održanom u Beogradu predstavile Izveštaj o održivom poslovanju pod nazivom „Budućnost je zajednička odgovornost“\nKompanije Coca-Cola HBC Srbija i Bambi predstavile su Izveštaj o održivom poslovanju za 2021. godinu, pod nazivom „Budućnost je zajednička odgovornost“. Ovo je deveti izveštaj kompanije Coca-Cola HBC Srbija, dok je drugi u kojem se predstavljaju zajednički rezultati i ciljevi sa kompanijom Bambi, koja je od 2019. deo Coca-Cola HBC porodice.\nU još jednoj izazovnoj godini, Coca-Cola HBC Srbija i Bambi nastavili su sa inovacijama i razvojem biznisa, ali i poboljšanjem svih indikatora kad je u pitanju zaštita životne sredine, kao važna oblast održivosti. Među najvažnijim dostignućima koja imaju uticaj na zaštitu životne sredine izdvajaju se:\nCoca-Cola HBC Srbija smanjila je potrošnju vode po litru proizvedenog pića 53,45 odsto i potrošnju energije za 56 odsto od 2007. godine;\nCoca-Cola HBC Srbija postala je prvi nosilac prestižnog AWS sertifikata, koji potvrđuje izuzetnu brigu o vodnim resursima u punionicama kompanije\nKompanija Bambi od 2017. smanjila je utrošak vode po toni proizvoda za 24,7 odsto;\n99,27 odsto otpada generisanog u proizvodnji kompanija Coca-Cola HBC Srbija šalje na reciklažu. Kompanija Bambi je tokom 2021. godine reciklirala 98 odsto generisanog proizvodnog otpada;\nPosađeno je ukupno 800 novih stabala drveća.\n„U 2021. godini ne samo da smo uspeli da se oporavimo od izazova koji je Covid postavio pred nas, već smo postavili temelje za novi ubrzani rast u godinama koje dolaze, ulaskom u nove kategorije i proširenjem portfolija inovacijama. Pamtićemo 2021. godinu kao rekordnu i kada je reč o našem doprinosu oporavku i razvoju zajednice u kojoj poslujemo, ali i prema impresivnom napretku koji smo ostvarili u domenu zaštite životne sredine. Ulagali smo u napredne tehnologije, poput pametnih rashladnih uređaja, formirali smo zelenu flotu kako bismo smanjili štetne emisije voznog parka, opredelili se za još inovacija na ambalaži. A ipak osećamo da je ovo tek početak, jer je za naš izvanredni tim zaposlenih, održivost oduvek aktuelna tema, stvar opredeljenja i zajednička odgovornost“, rekao je na predstavljanju Izveštaja Svetoslav Atanasov, generalni direktor Coca-Cola HBC Srbija i Crna Gora (naslovna fotografija).\n„Budućnost je zajednička odgovornost“\nZa kompaniju Bambi, 2021. godina je takođe bila uspešna.\n“Prvi put u istoriji, naš izvoz je prešao magičnu granicu od 10.000 tona, uz rast od 10 odsto u odnosu na 2020. godinu. Investirali smo 11 miliona evra u novu proizvodnu Plazma liniju i započeli izgradnju Centra za istraživanje i razvoj koji će, obećavamo, biti povod brojnih lepih vesti, a pre svega izvor inspiracije, ideja, znanja. Brinemo svakodnevno i o našim zaposlenima, radeći na njihovom osnaživanju. Pažljivo razmatramo i svoje poslovne planove brinući o zaštiti životne sredine, jer generacije koje dolaze od nas očekuju odgovornost, baš kao i mi od njih talenat, inovativnost i bolje sutra”, istakao je Ognjen Lazić, direktor finansija u kompaniji Bambi.\nOgnjen Lazić, Bambi, Foto: Mirjana Đurđević\nZastupljenost žena, razvoj mladih i briga o zajednici\nNa prezentaciji Izveštaja saopšteno je da 67,7 odsto menadžerskih pozicija u kompaniji Coca-Cola HBC Srbija zauzimaju žene, dok je taj procenat u kompaniji Bambi 46.97 odsto . Obe kompanije ulagale su u obuke zaposlenih, više od 29,9 hiljada sati (Coca-Cola HBC Srbija), odnosno 12,7 hiljada sati (Bambi).\nMladi su ostali važan fokus, pa su na njihovom osnaživanju ove dve kompanije radile kroz edukativne programe Coca-Cola podrška mladima i Bambi for YOUng.\nPored brojnih projekata i inicijativa u 2021. godini, kompanije su u razvoj lokalnih zajednica uložile 92 miliona dinara.\nSustainability forum, Foto: Mirjana Đurđević\nIzvor: Coca Cola HBC Srbija\nFoto: Mirjana Đurđević\n← Da li je vaša ambalaža dovoljno održiva? – Evo kako to možete poboljšati\nElmedu priznanje Privredne komore Srbije →


Slaba vajda od nafte: Saudijska Arabija unovčava Meku i Medinu - Sputnjik Srbija\n23:01 09 Maj 2021\nSlaba vajda od nafte: Saudijska Arabija unovčava Meku i Medinu\n10:00 03.09.2017 (osveženo 15:40 03.09.2017) Preuzmite kraći link\nProdavnice se nižu duž puta za Veliku džamiju u Meki, jednom od najsvetijih mesta islama, koje spuštaju roletne samo u vreme molitve, a otvaraju vrata odmah čim se džamije isprazne.\nSaudijske vlasti navode da je u ovogodišnjem hadžiluku učestvovalo 2,35 miliona muslimana, od kojih je oko 1,75 miliona stiglo iz inostranstva.\nČak i na obroncima brda Arafat, gde je, kako muslimani veruju, prorok Muhamed imao svoju poslednju propoved, prodavci tepiha traže kupce među vernicima, prenosi AFP.\n„Moguće je da će hodočasnici potrošiti između 20 i 25 milijardi rijala (5,3 do 6,7 milijardi dolara)“, izjavio je Maher Džamal, šef Privredne komore Meke, što bi bilo oko 70 odsto više nego prošle godine.\nDžamal je rekao za AFP da se taj skok prihoda može objasniti time što je ove godine broj hodočasnika za 20 odsto veći.\nSvaki od njih je u proseku trošio hiljade dolara na hranu, smeštaj, suvenire i poklone, doprinoseći tako saudijskoj privredi.\nTaj porast hodočasnika nije slučajan, već deo ambicioznog plana pod nazivom „Vizija 2030“ čiji je cilj diversifikovanje saudijske privrede, koja je primila ozbiljne udarce od kako su se 2014. godine stropoštale cene nafte.\nAFP prenosi ocenu istoričara Lika Šantra, koji se bavi hadžilukom u vreme kolonijalizma, da je Meka, još pre pojave islama, bila mesto za trgovce.\n„To je bila oblast međunarodne razmene, gde su religija i trgovina uvek bile povezane. Do otkrića nafte, hadžiluk je bio glavni saudijski izvor prihoda“, rekao je on.\nSaudijska Arabija, najveći svetski izvoznik sirove nafte, objavila je plan sa namerom da svoju privredu oslobodi zavisnosti od nafte i okrene je drugim izvorima prihoda, uključujući verski turizam.\nPlanom „Vizija 2030“ predviđeno je da se na hadž, koji se obavlja u određenom delu godine, privuče šest miliona hodočasnika godišnje. Pored toga, Saudijci planiraju da privuku 30 miliona vernika na Umru, manje značajno hodočašće, koje se obavlja tokom cele godine.\nPripremni radovi na širenju smeštajnih kapaciteta su već u toku.\nProtekle decenije su organizovani i izvršeni građevinski radovi na proširenju džamija u Meki i Medini, na uvođenju linije podzemne železnice i na izgradnji novih nivoa oko Kabe, oko koje se sada hodočasnici kreću kroz koridore sa klima-uređajima i ventilatorima.\nTi radovi su svojevremeno pokrenuli kritike zbog narušavanja drevnih mesta i izazvali su zabrinutost zbog bezbednosti.\nU septembru 2015. godine građevinski kran srušio se na hodočasnike u Velikoj džamiji i ubio 100 ljudi. Istog meseca je u stampedu izgaženo oko 2.300 ljudi.


