Svetlana Vujanović izabrana za sudiju Vrhovnog suda - Vijesti.me\nSvetlana Vujanović izabrana za sudiju Vrhovnog suda\nIzabrane sudije položiće svečanu zakletvu sjutra, u utorak, 17. septembra Edit\n760 pregleda 0 komentar(a)\nSvetlana Vujanović (Foto: Savo Prelević)\nCdM 16. septembar 2013, 16:09 ažurirano 20. februar 2019, 14:42\nSudski savjet Crne Gore je na današnjoj sjednici za sudiju Vrhovnog suda Crne Gore izabrao Svetlanu Vujanović, dosadašnjeg predsjednika Apelacionog suda.\nZa sudije Osnovnog suda u Kotoru izabrani su Irena Šofranac - Nedović, savjetnik u Višem sudu u Podgorici i Predrag Krstonijević, advokat iz Podgorice, dok je za sudiju Osnovnog suda u Podgorici izabran Nenad Vujanović, savjetnik u istom sudu”, saopšteno je nakon sjednice Sudskog savjeta.\nOsim toga na današnjoj sjednici konstatovan je prestanak funkcije Biljani Vuksanović, sudiji Višeg suda u Podgorici i sudijama Osnovnih sudova u Herceg Novom i Plavu Petru Zlokoviću i Elici Pantović.\nTakođe donijeta je odluka o raspisivanju javnih oglasa za predsjednika Apelacionog suda Crne Gore, kao i upražnjena sudijska mjesta u Višem sudu u Podgorici i osnovnih sudova u Herceg Novom, Plavu i Ulcinju.\nSudski savjet je dao pozitivna mišljenja na broj utvrđenih mjesta u Pravilnicima o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji Višeg i Privrednog suda u Bijelom Polju, Osnovnih sudova u Bijelom Polju, Kolašinu, Beranama, Rožajama, Danilovgradu, kao i Sekretarijata Sudskog savjeta.\nIzabrane sudije položiće svečanu zakletvu sjutra, u utorak, 17. septembra.


Američke snage nemaju dozvolu da ostanu u Iraku - 22.10.2019, Sputnik Srbija\nAmeričke snage nemaju dozvolu da ostanu u Iraku\nAmerička vojska koja prelazi iz Sirije u Irak nema dozvolu da ostane u zemlji, saopštila je iračka vojska. 22.10.2019, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, irak, sirija, povlačenje američke vojske iz sirije, turska vojna operacija „izvor mira“ u siriji\n11:05 22.10.2019 (Osveženo: 11:14 22.10.2019)\nAmerička vojska koja prelazi iz Sirije u Irak nema dozvolu da ostane u zemlji, saopštila je iračka vojska.\n„Sve američke snage koje su se povukle iz Sirije dobile su odobrenje da uđu u Kurdistanski region kako bi mogle da se prevedu van Iraka. Nije izdata dozvola da ove snage ostanu u Iraku“, ističe se u saopštenju.\nZajednička komanda Iraka objasnila je da su sve američke trupe koje su se povukle iz Sirije dobile dozvolu da uđu u region Iračkog Kurdistana samo za tranzit kroz Irak, navele su iračke snage bezbednosti.\n„Američkoj vojsci nije izdato nikakvo odobrenje da ostane u Iraku“, naglašava se u saopštenju.\nSirijska novinska agencija SANA javila je u nedelju da je konvoj kamiona prešao iračko-sirijsku granicu u sklopu povlačenja američkih trupa sa severa Sirije.\nStotinak američkih vojnih vozila danas je prešlo granicu Sirije i ušlo u Irak u okviru povlačenja iz Sirije. Američki ministar odbrane Mark Esper naveo je ranije da će američke trupe biti stacionirane u Iraku kako bi zadržavale moguće ponovno pojavljivanje DAEŠ-a u ovoj zemlji.\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan od 9. oktobra vodi operaciju „Izvor mira“ u Siriji. Ankara je saopštila da su dejstva turske vojske usmerena protiv Radničke partije Kurdistana i terorističke organizacije DAEŠ. Ankaru u tom regionu podržava sirijska oružana opozicija.\nDva dana ranije, 7. oktobra, američki predsednik Donald Tramp je izjavio da su Sjedinjene Američke Države počele da povlače trupe sa severoistoka Sirije.\nVašington i Ankara su se nakon toga dogovorile da zaustave vojnu operaciju Turske na 120 sati i povuku kurdske snage na 30 kilometara u unutrašnjost Sirije kako bi se stvorila tampon-zona koju Ankara namerava da kontroliše samostalno. Bez obzira na to, mediji prenose da se privremeno primirje povremeno narušava.


U Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će preovladavati oblačno vrijeme s mjestimičnom kišom, uz dnevnu temperaturu vazduha od šest do 14 stepeni Celzijusovih.\nJutro će u većini krajeva biti potpuno oblačno, u centralnom pojasu sa slabim padavinama, na jugu umjerenim, a na sjeveru i istoku sumaglica i magla uz nisku oblačnost i moguću slabu kišu, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nTokom dana i poslije podneva na jugu će biti oblačno s mjestimičnom i povremenom kišom, na sjeveru sa djelomičnim kidanjem oblačnosti, uz tmurno vrijeme, dok se tokom večeri očekuje prestanak padavina.\nJutarnja temperatura vezduha biće minus četiri do sedam, a na jugu do 10 stepeni Celzijusovih.\nDuvaće slab do umjeren vjetar, istočnog i jugoistočnog smjera, saopšteno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.


Svjetska banka u septembru počinje sa monitoringom stanja u BiH? - Akta.ba\nSvjetska banka u septembru počinje sa monitoringom stanja u BiH?\n30.07.2014. 12:39 / Izvor: eKapija.ba\nZamjenik predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH i ministar finansija i trezora dr Nikola Špirić razgovarao je danas sa šeficom Kancelarije Svjetske banke u BiH Anabel Abro.\nŠefica Kancelarije Svjetske banke u BiH naglasila je da novi pristup u radu podrazumijeva dijagnostifikovanje stanja u zemlji u najvažnijim sektorima kako bi se uradila sveobuhvatna analiza o osnovnim pokretačima razvoja u jednoj zemlji, za šta je neophodna saradnja sa vlastima u BiH.\nMinistar Špirić istakao je da je na nivou BiH obezbijeđeno više od 10 miliona KM za pomoć poplavljenim područjima što je pokazatelj volje da se, i pored toga što je budžet institucija BiH administrativni, pomogne u saniranju posljedica štete od poplava, te je zahvalio Svjetskoj banci na pomoći koju je pružila kroz donatorsku konferenciju u Briselu.


Roma "kaparisala" mladog defanzivca - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Roma “kaparisala” mladog defanzivca\nRoma “kaparisala” mladog defanzivca\nBryan Reynolds (19) je novi član Rome, u kojoj će igrati do kraja tekuće sezone kao pozajmljeni igrač Dalasa, a italijanski klub će morati da otkupi njegov ugovor po isteku sezone uz određene uslove. Fudbaler rodom iz Teksasa igra na poziciji desnog beka, a po potrebi igra i kao centralni bek. U svojoj karijeri je igrao za Dalas, ali i za Severni Teksas, u prevedenom značenju. Roma je za njegovu pozajmicu morala da izdvoji 100.000 evra.\nDeadline deal done! 🇮🇹🤝🇺🇸\nLearn more about our latest addition… 🖊 #ASRoma\nI dalje nije debitovao za A reprezentaciju SAD-a, ali je igrao za gotovo sve mlađe selekcije. U klupskoj karijeri je upisao 43 nastupa uz 1 gol i 8 asistencija, a videćemo u kojoj meri će imati priliku da se dokazuje u Romi ove sezone.\nPrethodni tekstNBA dubl poeni igrača (2. Februar)\nSledeći tekstArgentinac se vraća u rodnu zemlju!\nPredstavljamo NBA timove (Southwest Divizija) – 6.deo


Narodni instrumenti: GUSLE GUSLE\nGusle – su narodni gudački instrument koji se koristi za pratnju epskih pesama.\nIzrađuju se iz jednog komada drveta, a imaju sledeće delove: telo kruškastog oblika, dugačak vrat na čijem kraju je glava i čivija na koju se namotava struna od konjskog repa, kobilica koja prenosi zvuk na kožu koja je zategnuta na izdubljenom delu tela.\nTon se proizvodi prevlačenjem gudala preko strune koja se ovlaš dodiruje prstima, čime se dobija netemperovani niz od 4 do 5 tonova.\nGusle se štimuju prema glasu guslara koji peva u tenorskom registru povišenim glasom. Melodija koja se svira je slična pesmi koja se peva ali ima kraći uvod, intermeco između strofa i kratak završetak (coda), a sve je veoma bogato ukrašeno melizmima i ornamentima.\nGusle se koriste u dinarskom području: Crna Gora, zapadna Srbija, Bosna i Hercegovina.