Osniva se nova banka u Crnoj Gori – Bankar.me\nNovember 27, 2019 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\n„Postoji 13 banaka u ovom trenutku, a imamo postupak za osnivanje još jedne banke“, rekao je Vujačić na sjednici skupštinskog Odbora za ekonomiju, finansije i budžet, tokom rasprave o setu bankarskih zakona, koji su dobili zeleno svjetlo.\nOn je, odgovarajući na pitanje poslanika Socijaldemokrata (SD), Borisa Mugoše, zbog čega se povećava inicijalni kapital za osnivanje banke sa pet miliona eura na 7,5 miliona eura, kazao da je cilj da se taj proces dodatno pooštri.\n„Postoji značajno interesovanje investitora za osnivanje banaka u Crnoj Gori. Smatramo da će se podizanjem nivoa doći do redukcije tih zahtjeva, odnosno želimo da imamo interesovanje potencijalnih investitora koji imaju ozbiljnu finansijsku snagu“, rekao je Vujačić.\nVujačić je odgovorio da je zakonom predviđeno da sanacioni fond iznosi jedan odsto garantovanih depozita, što bi sada bilo 14,9 miliona eura.\n„Punjenje fonda predviđeno je u periodu od deset godina, a u pitanju nije veliki iznos, posebno imajući u vidu period. Banke na kraju oktobra imaju 53 miliona eura neto dobiti, pri čemu je spred kamatnih stopa porastao, zbog čega ne očekujem da bi to bio izgovor za povećanje kamata“, rekao je Vujačić.\n„Efektivne aktivne kamatne stope za godinu su pale sa 6,39 na 6,12 odsto. Takođe, postoji ogromni depozitni potencijal, jer je likvidna aktiva preko milijardu eura. Želio bih da se ne stvara negativna konotacija kad je riječ o bankama“, dodao je Vujačić.\nPredloženim paketom propisa, koji obuhvataju predloge zakona o kreditnim institucijama, sanaciji kreditnih institucija, zaštiti depozita i Predlog izmjena zakona o stečaju i likvidaciji banaka, ojačavaju se preventivni mehanizmi, prenosi Mina Business.\nPrevious Prijava stručnog ispita i preko portala eUprave\nSljedeći Završen drugi „DigitalOn“ sa pozivom: Napraviti digitalnu koaliciju za digitalnu Crnu Goru


Tanjug 23. oktobra 2019. 21:41\nBEOGRAD – Povodom početka nove sezone u aameričkoj košarkaškoj NBA ligi, Telekom Srbija grupa predstavila je večeras u Beogradu, na skupu pod nazivom NBA4YU, svoje planove i planove Arene sport o praćenju NBA u zemljama bivše Jugoslavije.\nOsam utakmica uživo svake nedelje, više od 200 mečeva tokom sezone, Ol star vikend, samo su deo onoga što će gledaoci Arene sport moći da očekuju.\nZahvaljujući Telekom Srbija grupi u celokupnom sadržaju na svojim pametnim telefonima moći će da uživaju ljubitelji košarke u regionu.\nU emisiji „NBA studio“, koja je uživo emitovana iz hotela „Radison“ na Sajmu, gosti Edina Avdića i Nenada Kostića bili su generani direktor Telekoma Predrag Ćulibrk, koordinator za internet i mulutimediju Telekom Srbija grupe Vladimir Lučić, direktor Arena sport Nebojša Žugić, sportski direktor KK Partizan Nikola Lončar, koji će biti stručni konsultatant, bivši NBA košarkaš Igor Rakočević i košarkaški novinar Ivan Bogunović.\nGenerani direktor Telekom Srbija grupe Predrag Ćulibrk rekao je da je ponosan i da je to najmanje što su kao kompanija mogli da daju svojim vernim korisnicima.\n„Poznato je da smo mi zemlja košarke, ali i ceo region. Nikad više košarkaša sa ovih prostora nije igralo u NBA ligi. Svako ima svoje ljubimce. Ogromno je interesovanje ljudi da prati dešavanja. Mi smo se potrudili, a verujem da će naše kolege iz Arena sport napraviti spektakularno praćenje lige. Mi smo dali sve od sebe i da u tehnolškom smislu bude ispraćeno na pravi način, imajući u vidu navike naših ljudi koji koriste smart telefone. Prvi put Arena uvodi NBA TV, novi kanal koji će se baviti 24 sata NBA“, rekao je Ćulibrk.\nDirektor Arena sport Nebojša Žugić istakao je da je uzbuđenje veliko i da je ova televizija dobila jedan veliki projekat.\n„Ovo je ogroman projekat i pregovori za dobijanje prava na NBA ligu nisu bili laki. Ceo tim ljudi je radio na tome, radili smo veoma dugo i na kraju izgurali priču da dobijemo pokrivanje za ceo region. Prvi put u istoriji da se NBA radi na ovaj način, u jednom paketu jedna kuća dobije sve, kao što je slučaj s Telekomom i TV Arena sport. Veliki uspeh“, rekao je Žugić i dodao da očekuje veliko interesovanje gledalaca, kako u Srbiji, tako i u regionu, jer ih kako kaže, očekuje mnogo utakmica, analiza i zanimljivih detalja.\nKoordinator za internet i mulutimediju Telekom Srbija grupe Vladimir Lučić istako je veliki značaj ovog projekta.\n„Mi smo ugovorili NBA na šest godina i to nam daje motivaciju da uložimo u promociju ovog sporta. Dugo nije bilo ovako praćenje NBA sa osam utakmica nedeljeno, NBA kanalom i specijalnim sadržajem. Sa zadovoljstvom mogu da kažem da je NBA uzeo Telekom Srbija za provajder ne samo u Srbiji i Crnoj Gori nego i za Hrvatsku, Sloveniju i Severnu Makedoniju. To nam daje veliku snagu, ne samo za dodatnu promociju Arena sport, već i za dodatni prihod. NBA je na pametan način prepoznao kako da osmisli lepe pakete za korisnike“, istakao je Lučić.