Gol mašina: Jovanka Radičević na vrhu liste strelaca olimpijskog turnira – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / Gol mašina: Jovanka Radičević na vrhu liste strelaca olimpijskog turnira\nČiji god dres da nosi i gde god da se takmiči, Jovanka Radičević je neizbežna na vrhu rubrike posvećene najboljim golgeterima. Kapitenka reprezentacije Crne Gore ne može biti zadovoljna trenutnom situacijom u grupi, pošto je neočekivani poraz od Japana nametnuo „Lavicama“ imperativ pobede u subotnjem okršaju sa Južnom Korejom (04.00 po srednjeevropskom vremenu).\nMeđutim, ono što je poslovično izvesno, jeste efikasnost slavnog desnog krila koje će naredne sezone nastupati za tursku Kastamonu. Na dosadašnje tri utakmice Olimpijskih Igara u Tokiju, Radičević je postigla 22 gola, po čemu deli prvo mesto liste strelaca sa Korejkom Riju Eun He. Jovanka je skoro polovinu golova postigla iz sedmerca – ukupno deset, i to bez ijednog promašaja sa penala.\nIza njih dve nalazi se Luis Abinj sa 19 pogodaka, zatim Karin Stremberg sa 18. Slede Nora Merk, Bruna de Paula, Gras Zadi…\njovanka radiceviclista strelacaOlimpijske IgreTokio 2020\n← Prethodni članak Selo gori, a baba se češlja: Rusija će biti dobra priprema za četvrtfinale!\nNaredni članak → Buran južnoamerički klasik: Brazil jedva iščupao pobedu nakon +12 – Argentinci eliminisani!


Monći i Roma - Brutum fulmen - Sportske.net\nAjaks - Plišana revolucija ili praksis Luja "bahatog"?Real - Šefove reči su zapovest, samo dok ne prođe doručak...Rimske priče - Za koga ti je navijao deda i jesi li kupio povratnu kartu?Čelsi - O klovnu i kozačkoj skupštiniFiglio d'arte? Ma kakvi, lepa mama, ružno pače, firentinska tuga...\nKada je pre par večeri Monći pretio besnim navijačima Rome da su hrabri samo na gomili i da će ih prebiti jednog po jednog, dok je policija smirivala strasti po povratku ekipe iz Portugala, to je simbolički pokazalo njegovo nesnalaženje na rimskim brežuljcima.\nSuočen sa pritiskom Španac je na teži način saznao zbog čega obično Italijani posmatraju iberijski fudbal kao stvar bez poente. Ta slika je donekle promenjena tokom španske fudbalske Rekonkviste u poslednjih deset godina, ali na Apeninima veruju da opsednutost utiskom kvari brojeve.\nA Monći je doveden baš zbog brojeva.\nNe može se sporiti da je činio čuda u Sevilji sa ograničenim budžetom, ali i odsustvom pritiska. Ovaj nekadašnji rezervni golman koji je rešio da obuče odelo nakon što je Sevilja dotakla dno Segunde je razvio fantastičnu skautsku mrežu. Nema ni potrebe da nabrajamo kakve je bisere iskopao, pre svega u Brazilu, ali u Trigoriji je sve bilo drugačije, tim pre što je stigao sam, odnosno nije uspeo "instrumente" da ponese sa sobom iz Andaluzije.\nRim otkucava po posebnom vremenu, za Monćija je to bila presuda pre nego što je i počelo. To je potencijalna bomba u kombinaciji sa temperamentom vlasnika i predsednika Palote.\nPrvo, Palota ima cilj da se klub samofinansira što podrazumeva stalne prodaje, problem je što se to dešavalo pre Monćija, ne možete svake godine da rasipate blago i da stalno birate prave pikove, pogledajte Sautempton u Engleskoj.\nPre dolaska Španca, Roma je prodala godinama Markinjoša, Benatiju, Romanjolija, bacila novac na Dumbiju i Iturbea i mada je bilo pogodaka poput Naingolana, Salaha, Ridigera, stvorena je navika da se tim menja često, za razliku od Napolija sa kojim su se borili za drugo mesto.\nU Monćija od početka nisu imali poverenja, naime, njegov najbolji potez prošle zime su i najviše osporavali, oslobodio se labilnog Naingolana, a klubu ostavio biser poput Zaniola, kao i upotrebljivog Santona.\nDoveo je i Kolarova, za šta Džeko sebi pripisuje zasluge, ali je bio prinuđen da proda jednog od najboljih golmana sveta, Alisona, sezonu pre toga otišao je Salah, ispostavilo se za mali novac, 40 miliona evra, iako se tada činilo kao premija.\nKlub je sezonu pre Monćija izgubio i Pjanića što je dodatno pomerilo Juventus u smislu kvaliteta, a Monći je po dolasku kupio Čengiza Undera koji takođe ostaje kao dodatna vrednost, ali i Karsdorpa koji je plaćen dvadesetak miliona sa bonusima, stigao je povređen i otići će verovatno na leto, povređen.\nGonalon i Ektor Moreno (za koga je novac vraćen prodajom) su sumnjive kupovine, a Ščik za 15 miliona i Defrel za 20, promašaji. Tu je posejano nepoverenje, jer klinci nisu dovoljno brzo stasavali koliko je bolo oči ono što je trebalo odmah da posluži Di Frančesku. Taj raskorak u vremenu je samo pogoršan akvizicijom N'Zonzija koje je jedan besni Ultras u četvrtak rekao da je jedini invalid koji je osvojio titulu prvaka sveta u fudbalu, kao i Pastorea koji je promašaj karijere direktora Rome, 25 miliona nizašta.\nAlisona je nemoguće zameniti no-nejm danskim golmanom, Strotman je takođe otišao, timu fali njegov borbeni duh koji Kristante nije uspeo da nadoknadi.\nZbog toga je Di Frančesko imao problem u najavi, vidljiv nedostatak desnog beka, povrede ključnih igrača, nerealna očekivanja od premladog Klajverta. Monći i Di Frančesko nisu imali dovoljno vremena da sačekaju plodove jer peto mesto je neuspeh, u stvari izostanak iz Lige šampiona će naterati Romu da opet proda, možda baš Zaniola, kako bi pokrila troškove.\nPalota je stolovao u Bostonu, italijanska krv je proključala već pre nekoliko meseci, tada je Monći spasao Di Frančeska. Sada nije imao razloga, tim pre što je ovo i njemu omogućilo beg, imaće dovoljno vremena da pokupi konce u Arsenalu i spreman sačeka prelazni rok, ponovo sa ograničenim sredstvima, ali i, ma kako zvučalo čudno, manjim pritiskom.\nRanijeru kao večitom "Tinkermanu", odnosno hausmajstoru svetskog fudbala ostaju tri meseca da ipak stigne do Lige šampiona, a klub čeka neizvesnost. Frederik Masara je privremeno rešenje, ono što je Monći obećavao posle prvog talasa prodaja je da su neophodne kako bi se ispeglali računi, ali jasno je da je letošnji prelazni rok ipak promašaj.\nKada na to dodate da se rimski apetiti najčešće sudaraju sa realnošću, ostaje "Brutum fulmen" Plinija Starijeg odnosno grmljavina bez snage i za to Monći ne može biti glavni krivac, već samo pokriće...


Medjunarodno javno pravo skripta | studenti.rs\nPočetna Skripte Pravo Medjunarodno javno pravo skripta\n1. Pojam međunarodnog javnog prava – relevantne karakteristike\nUobičajeno je da se ovo pravo naziva međunarodno javno pravo ili samo međunarodno pravo.\nSuštinski i sadržinski, međunarodno javno pravo reguliše odnose između suverenih država. Sa razvojem međunarodnih odnosa širi se i obim i broj subjekata čije se aktivnosti, odnosno prava i obaveze regulišu ovim pravom, kao što su:\n• Međunarodne organizacije,\n• Multinacionalne kompanije i drugi entiteti za koje se smatra da posjeduju međunarodni subjektivitet.\nMeđunarodno pravo je instrument artikulisanja i usklađivanja interesa subjekta sa interesima međunarodne zajednice u raznim oblastima, ka o što su:\n• Svjetska privreda,\n• Međunarodna bezbjednost,\n• Borba protiv transnacionalog kriminala,\n• Zaštita kulturnog i materijalon nasljeđa čovječanstva.\nMeđunarodno pravo je normativni sistem o uređenju odnosa u međunarodnoj zajednici koji je usmjeren na što uspješniji društveno ekonomski razvoj.\nKompleksnot regulisanja međunarodnih odnosa i njihov način primjene u osnovi opredjeljuje da međunarodno pravo čine međunarodno javno pravo i međunarodno privatno pravo. Kao što je navedeno, međunarodno javno pravo reguliše prava i obaveze između subjekta koji imaju međunarodni pravni legitimitet, a međunarodno privatno pravo reguliše odnose između država povodom odnosa subjekata privatnog karaktera, sa elementom inostranosti, što proizilazi iz kompleksnosti odnosa u relacijama međunarodnih zajednica, funkcionisanja tržišta, poštovanja ljudski prava i sloboda i dr.\nU razvoju međunarodnog prava se prepoznaju dvije epohe:\n• epoha univerzalnog,\n• epoha regionalnog karaktera,\nCrna Gora, Podgorica, UNIVERZITET CRNE GORE - Pravni fakultet u Podgorici\nAkti medjunarodnog prava, Medjunarodno javno pravo, Pravo