PATRIJARH PORFIRIJE NA BANIJI: Ljudi su potrebni jedni drugima | Happy BSC portal\n-Kad smo zajedno, ništa nije prepreka -rekao je porodici Kukoleča, prvoj od pet koje je posetio u Majskim Poljanama. Oni od potresa žive u stambenim kontejnerima, prenosi portal Index.\n-Znamo da je ovo dosad bila samo prva pomoć, a da tek predstoji da se sve obnovi, tako da - računajte na nas- kazao je Porfirije.\n-Možda Bog ponekad dozvoli iskušenje svima nama da bismo upravo kroz svojevrsnu materijalnu štetu imali mogućnost da probudimo u sebi ono što je ljudsko i da učinimo napor da prevladamo neku svoju skučenost, egoizam i zatvorenost. Da izađemo ususret jedni drugima i da spoznamo da ćemo ujedinjeni lako obnoviti i materijalnu štetu- rekao je patrijarh.


Vujović: Stavovi ministra Leposavića poznati, rekao nešto zbog čega je i izabran | Standard\nNakon završetka višednevnog protesta zbog najavljenih promjena propisa o državljanstvu, ali i neuspješnog dogovora u vladajućoj koaliciji u vezi sa smjenom ministra pravde zbog izjave o Srebrenici, politička kriza u Crnoj Gori se nastavlja. Zlatko Vujović iz podgoričkog Centra za monitoring je izjavio za N1 da je ministar pravde, ljudskih i manjinskih prava Vladimir Leposavić ''saopštio nešto zbog čega je i izabran''.\n„A to je njegov nacionalistički odnos, radikalan stav prema nekim pitanjima ratova, negiranje genocida u Srebrenici… Ali to je nešto što nije novitet, u javnosti se znalo za takve njegove stavove i to ga je preporučilo upravo ispred Srpske pravoslavne crkve da pokrije mjesto ministra pravde“, objašnjava Vujović.\nVujović ističe da postoji kombinacija ideološkog suprotstavljanja i korišćenje situacije za dodatno slabljenje predsjednika Vlade Crne Gore.\nOn smatra da je od početka riječ o dubokoj političkoj krizi zbog atipičnog modela funkcionisanja i saradnje između izvršne i zakonodavne vlasti.\n„Vlada je formalno podržana od strane poslaničke većine, ali brutalni napadi na vladu su kontinuirani od strane najvećeg dijela koalicije“, kaže Vujović.\nPrema njegovoj ocjeni, vlada nije „isporučila nijedan vidljivi rezultat u svom radu“.\n„Gotovo da svaki dan imamo neku krizu, problematičnu situaciju“, dodaje on i ističe da postoji stalna namjera Demokratskog fronta da utiče na kadriranje unutar vlade i smjenu predsjednika te vlade.\nOdgovarajući na pitanje da li može doći do pada vlade, Vujović ocjenjuje da je već sada njen predsjednik „prilično oslabljen“.\n„Nudi mu se, od strane Demokratskog fronta, da se ‘izmiri’ sa Leposavićem odnosno da na neki način spusti glavu i time kaže nisam više taj koji vodi ovu vladu nego neko drugi sa strane. Alternativa mu je da se desi smjena Leposavića, sa glasovima opozicije, ali može da se dogodi da, ako ne budu glasali svi poslanici opozicije, taj predlog ne prođe“, navodi Vujović.\nGovoreći o problemu u vezi sa izmjenama propisa o državljanstvu, Vujović objašnjava da postoji više otvorenih pitanja.\n„Jedno je brisanje lica iz registra prebivališta i boravišta, oni koji trenutno nijesu u Crnoj Gori i koji se ne prijave u roku od godinu dana i ne daju dokaze da žive u Crnoj Gori. Drugo pitanje je olakšavanje uslova za sticanje crnogorskog državljanstva ili najednostavnije rečeno – da se privremeni i stalni boravak izjednače“, navodi Vujović.\nVujović kaže da će, govoreći o političkoj krizi, morati da dođe na neki način do uključivanja međunarodnih aktera, prije svega SAD i EU, jer „kriza ide ka usijanju“.\n„Uključenost zvaničnog Beograda i posredno zvanične Moskve je prešlo sve granice potencijalne tolerancije. Imamo vladajuću koaliciju koja povlači veoma radikalne poteze“, zaključuje Vujović i dodaje da su neophodni izbori na svim nivoima, po novim pravilima usaglašenim između opozicije i vlasti.


Klimatolog: Predlog plana za unapređenje kvaliteta vazduha u Beogradu pun manjkavosti - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Klimatolog: Predlog plana za unapređenje kvaliteta vazduha u Beogradu pun manjkavosti\nKlimatolog: Predlog plana za unapređenje kvaliteta vazduha u Beogradu pun manjkavosti\nKlimatolog Vladimir Đurđević ocenio je večeras u, onlajn debati „Beograd 2041 – Grad čistog vazduha“, da je Predlog plana za unapređenje kvaliteta vazduha u Beogradu pun manjkavosti, koje su toliko velike da ne mogu doneti poboljšanje kvaliteta vazduha u prestonici.\n2Piše: FoNet 21. januara 2021. 20.43 Izmenjeno: 22. januara 2021. 10.22\nĐurđević je istakao da bi taj plan, koji se pravi za četiri godine, trebalo da bude ozbiljan, složen dokument za izradu, a da dokument koji je predstavljen pokazuje da njegovi autori nisu sigurni ko su zagađivači i kako smanjiti emisije zagađenja.\nOvaj dokument nema sektorsku podelu zagađivača, ne smatraju da je regionalni transport važan za zagađenje vazduha i tretiraju Beograd kao da ima svoj vazduh, bez uticaja sa strane, ukazao je Đurđević.\nZato taj probem neće biti rešen, dodao je on i napomenuo da su na rastojanju od 100 kilometara od grada dve termoeletrane, Kostolac i Obrenovac, tu je Kolubara, ali i Sartid i Bor nije daleko.\nTi planovi ne vide da su potencijalni problemi van granica grada, naglasio je Đurđević.\nNe uzimaju se u obzir, naveo je on, fizičko-hemijske analize da se gasovi pretvaraju u čestice, a Gradski zavod za javno zdravlje nije uspeo da napravi analizu životnog veka stanovništva zbog povećanja zagađenja vazduha.\nNema broja i podatka koliko ljudi u Beogradu je umrlo ili boluje od raznih bolesti kao posledice zagađenja, ukazao je Đurđević.\nĐurđević je rekao i da plan u segmentu saobraćaja prepoznaje kao problem samo gradski saobraćaj i smanjenje gasova, a zanemaruju se privatni automobili ili to što autoput prolazi kroz grad.\nOn kao jedini način da se nešto učini vidi pritisak „spolja“, odnosno od Energetske zajednice da „satera državu u ćošak“ i da počne da primenjuje NERP – smanjenje emisije velikih zagađivača.\nArhitekta Dragoljub Bakić govorio je u debati o Generalnom urbanističkom planu (GUP) i naveo da su jedine dve arhitekte, koje bi to mogle da izvedu, sklonjene sa projekta i da je pitanje ko na tome radi.\nOni će napraviti nakaradni GUP pre nego što dobijemo beogradske izbore sledećeg aprila, a to nam je jedina šansa da se ova uprava skloni sa vlasti i ne upravlja više Beogradom, smatra Bakić.\nBakić tvrdi da je gradska vlast već odredila zone intenzivne urbanizacije, od Beograda na vodi, blokova 18 i 26, Brodogradilište, IMT, Autokomanda, Luka Beograd, Ada Huja, do Makiša.\nMi ćemo svakako dobiti nakaradan GUP koji će biti investitorski, bez konsultacija sa građanima i strukom, ponovio je Bakić i ukazao da ova gradska uprava ne zna strateški da vodi razvoj grada.\nPitanje je da li Beograd treba da širi granice. Mislim da se preteralo, ocenio je on i naglasio da demografi tvrde da će do 2041. godine Beograd imati manje stanovnika.\nZa koga mi to gradimo, osim ako ne služi za neke prljave poslove i pranje para, upitao je on.\nNekretnine kupuje 10 odsto imućnih, a od njih 90 odsto u kešu, pa vi vidite šta je suština celog planiranja i investicionog resursa, rekao je Bakić.\nZa najgori vazduh na svetu nemaju objašnjenje, a ako počnemo da zagađujemo i izvorište na Makišu, nema nam spasa, zaključio je Bakić.\nLSV i Vojvođanski front: Srbija u pet izbornih jedinica, predlog novog izbornog zakona\n22. januara 2021. u 10.21\nKomentar kolege Đurđevića da autori „ne smatraju da je regionalni transport važan za zagađenje vazduha i tretiraju Beograd kao da ima svoj vazduh, bez uticaja sa strane“ je besmislen i netačan. Slika 11. Raspodela regionalnih izvora emisije PM10 na teritoriji Beograda i susednih opština. Andreja Stojić\n22. januara 2021. u 14.56\nPale se gume za grejanje i spaljuju deponije.\nA:“onlajn debata „Beograd 2041 – Grad čistog vazduha“, je smejurija epskih razmera, do tada ce ovim tempom svi vec da crknu.