A-SDA-POMAK-ZAJEDNO uvjerljivo vodi u Cazinu sa 48,36% glasova\n/ Izaberi grad / Cazin / A-SDA-POMAK-ZAJEDNO uvjerljivo vodi u Cazinu sa 48,36% glasova\ncazin.net08.10.2018. u 15:42\nCentralna izborna komisija BiH objavila je prve preliminarne i nepotpune rezultate izbora 2018. Prema dosadašnjim rezultatima za Skupštinu Unsko-sanskog kantona u vodstvu je SDA – Stranka demokratske akcije sa 15.349 glasova, što je u procentima 29,20%. Odmah iza nje je A-SDA-POMAK-ZAJEDNO sa 13.394 glasova (25,48%). Slijede SDP (10,52%) i Laburistička stranka BiH Laburisti BiH (7,08%).\nKada je riječ o podacima o poretku političkih stranki u Cazinu, sasvim očekivano i uvjerljivo vodi A-SDA-POMAK-ZAJEDNO sa 48,36%, odnosno 6.675 glasova.\nOdmah iza nje je SDA – Stranka demokratske akcije sa 28,63 % ili 3.952 glasova, dok je na trećoj poziciji Demokratska fronta (7,92%, odnosno 1.093 glasova). Borba se očito vodi između A-SDA-POMAK-ZAJEDNO i SDA – Stranke demokratske akcije, iako vjerujemo da neće doći do promjene u poretku.\nDo sada je obrađeno 65,82% biračkih mjesta u Cazinu, što znači da nam preostaje da sačekamo i ostalih 34,18%.\nZanimljivo je da ova stranka, osim u Cazinu, vodi i u Bužimu sa 33,01% glasova (2.185).


Džihadisti iz Sirije kreću ka EU? - Narod.ba\nVijesti 10. Oktobra 2019.\nUkoliko vojni sukobi na sjeveru Sirije između turske vojske i kurdskih snaga izmaknu kontroli, 12.000 islamista, među kojima je i nekoliko stotina porijeklom Evropljana, koje Kurdi čuvaju u stotinak zatvora, moglo bi pobjeći prema Evropi, upozoravaju stručnjaci i političari. Donald Tramp, američki predsjednik, kojeg prvi put kritikuju čak i njegovi republikanski saveznici u američkom Kongresu […]\nRedžep Tajip Erdoan, turski predsjednik, juče je zaprijetio da će pustiti 3,6 miliona sirijskih izbjeglica koji su zbrinuti u njegovoj zemlji prema Evropi ako iz Evrope ne prestanu kritike na račun turske operacije u Siriji. Erdoan je i ranije iznosio slične prijetnje, ali ih do sada nikad nije realizovao. Ukoliko bi izbjeglice krenule iz Turske ka Evropi, na putu bi im bio i region zapadnog Balkana i teritorija BiH.


Politika: Zvaničnici: Rešenje Kosova samo pod kapom UN - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nZvaničnici: Rešenje Kosova samo pod kapom UN\nSrpski premijer Ivica Dačić i predsednik skupštine Nebojša Stefanović u razgovoru sa gostima istakli da je rešenje za Kosovo moguće samo pod ingerencijom UN.\nPredsednik Vlade Srbije Ivica Dačić i šef UNMIK Farid Zarif saglasili su se danas u Beogradu da sva rešenja problema na Kosovu i Metohiji treba da budu u skladu sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN i da treba da ih verifikuje Savet bezbednosti UN.\nPredsednik Skupštine Nebojša Stefanović rekao je na sastanku sa zamenikom ambasadora Velike Britanije Dejvidom Mekfarlajnom da će nova vlast Srbije poštovati obaveze iz dosadašnjih pregovora Beograda i Prištine.\nKako je saopštila Skupština, Stefanović je naglasio da "neće biti promena u našem stavu prema preuzetim obavezama, proisteklim iz dosadašnjih pregovora, kao i da se naša pozicija zasnivala na Rezoluciji Saveta bezbednosti 1244, a tako će biti i u buduće".\nStefanović je rekao i da će insistirati na daljem otvaranju Skupštine prema javnosti, što se, kako je navedeno, posebno odnosi na rad odbora u kontroli izvršne vlasti.\nMekfarlajn se posebno interesovao za najavu predsednika Skupštine da će insistirati na potpunoj otvorenosti i konsenzusu o Kosovu.\nSagovornici su se složili da se i u novom sazivu Skupštine osnuje grupa srpsko-britanskog prijateljstva, a Mekfarlajn je predložio da se saradnja produbi.


Goran Bregović platio 25.000 evra da bi izbegao zatvor : Crveni tepih\nGoran Bregović platio 25.000 evra da bi izbegao zatvor\nPoznati muzičar se sa državom nagodio da plati 2,5 miliona dinara, a da zauzvrat tužilaštvo povuče krivičnu prijavu za divlju gradnju.\nGoran Bregović nagodio se sa tužilaštvom da prizna da je nelegalno gradio u ulici Jove Ilića na Voždovcu i da plati 2,5 miliona dinara (25.000 evra) u roku od šest meseci i tako izbegne kaznu zatvora, saznaje Press.\nPoznati muzičar priznao je pred Prvim opštinskim tužilaštvom u Beogradu krivicu i naloženo mu je da u roku od šest meseci plati 2,5 miliona dinara (25.000 evra) gradu Beogradu, tačnije Sekretarijatu za zdravstvo. Krivičnu prijavu protiv njega podnela je Građevinska inspekcija Ministarstva za prostorno planiranje.\nMinistar Oliver Dulić pozdravio je ovakav rasplet, ali je i kategoričan da sporni objekat moraju da poruše nadležni u opštini Voždovac o trošku Bregovića.


PORTAL KRUG - Nemci su streljali i harmonikaša Tozu\nPrevious Article Dolina vekova – istorija mami turiste\nNext Article Pola veka od studentske 1968. godine\nU centru Kraljeva, na današnjem Trgu srpskih ratnika, koji je nekoliko puta menjao ime, kafanu pod nazivom “Korzo” od 1933. do 1938. godine držao je Svetozar Toza Živković. Pre toga, ova kafana zvala se “Imperijal”, ali je Toza, zakupivši je od Dragoslava Antonovića Cincara, odlučio da ime promeni u “Korzo” zbog toga što su tu, u večernjim satima, šetali kraljevački mladići i devojke. Lokal je, piše u svojoj knjizi “Kraljevačke kafane” Milan Matijević, imao 15 stolova, dva kelnera, kuvaricu i kafe kuvaricu “Korzo” je bio poznat po dobrom roštilju, a Tozi je u poslu pomagala mlada supruga Budimka – Buda. Izgled današnjeg Trga srpskih ratnika (tada Trga kralja Alekandra), autor pilot narednik Milčić, avionski snimak 7.VIII 1933.)\n“Negovao je stare srpske pesme. Pamti se njegovo pevanje stare vranjanske pesme “Mori vr’ćaj konja, Ćerim ago”. Prilikom pevanja uz harmoniku nastojao je da stvori ambijent pesme koju je pevao, pa bi, kad otpeva strofu “puče puška iz gusti orasi”, prema sećanju njegovog sina Predraga Živkovića, mali Tozovac, raspalio po naduvenoj kesi da ona pukne, a Toza peva još osećajnije.” (fotografija iz knjige "Kraljevačke kafane" Milana Matijevića - Toza sa harmonikom)\nTozin otac bio je Milan Žiivković, poreklom iz Studenice. Milanova želja bila je da Svetozar – Toza, koji je rođen 1908. godine, nauči da svira harmoniku, pa je dečačić ispunio očevu želju. Izrastao je u naočitog mladića, usavršivši istovremeno sviranje na harmonici. Počeo je da pobeđuje na takmičenjima harmonikaša, pobeđivap Radojku i Tineta Živkovića, a 1932. i naredne godine u Kragujevcu je bio proglašen za najboljeg harmonikaša. Osim na veseljima u Kraljevu i okolini, Toza je često subotom i nedeljom svirao u kafani “Vrbak” kod kafedžije Salka., u beogradskoj kafani “Belo jagnje”. Kafana za to vreme nije trpela, jer je o njoj predano i savesno brinula Tozina supruga Buda.\nU poznatoj masovnoj odmazdi Nemaca nad stanovništvom Kraljeva, Toza je oktobra 1941. uhapšen i odveden u lager “Fabrike vagona”, gde je nekoliko dana kasnije streljan u svojoj 33. godini.\nUspomenu na njega od tada čuva sin Predrag Živković, koji je od svog oca nasledio muzikalnost i zabavljački talenat. Već decenijama, on slovi za odličnog pevača narodnih pesama, noseći nadimak koji su mu dali tadašnji Kraljevčani – Tozovac. Od “običnog”, nadimak je postao i estradni, a Predrag Živković Tozovac je 2012. godine dobio diplomu zaslužnog građanina grada Kraljeva.\nJedna od pesama koju je Tozovac posvetio Moravi\nFotografije preuzete iz knjige "Kraljevo od varoši do grada" autora Dragana Draškovića\nNaslovna: izdanje Knjižare i štamparije Milenka Mitrovića, NM KV I 1898