Moja karlovačka priča: Šetnja kroz Sremske Karlovce - istorijat starih kuća, anegdote...\nTreća šetnja Društva za negovanje tradicija i razvoj\nSremskih Karlovaca pod nazivom "Moja karlovačka priča" održava se u subotu 19. oktobra, u 15 časova, a polazna tačka je u ulici Patrijarha Rajačića 3 u Sremskim Karlovcima.\nKao i u prethodne dve šetnje, u okviru projekta 'Moja karlovačka priča' prošetaćemo kroz Sremske Karlovce i zaviriti u dvorišta i kuće porodica Maširević i Auer. Tu će nam potomci ovih porodica, kao i novi vlasnici, predstaviti deo istorijata ovih porodica i kuća, uz zanimljive anegdote, lične predmete i fotografije. Šetnju ćemo završiti u Zavičajnoj zbirci u Sremskim Karlovcima, gde ćemo razmeniti utiske i pogledati kratke video zapise o Sremskim Karlovcima, pristigle putem konkursa, navodi se u najavi.\nŠetnju kroz Sremske Karlovce pod nazivom ‘Moja karlovačka priča’ organizuje Društvo za negovanje tradicija i razvoj Sremskih Karlovaca u okviru projekta 'Šetnje kroz nasleđe’, 'Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture' i Kaleidoskop kulture 2019.\nap vojvodina evropska prestonica kulture Istorija Novog Sada Novi Sad omladinska prestonica evrope sremski karlovci


- Činjenica je da Galovica ni trenutka nije bila bez snabdevanja električnom energijom, a da je Gazela bez električne energije ostala oko 17.45 časova u nedelju - navodi se u saopštenju EPS-a.\n- Zaposleni EPS-a su tokom nevremena sa jakom kišom u Beogradu neprestano bili na terenu i činili sve se obezbedi stabilno napajanje - napominje se saopštenju.\n- Ekipe EPS-a će i dalje raditi u pojačanom režimu dežurstva da bi se što brže reagovalo u slučaju novih vremenskih nepogoda - navodi se u saopštenju.\nPodsetimo, prvo je u jutarnjim časovima gradonačelnik Beograda obelodanio “da su zbog ogromnih padavina dve crpne stanice ispale iz funkcije”, da bi na TV Prva, Zoran Matić, izvršni direktor kanalizacionih mreža “Beogradskog vodovoda i kanalizacije”, rekao da je do nestanka struje došlo oko 18 sati.\n- Galovica i Gazela su bile bez struje, zbog čega pumpe nisu mogle da prepumpavaju vodu iz kolektora - rekao je Matić.


"SREM ŠID" ZVANIČNO U VLASNIŠTVU "AGROPAPUKA" I "ĐURĐEVIĆA" | Agroservis\n> "SREM ŠID" ZVANIČNO U VLASNIŠTVU "AGROPAPUKA" I "ĐURĐEVIĆA"\n"SREM ŠID" ZVANIČNO U VLASNIŠTVU "AGROPAPUKA" I "ĐURĐEVIĆA"\nŠid, 27. april 2018.\nIndustrija mesa "Srem Šid" prešla je zvanično u vlasništvo konzorcijuma "Agropapuk" i "Đurđević", a jučerašnjem potpisivanju kupoprodajnog ugovora prisustvovao je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović.\nIndustrija mesa, koja je od 2001. godine bila u stečaju, obrađivaće do 400 grla goveda dnevno i izvoziti u Tursku, što je predviđeno sporazumom Srbije sa tom zemljom.\nGovoreći o značaju prodaje industrije mesa za sve građane Šida, Nedimović je istakao da dve kompanije već decenijama dominiraju našim prostorima i kompenzuju sve probleme sa mesnom industrijom.\nOn je ukazao na značaj bezcarinskog sporazuma o izvozu sa Turskom, koji omogućava izvoz do 5.000 tona za ovu industriju i poručio da će u poseti Turskoj, zajedno sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, nastojati da se kvote udvostruče i izvoz uveća.\n"Ako postoji mesto za koje je važan taj sporazum, onda je to Šid. Kako zbog klanice, tako i zbog izvoza ulja na prostor Turske, jer najveći proizvođač ulja je upravo u Šidu", istakao je ministar.\nOn je naglasio da je sporazum sa Turskom pokazao da je tržište to koje sve opredeljuje, jer da nema bezcarinskog izvoza domaćeg mesa Turci se verovatno ne bi opredelili za "Srem Šid".\nTakođe, Nedimović je ukazao i da ta industrija ima veće rashladne kapacitete od svih klanica na ovim prostorima.\n"To je vrsta ekonomsko-poljoprivredne diplomatije, i za našu zemlju jedna je od najvažnijih stvari, da razvijamo nove industrijske kapacitete, bilo da je reč o tovu goveda ili svinjarstvu. Sama činjenica da je otvoreno tržište prema Turskoj dovela je do pomeranja na našem tržištu, a cene goveda su sa 1,95 skočile na 2,30 evra po kilogramu", rekao je Nedimović.\nOno što je takođe važno, objašnjava ministar, jeste da se inspekcijske službe u narednom periodu prilagode različitim standardima znajući da EU, Turska i Rusija imaju različite standarde za industriju mesa, te stoga naši veterinarski inspektori treba posebno da se obuče.\nMinistar je poželeo brz početak radova industriji ''Srem Šid'' i istakao značaj toga što će zaposliti veliki broj ljudi.\nPotpisivanju ugovora prisustvovao je i predsednik opštine Šid Predrag Vuković koji je izrazio nadu da će Šid i Industrija mesa od danas krenuti ''putem stare slave''.\n''U ovoj kompaniji radile su generacije, a znajući kupce to su ozbiljne firme tako da se nadamo da će u narednom periodu biti mnogo bolje za sve građane Šida'', poručio je Vuković.\nVlasnik mesne klanice ''Đurđević'' Milenko Đurđević rekao je da će zajedno sa kompanijom "Agropapuk'' investirati 3,5 miliona evra u Šidu, ali da su važne i investicije u farme u okolini.\nDa je danas veliki dan za Šid poručio je i vlasnik ''Agropapuka'' Bratislav Bogatić naglasivši da će klanica sada dobiti novi sjaj, veliki broj ljudi dobiti posao, a da će se stočarstvo podići na viši nivo.\nIndustrija mesa ''Srem Šid'' nastala je pre skoro jedan vek i u to vreme bila je radionica.\nNakon toga, postala je najmoderniji objekata u mesnoj industriji čiji su se proizvodi izvozili na tržište zemalja zapadne Evrope, a u to vreme bilo je zaposleno 2000 ljudi.\nIndustrija ''Srem Šid'' 2001. godine prestaje sa radom da bi nakon 17 godina počela nova etapa u njenom razvoju.


pink.rs | KRKOBABIĆ: Srbiji potrebna STRATEGIJA ZA OŽIVLJAVANJE SELA, razvojne agencije mogu da pomognu (FOTO)\nOd oko 4.500 seoskih naselja u Srbiji, u fazi nestajanja je njih 1.200.\nIzvor: Beta, Foto: Beta/Emil Vas\nMinistar zadužen za regionalni razvoj Srbije, Milan Krkobabić, danas je ukazao da je Srbiji potrebna strategija za oživljavanje sela koja će se sprovoditi na lokalnom nivou i tu veliki doprinos mogu da daju razvojne agencije.\nKrkobabić je na sastanku Nacionalnog tima za preporod sela, na čijem je on čelu, s predstavnicima republičke i 16 lokalnih razvojnih agencija, rekao da te agencije mogu da pomognu i da se efikasno koriste svi raspoloživi finansijski fondovi za pomoć poljoprivrednicima i za razvoj seoske infrastrukture.\nMinistar je upozorio da se proces nestajanja sela neće zaustaviti ako se mladi ne vrate u selo i ne obezbede im se uslovi za život.\nPredložio je da se mladima koji žele da žive na selu bez nadoknade da do 50 hektara obradivog zemljišta koje je u državnom vlasništvu.\nAutor: Beta/Emil Vas\n"Jedini uslov za korišćenje tog zemljišta bio da bi da se na njemu organizuje poljoprivredna proizvodnja po savremenim uslovima", kazao je Krkobabić.\nIstovremeno s oživljavanjem poljoprivredne proizvodnje, na selu je potrebno graditi škole, zdravstvene i kulturne ustanove, puteve, a "u kakvom je stanju srpsko selo, pokazuje podatak da je 73 odsto domova kulturne van funkcije", rekao je Krkobabić.\nIstakao je da je za dve ipo godine osnovano 475 zadruga, a da je 95 dobilo ukupno milijardu dinara finansijske pomoći države.\nČlan Nacionalnog tima za preporod sela, Vladimir Goati, založio se za "ukrupnjavanje" poljoprivrednih parcela jer su "usitnjeni posedi velika prepreka razvoju poljoprivrede, čemu su doprineli propisi o nasleđivanju zemljišta".\nGoati je predložio izmenu propisa o nasleđivanju da bi obradivo zemljište ostajalo u vlasništvu jednog naslednika, a ostali bi bili "pravedno isplaćeni".\nPredlog člana Nacionalnog tima Branka Maričića je da poljoprivredna gazdinstva treba da se udružuju, dok je Branislav Gulan ukazao na poseban značaj oživljavaja sela u pograničnim područjima Srbije.\n"U Srbiji 1.000 sela nema prodavnicu, a 500 nema asfaltiran put. U 150.000 kuća u selima niko ne živi, a 50.000 kuća nema vlasnika", rekao je Gulan.\nPredstavnici regionalnih razvojnih agencija su obećali da će pomagati Nacionalnom timu za preporod sela, ali da su za to potrebni stručni kadrovi.


Vitol okreće leđa Rusiji – ASinfo Portal\nVitol okreće leđa Rusiji\n14.04.2022. / 9:30\nNJUJORK – Najveći nezavisni trgovac naftom na svijetu, Vitol, planira da prekine trgovanje ruskom naftom do kraja ove godine, izvještava “Blumberg”.\nVitol „namjerava da prestane da trguje sirovom naftom i proizvodima ruskog porijekla, osim ako ne bude drugačije naloženo“, citira njujorška agencija dopis koji joj je dostavio portparol kompanije.\nU saopštenju se dalje navodi da će „količine nafte značajno opasti u drugom kvartalu pošto se smanjuju tekuće ugovorne obaveze, i očekujemo da će one biti okončane do kraja 2022. godine”.\nKompanija sa sjedištem u Ženevi dodala je je takođe da neće ulaziti ni u kakve nove transakcije s ruskom naftom.\nVitolova odluka uslijedila je nakon zahtjeva ukrajinske vlade krajem marta da četiri najveća svjetska trgovca energentima – Vitol, Trafigura, Glenkor i Gunvor – prekinu da trguju ruskom naftom.\nPrema Fajnenšel tajmsu, Trafigura je objavila da sada kupuje manje količine ruske nafte, Gunvor se pozvao na pravno obavezujuće postojeće trgovinske ugovore, a Glenkor se obavezao da neće ulaziti u bilo kakvu novu trgovinu ovim ruskim energentom.\nRuska nafta i gas nisu direktno pod sankcijama EU, međutim, prema Fajnenšel tajmsu, neke rafinerije, banke i brodski prevoznici izbjegavaju ruske energente zbog zabrinutosti za reputaciju.\nPrema ruskom nacionalnom energetskom institutu, odluka Vitola da prestane da trguje ruskom naftom neće imati znatan uticaj na naftnu industriju zemlje jer Vitol distribuira samo mali dio ruske sirove nafte, prenosi Raša tudej (RT).\n„Vitol grupa obično kupuje do pet miliona tona ruske nafte godišnje, dok Rusija proizvodi oko 550 miliona tona nafte godišnje, od čega se oko 45 odsto isporučuje na strana tržišta“, rekao je zamjenik direktora tog instituta Aleksandar Frolov ruskim medijima, dodaje RT. Tanjug\nSrbija traži partnere za izgradnju skladišta nafte vrijednog 400 miliona evra