Parada ponosa se ne održava u svim zemljama EU - Istinomer\n"Postoje zemlje EU gde to (Parada ponosa) nikada nije bilo održano, niti će biti održano."\nhttps://www.istinomer.rs/izjava/parada-ponosa-se-ne-odrzava-u-svim-zemljama-eu/ 2014-09-23 1 5 0 Neistina Istinomer\nMinistar spoljnih poslova kazao je da bi za spoljnopolitičku poziciju zemlje bilo dobro da bude održana Parada ponosa, ali da on „ne zna“ zašto bi on bio na čelu kolone tokom tog događaja. On je kazao da „oko toga ne postoji jedinstvena politika EU“ i da postoje zemlje EU gde to „nikada nije bilo održano, niti će biti održano“, ali je na pitanje novinara u kojim to članicama EU nije bila održana Parada ponosa, odgovorio da ne poznaje tu oblast.\n„Ja nisam poznavalac te oblasti, ali nisu… Jednostavno se ne razmišlja ni o zemljama nekim, koje su kandidati, o tom događaju, rekao je Dačić.“\nBeta, 21. 9. 2014. godine\nNa sajtu ilga-europe.org objavljen je kalendar održavanja Parade ponosa u evropskim zemljama. Osim u Litvaniji i Estoniji, ova manifestacija ove godine biće održana u svim zemljama EU, ali su i ove dve zemlje imale Paradu proteklih godina. Takođe, prva Parada ponosa ove godine održana je i na Kipru.\nEvropska unija EU Parada ponosa ljudska prava LGBT