Vesti online / Vesti / Ex YU / Dodik: Nema zemlje koja se na silu održala, neće ni BiH\nMilorad Dodik je rekao da su Sud i Tužilaštvo BiH neustavne i veštački institucije koje je stvorila međunarodna zajednica kako bi nadomestile ulogu Visokog predstavnika i na silu nametnule svoju volju. "Zalažem se za ukidanje ovih institucija kao vanustavnih kategorija i, ako to nije moguće onda je moguće da nema Bosne i Hercegovine", rekao je on.\nMilorad Dodik ne želi BiH ako će neko raditi sve da ona opstane kao država ali na silu\nDodik je naveo da konstituisanje Suda i Tužilaštva BiH vanustavno, jer o njima nikada nije postojao dogovor entiteta.\n- To je veštački nameštena institucija, i Sud i Tužilaštvo BiH, koja bi veštački eliminisala sve Srbe koji nešto znače i u političkom i u privrednom smislu. Ta institucija ne bi trebalo da postoji - izjavio je predsednik Srpske.\n* Nož u leđa Srpskoj\n* "Da se vratimo bar unazad, a o Dejtonu da ne pričamo"\n- Nema zemlje koja se na silu održala pa neće ni BiH. Pozivam na dogovor, ako hoće, a ako neće onda ćete biti iznenađeni procesima budućim - naglasio je Dodik.\nOn je kazao da su bivšu državu su uništili stranci, a to po njemu danas rade i u BiH.\nNaveo je i da uloga međunarodne zajednice više nije ista, da EU nije toliko jaka, a američka politika više neće tretirati BiH kao mesto gde se nameću rešenja.\n- Pravosuće BiH je pod političkom palicom najjače bošnjačke partije, dokazi za to su brojni, a najjači je to što je i sam bivši otpravnik američke ambasade u BiH na odlasku napisao da je nezadovoljan radom Suda i Tužilaštva BiH, jer su pod direktnim uticajem SDA - rekao je on.\n- Srebrenica je jedno, a Potočari su drugo, i što se toga tiče njega, dosadašnji stav o Potočarima ostaje isti - zaključio je Dodik.


Svetosavska akademija u Beču u znaku dece i mladih\nDijasporaDijaspora u AustrijiSvetosavska akademija u Beču u znaku dece i mladih\nPosle tradicionalnog rezanja slavskog kolača, ovogodišnju Akademiju otvorio je “Mali hor Prosvjete” izvođenjem „Himne Svetom Savi“\nSvetosavska akademija u Beču za 2014. godinu, odrćana je u prepunoj sali teatra Akcent u organizaciji Crkvene opštine Svetog Save, uz podršku udruženja Prosvjeta Austrija. Ovogodišnja Svetosavska akademija u Beču bila je u znaku dece i mladih, muzike i teatra.\nPosle tradicionalnog rezanja slavskog kolača, ovogodišnja Svetosavska akademija otvorena je nastupom najmlađeg hora u Beču. “Mali hor Prosvjete” izvođenjem „Himne Svetom Savi“ je zasluženo osvojio velike aplauze prisutnih, ali i simbolično pokazao da će deca i mladi ove večeri imati glavnu reč.\nNadahnutu Svetosavsku besedu održao je otac Drago Vujić iz crkve Vaskrsenja Hristova, a onda su ponovo na scenu izašli “mali” pevači iz Prosvjetinog hora. Izvođenjem „Zdravice“ i „Kad si srećan“ pokazali su, da je rad muzičkih pedagoga Vere Simić i Jelene Krstić, za kratko vreme od mlađanih talenata stvorilo jedinstven i raspevan dečiji hor.\nBrojna publika koja je došla na Svetosavsku akademiju je zatim uživala u prelepom glasu umetnice i članice Prosvjete, Jelene Krstić, koja je izvela splet tradicionalnih srpskih pesama. Veče je ulepšala i premijera pozorišnog komada „Princ Rastko“, po tekstu Milovana Vitezovića, u izvođenju mladih glumaca iz pozorišta „Papilon“, koje vodi Violeta Stevanović.\nSvetosavska akademija je na kraju programa imala dodelu Gramate zaslužnim članovima Crkvene opštine, a brojna publika se dugo i zadovoljno opraštala od izvođača, čestitala mladim glumcima na uspešnoj premijeri.\nMnogi roditelji su izrazili posebno interesovanje kako mogu da svoju decu upišu u Mali hor Prosvjete. Odgovor na to može se naći na sajtu Prosvjete, www.prosvjeta.at ili upitom na mejl, office@prosvjeta.at.\nAustrija Beč Dijaspora kulturna manifestacija PROGRAM ZA DECU Srbija Srpska pravoslavna crkva život u beču\nManastir Banjska: Dobrotvorno veče u Beču za manastir na Kosovu\nDogađaj: Proslava 800 godina autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve u Beču\nSrbi u Austriji: Nova knjiga o najznamenitijim ličnostima srpskog porekla\nCrkva u Insbruku: Pravoslavni Srbi dobili novi velelepni hram na poklon


"Da su nas ostavili na miru, možda bismo se i dogovorili sa Albancima"\nVučić (Foto Tanjug)\nNavodi da su Amerikanci uvek bili uključeni u pregovore i da bez njih, Rusa i drugih sila teško da može da se dođe do rešenja. "Ali kako da dođe do rešenja ako neko kaže ’morate da nas priznate u okviru ovih granica i to je jedino rešenje’? Pre toga pravili su granice na račun Srbije kako su hteli. Na to ni oni ni zapadni deo javnosti nemaju odgovor i kažu – terajte dalje", rekao je Vučić.\n"Stejt departmentu je Srbija uvek krivac"\n"Jedno je kada se govori sa Trampovim saradnicima, oni su otvoreniji za različita rešenja, nisu uvek podržavali nezavisno Kosovo, pre svega sekretar Džon Bolton, ali imate i Stejt department, tzv. duboka država, oni se i dalje čvrsto drže pritisaka – uvek je Srbija krivac", naveo je predsednik.\n"Ne možete da snabdete za godinu dana, i teško da će dnevne novine stizati, ali drugu robu smo uspeli da obezbedimo. Ne bih o tome kako, ali rekao sam: Lako je kritikovati i dobacivati, neko mora da se postara za ljude. Lako je slikati prazne rafove, neko mora da se postara i da roba prođe, a ne može da prođe po dvostruko većoj ceni od normalne. Snašli smo se i dosta toga uradili za tri-četiri dana", naveo je predsednik Vučić.\n"Želimo da investicionim ciklusom od 9,5 milijardi dinara promenimo život ljudima. Investiraćemo u srpska naselja u Metohiji, ali i u Kosovsko Pomoravlje. Želimo svuda da vidimo napredak. Možemo to da učinimo jer imamo novca. Sve bi to bile prazne priče da nismo teškim reformama obezbedili uređenost javnih finansija", rekao je Vučić.\n29.05.2020 Sahrana profesora Lazića u ponedeljak u Beogradu (1573)\n29.05.2020 Izmenjeno pravilo za pomoć od 100 evra (214)\n30.05.2020 Agencija pokreće postupak protiv šest funkcionera zaposlenih na Kosovu (193)


Internet oglašavanje: Kako novi Zakon utiče na LimundoGrad i njegove korisnike?\nHome / LimundoGrad / Internet oglašavanje: Kako novi Zakon utiče na LimundoGrad i njegove korisnike?\nLimundoGrad kupovina preko interneta, Srbija\t4 komentara\nMeđu značajnijim novinama u novom Zakonu o oglašavanju, koji je stupio na snagu 6. februara, a primenjivaće se od 6. maja 2016. godine, nalaze se nova pravila koja će važiti za internet oglašavanje. Ova pravila se odnose na veoma različite tehnike digitalnog advertajzinga koje je razvila praksa, a kojima je zajednički imenitelj korišćenje interneta za plasiranje oglasne poruke. Radi se o veoma bitnoj novini budući da zakon iz 2005. godine uopšte nije pridavao značaja ovakvom vidu oglašavanja.\nZašto je neophodno regulisati ovu oblast?\nIstraživanje Interaktivnog advertajzing biroa (IAB) iz 2014. godine je pokazalo da je internet oglašavanje u Srbiji u 2013. godini doživelo dvocifreni rast (13,41%), pa je tako iznosilo oko 16 miliona evra, a dalji nastavak rasta ovog dela tržišta oglašavanja se konstatuje i u Predlogu strategije razvoja medijskih usluga, koje citira Nielsen Audience Measurement i koja ukazuje na to da je internet oglašavanje jedino koje beleži konstantan rast iz godine u godinu, a u 2014. godini iznosi 18,2 miliona. Iako još nema relevantnih informacija za 2015. godinu, ipak se može pretpostaviti da će ovaj deo tržišta nastaviti da raste.\nSa druge strane, internet oglašavanje i generalno odvijanje poslovne aktivnosti na internetu uopšte, imaju neka svoja pravila koja je trebalo inkorporirati u zakon, a ta specifičnost se u zakonu ogleda u tome da internet oglašivači ne moraju da poseduju oglasnu deklaraciju, a njihova odgovornost za sadržaj oglasne poruke nije identična kao odgovornost, na primer, televizije za oglasnu poruku u reklamnom bloku.\nPrimena pravila o internet oglašavanju\nNajkraće rečeno, svaki vid plasiranja oglasne poruke koji se vrši putem interneta bi odgovarao zakonskoj definiciji, a sam zakon navodi da se internet oglašavanje po pravilu, vrši putem banera, kontekstualnih poruka i menija, specijalizovanih onlajn magazina i sl. Dakle, praktično svaka promotivna aktivnost na internetu može da bude tretirana kao oglašavanje, od banera do oglašavanja putem društvenih mreža sa izuzetkom internet prezentacija za koje se isključuje primena zakona (osim ako se na njima ne nalaze oglasne poruke). Na primer, Limundo.com nije prenosilac oglasne poruke, ali poruka članova ovog onlajn servisa kojima se preporučuje gitara ili odeća jesu oglasne poruke koja potpadaju pod Zakon o oglašavanju. Treba otići i dalje i pomenuti da vaš Fejsbuk nalog nije sam po sebi prenosilac oglasne poruke, ali ako bi na njemu preporučivali restoran a za to ste dobili naknadu (tzv. affiliate marketing), načelno bi se i na taj slučaj primenjivao Zakon, uz ogradu da je teško zamisliti da će iko kontrolisati ovakav vid oglašavanja.\nPored toga, zbog globalne prirode interneta, nije moguće predvideti da srpski zakon bude primenjiv na svaki vid oglasne poruke na internetu, pa se tako pošlo od toga da se Zakon o oglašavanju primenjuje samo na oglašavanje na internetu koje “targetira” srpske korisnike, odnosno one koji koriste srpski jezik ili domaću valutu, a koji preporučuju robu ili usluge koje se mogu nabaviti ili koje se mogu isporučiti u Srbiji.\nAko se na nekom domaćem sajtu reklamira knjiga na engleskom koja može da bude isporučena u Srbiji, takođe će se primeniti Zakon o oglašavanju, čak i ako je oglasna poruka na engleskom i izražena u evrima ili funtama.\nIdentifikacija oglašivača i Notice and Take Down sistem\nObaveze prenosioca oglasne poruke na internetu su da čuva identifikaciju oglašivača 30 dana od dana kada je oglasna poruka objavljena. Drugim rečima, mora da ima osnovne podatke o oglašivaču i da ih na zahtev nadležne inspekcije stavi na uvid.\nDruga obaveza je obaveza uklanjanja poruke ako je suprotna zakonu, u roku od 3 dana od dana donošenja rešenja inspekcije. Ako prenosilac oglasne poruke nije ni na koji način učestvovao u izboru poruke i nema nikakav uticaj na njen sadržaj, on nije automatski odgovoran za tu poruku. Na primer, internet oglašavanje koje preporučuje viski nije dozvoljeno, jer se radi o piću koje ima procenat alkohola viši od 20%. Ako internet sajt nije odabrao tu oglasnu poruku i ako nije znao da će se baš ona naći na oglasnom prostoru koji iznajmljuje, on nije odmah odgovoran za sadržaj, već tek ako je inspekcija to primetila, donela rešenje o uklanjanju sadržaja, a internet sajt nije postupio po tom rešenju.\nZašto je ovo bitno? Pre svega zbog toga što ako internet sajt postupi po rešenju ne može se protiv njega pokrenuti prekršajni postupak zbog kršenja zakona. Ta činjenica nije zanemarljiva, jer se kazne kreću od 300.000 do 2 miliona dinara za pravno lice, od 50.000 do 500.000 dinara za preduzetnika, a za fizičko lice ili direktora pravnog lica od 50.000 do 150.000 dinara.\nPojedina ograničenja iz Zakona\nOglašavanje ne sme da bude prikriveno, pa kad god neko preporučivanje robe ili usluge potpada pod definiciju oglašavanja iz Zakona, treba koristiti tzv. oznaku prepoznatljivosti, na primer: ”plaćena poruka”, “oglas”, “oglasna poruka” ili druga oznaka koja odvaja “urednički sadržaj” od “plaćenog”.\nPojedine proizvode je zabranjeno oglašavati, poput cigareta (uključujući tu i elektronske) i alkoholnih pića sa sadržajem preko 20 % alkohola, dok je oglašavanje pojedinih proizvoda u režimu ograničenja, poput igara na sreću i alkohola sa sadržajem ispod 20 % alkohola (mogu se oglašavati samo uz upozorenje da je konzumiranje alkoholnih pića ili klađenje zabranjeno za mlađe ispod 18 godina – tzv. upozoravajuća poruka).\nZakon posebnu pažnju posvećuje i zaštiti maloletnika kao primalaca oglasnih poruka, i tu navodi posebna pravila za maloletnike ispod 12 godina i one od 12 do 18 godina.\nKo je odgovoran, korisnik ili servis?\nKao što smo više puta pomenuli, Limundo i Kupindo predstavljaju pružaoce usluga informacionog društva koje omogućavaju svojim korisnicima da obavljaju trgovinu i predstavljaju posrednike u prenosu (elektronske) oglasne poruke koju su kreirali korisnici (eng. intermediary). U tom smislu, njihove obaveze su definisane Zakonom o elektronskoj trgovini pa oni imaju obavezu da uklone sadržaj koji je generalno protivzakonit odmah nakon saznanja da se radi o nedopuštenom delovanju. Drugim rečima, ako bi se zajedno uzela oba zakona, Limundo ili Kupindo ne bi bili prenosioci oglasne poruke nego posrednici u prenosu elektronske poruke, a sami korisnici bi bili i prenosioci oglasne poruke i oglašivači. Zakon o oglašavanju predviđa da se on primenjuje i na objavljivanje poruka lične prirode, odnosno drugih oglasa fizičkih lica koji nisu vezani za njihovu poslovnu niti profesionalnu delatnost, avećina korisnika Limunda ili Kupinda upravo spada u ovu kategoriju.\nSa druge strane, Oglasindo podrazumeva drugačiji biznis model e-poslovanja, odnosno predstavlja klasičnu oglasnu platformu, koja od početka ima uvid u to ko je oglašivač i kakav je sadržaj oglasne poruke, a ima uticaj na postavljanje oglasne poruke. U ovoj situaciji za zakonitost poruke odgovaraju solidarno i oglašivač i Oglasindo (kao prenosilac oglasne poruke) za svu štetu koja nastane objavljivanjem oglasne poruke. Oglasindo čak može da preuzme celokupnu odgovornost na sebe ugovorom sa oglašivačem. Drugim rečima, kada prenosilac oglasne poruke učestvuje u odabiru poruke, nije pružalac usluge informacionog društva, pa odgovara identično kao televizija, radio ili štampani medij, i to po Zakonu o oglašavanju a ne po Zakonu o elektronskoj trgovini (odgovoran je i za štetu i prekršajno).\nNa primer, korisnik Limunda ne može da oglasi da prodaje pištolj jer je prodaja naoružanja i vojne opreme zabranjena za fizička lica po Zakonu o oglašavanju. U toj situaciji bi Inspekcija naložila uklanjanje takvog oglasa rešenjem prema korisniku po Zakonu o oglašavanju (u roku od tri dana, a ako to ne učini inspekcija bi pokrenula prekršajni postupak). Ista inspekcija (tržišna) može da se obrati i Limundu kao pružaocu usluge informacionog društva sa obaveštenjem da se na sajtu nalazi nezakoniti sadržaj i sa zahtevom da se ta poruka ukloni, ali po Zakonu o elektronskoj trgovini. Oglasindo i korisnik Oglasinda u istom primeru odgovaraju solidarno, prema Zakonu o oglašavanju, jer se na Oglasindo ne odnose pravila o ograničavanju odgovornosti iz Zakona o elektronskoj trgovini.\nKao što je rečeno, Zakon o oglašavanju uvodi modifikovani Notice and Take Down sistem, sa obaveznim prethodnim “upozoravanjem” prenosioca oglasne poruke da je sadržaj nezakonit i to rešenjem. Ipak, ovaj sistem nije savršen, pre svega zbog toga što o zakonitosti oglasne poruke ne odlučuje sud nego organ uprave koji neće uvek moći da odredi da li je određena poruka suprotna zakonu ili ne, a i nedostatak sudske kontrole Obaveštenja u formi rešenja predstavlja veliki problem. Pored toga, inspekcija neće uvek jednostavno da odredi da li je oglasna poruka nezakonita ili ne. Na primer, da li je oglasna poruka koja prikazuje decu koja se velikom brzinom kreću sankama niz padinu predstavljanje dece u opasnim situacijama (što nije dozvoljeno zakonom) ili da li je prikazivanje dobre atmosfere kod oglašavanja piva promovisanje alkoholizma (što nije dozvoljeno) ili ne? Definisanje ovih pravnih standarda u potpunosti zavisi od inspekcije.\nTreba pomenuti i to da pojedine situacije koje se mogu desiti u praksi inspekcija i generalno naši organi neće moći da isprate. Na primer kada se radi o stranim sajtovima koji u prikazu za našu zemlju sadrže nelegalnu poruku. Tu je jasno da bi naši organi mogli eventualno da gone samog oglašivača, a ne portal.\nNa kraju, pravilna primena pravila o internet oglašavanju će zavisiti od obučenosti Inspekcije, odnosno od dobrog poznavanja tehnike internet oglašavanja, vrsta internet oglašavanja, kao i od razlikovanja različitih vidova e-biznisa te odličnog poznavanje pravila oba zakona (Zakon o elektronskoj trgovini i Zakon o oglašavanju). U tom smislu ostaje nada da će se inspekcija do 6. maja dobro pripremiti i biti kadra da prepozna suptilnost i specifičnost internet oglašavanja.\nPrethodni post Novine na Oglasindu\nSledeći post Nove prednosti Limundo Listera\n26. фебруара 2016. at 07:56\nJa ne razumem kako ce ovo uticati na prodavce na limundu koji prodaju polovnu robu? I do sada je Limundo kontrolisao aukcije koje nisu dozvonjene?\n26. фебруара 2016. at 19:49\nDrugim recima polu ili ne/pismeno elektronski obrazovani inspektor ce da kroji sudbinu it inzenjerima koji sve ovo imaju u malom prstu.\n29. фебруара 2016. at 15:59\nMa mene zanima šta je sa eventualnim oporezivanjem internet trgovine…vidim da se ovde oglašavaju i prodaju robu razne firme i firmice.\n26. марта 2016. at 14:59\noblast oglasavanja na Internetu ne mora da se regulise zakonom. Od prevara se svako sam cuva, ovo je uvedeno da bi drzave naplatili neku taksu. Po meni, korak unazad


Завод за заштиту природе Србије - Promocija monografije „Beloglavi sup“ u Trebinju\nPromocija monografije „Beloglavi sup“ u Trebinju\nIzdanje svetskog stručnog dometa Zavoda za zaštitu prirode Srbije „Beloglavi sup“, autora Bratislava Grubača, predstavljeno je 02. oktobra 2015. godine u Muzeju Hercegovina u Trebinju.\nU pozdravnom obraćanju publici, u ime domaćina promocije Slobodan Nagradić, direktor Republičkog zavoda za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog nasleđa Republike Srpske, istakao je da monografija „Beloglavi sup“ kao najveći samostalni izdavački poduhvat Zavoda za zaštitu prirode Srbije i poslednji u nizu izdanja kojim Zavod kroz svoju izdavačku delatnost, praćenu obrazovno-promotivnim aktivnostima, prati i podržava stručne poslove u zaštiti prirode.\nAutor monografije Bratislav Grubač, stručni saradnik Zavoda za zaštitu prirode Srbije istakao je novinarima da se radi o knjizi u kojoj je predstavljen generalni opšti pregled beloglavog supa u svetu i predstavlja jednu od najkompletnijih knjiga na ovu temu u celom svetu. Knjiga je nastala na osnovu ostvarene saradnje i razmene informacija sa drugim ekspertima, zaštitarskim i stručnim institucijama, upravljačima prirodnih dobara i pojedincima koji su pomogli ovaj rad, rekao je autor monografije.\nPredstavljajući monografiju, Bratislav Grubač je objasnio da je delo nastalo u cilju da se „iznese kompletan pregled života i problema zaštite ove interesantne, ugrožene i simbolične ptice na jedan stručan i pristupačan način, koja bi bila uvod u dalja istraživanja i zaštitu ugroženih vrsta kod nas, na Balkanu i šire“. I ovom prilikom, istakao je da na Balkanu trenutno živi 400 parova beloglavog supa na području Srbije, Makedonije, Hrvatske, Bugarske i Grčke. Na području Trebinja su u toku akcije da se naseli Republika Srpska sa pticama iz autohtone populacije, odnosno Bosna i Hercegovina, što bi bio spektakularan uspeh na lokalnom nivou, imajući u vidu kapacitete sa kojima se raspolaže. Prvo što je potrebno je da se uradi jeste otklanjanje negativnih faktora, odnosno sprečavanje trovanja i obezbeđivanje dovoljne količine hrane.\nNa promociji monografije „Beloglavi sup“ učestvovali su i predstavnici Zavoda za zaštitu prirode Srbije, dr Mario Lukinović, pomoćnik direktora i mr Danko Jović, šef Radne jedinice u Nišu u cilju dogovora o daljim akcijama u realizaciji projekta „Reintrodukcija beloglavog supa u Popovo polje“. Projekat realizuju Zavod za zaštitu prirode Srbije, Zavod za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog nasleđa, Banja Luka, Republika Srpska (BiH) i Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“, Beograd.