"Usluga „eGrađanin“ od danas i u Subotici" - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs DATUM I VREME: 20.04.2021. 15:07\nGradonačelnik Subotice Stevan Bakić prisustvovao je danas, u Uslužnom centru Gradske uprave, zajedno sa dr Mihailom Jovanovićem, direktorom vladine Кancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu, Marijom Ušumović Davčik, načelnikom Gradske uprave i Violetom Jovanović, izvršnim direktorom Nacionalne asocijacije za lokalni ekonomski razvoj (NALED), otvaranju šaltera za registrovanje naloga na Portalu za elektronsku identifikaciju. Službenici Gradske uprave će, na šalteru broj osam, omogućiti svim zainteresovanim Subotičanima da otvore svoje naloge za elektronsku upravu i time postanu „eGrađani“.\nUsluga „eGrađanin“ od danas i u Subotici, Foto: Strahinja Babović\n„Grad Subotica aktivno radi na tome da, već u toku ove godine, značajan broj usluga koje pruža lokalna samouprava, a u toku sledeće i sve usluge, budu dostupne na portalu „e-Uprava“. To znači da će svi Subotičani koji budu imali nalog „eGrađanin“ moći da pokreću upravne postupke, da ostvaruju prava ili ispunjavaju obaveze pred Gradskom upravom preko elektronske uprave. Кoristim ovu priliku da se zahvalim Кancelariji za informacione tehnologije Vlade Srbije i NALEDU na podršci i stručnoj pomoći, kao i našim zaposlenima koji su svojim zalaganjem omogućili da među prvima u Srbiji ostvarimo značajan napredak na uvođenju elektronske uprave u punom obimu“, istakao je gradonačelnik Bakić.\nMedijima se obratila i Violeta Jovanović, izvršni direktor NALED-a, izrazila je svoje zadovoljstvo što je danas u Subotici otvoren jedan od 140 predviđenih šaltera za otvaranje naloga „eGrađanin“ preko kojih će građani imati stručnu pomoć da počnu sa korišćenjem usluga „e-uprave“ koja im štedi vreme i novac, a omogućava i smanjenje gužvi, što je posebno značajno u uslovima pandemije. Ona je navela da se ovi šalteri otvaraju u okviru projekta za unapređenje „e-dostave“ koji vladina Кancelarija za IT sprovodi preko NALED-a, uz podršku Evropske banke za obnovu i razvoj.\n„Za otvaranje naloga „e-Građanin“ dovoljan je jedan dolazak na specijalizovani šalter, nakon čega će građani biti osposobljeni da sve dalje radnje obavljaju elektronski. Rezultate digitalizacije javne uprave najbolje pokazuje podatak da se skoro dva miliona građana na taj način prijavilo za vakcinaciju protiv virusa korona i da pet od šest roditelja prijavljuje decu za upis u srednju školu putem elektronskog sistema koji je pušten u rad pre samo dve nedelje. Značajan aspekt „e-uprave“ je i elektronsko sanduče, preko kojeg država sve intenzivnije elektronski komunicira sa građanima“, zaključio je dr Jovanović, dodavši da u Srbiji trenutno postoji milion registrovanih korisnika „e-uprave“ i da očekuje da će kroz akciju „eGrađanin“ ubrzo biti registrovano značajno više naloga.\nSvaka trudnica treba da zna ovaj sastojak: Sprečava prevremeni porođaj kao i balterijske infekcije


Moto kros: Dominacija bugarskih takmičara na Globarima - Ozonpress :: internet portal\nMoto kros: Dominacija bugarskih takmičara na Globarima\nTag: Globari, kros, moto\nDrugu trku ovogodišnjeg Otvorenog moto kros šampionata Srbije koja je održana na stazi Globare nadomak Kruševca, a koja je slobodno se može reći najbolja staza u Srbiji, osim tradicionalno dobre organizacije za koju se postarao kruševački MK „Gajić“ obeležili su izuzetno jaka konkurencija vozača i atraktivne trke. Naime, trka na stazi Globare na kojoj se u sedam klasa nadmetao ukupno 71 takmičar, među kojima su bili vozači iz Bugarske i Makedonije predstavljala je jedinstvenu priliku da članovi čačanskih ali i ostalih srpskih klubova provere kakvi su im trenutni dometi.\nKao i na prethodnoj trci voženoj na stazi Leštane, Aleksa Milosavljević vozač MK „Tanasko Rajić“, koji ove sezone nastupa u dve klase, je i na stazi Globare ostvario zapažen rezultat. Drugim mestom u klasi MX65 Aleksa je najavio da će se i ove sezone boriti za najviši plasman u najslabijoj klasi.\nAleksa Milosavljević, MK Tanasko Rajić, zapažen rezultat u klasama MX65 i MX85\nSlična situacija se ponovila i u klasi MX85 u kojoj je trijumfovao bugarski takmičar Viktor Borislavov ispred članova čačnskog MK „Tanasko Rajić“ Vuka Drmanca i debitanta u ovoj klasi Alekse Milosavljevića dok se Relja Kuzman takmičar MK „Ere“ iz Arilja plasirao na četvrto mesto.\nTrku u klasi MX1 obeležila je dominacija bugarskih takmičara Ljubomira Vaseva, Goceta Tomovskog i Martina Todorova dok je najbolji plasman od domaćih vozača ostvario Marko Kostić član AMSK „Pirot“ plasmanom na četvrto mesto. Kako se i očekivalo najzanimljivija trka je viđena u klasi MX2, gde je prvo mesto bilo rezervisano za bugarskog takmičara Aleksa Dimitrova dok se njegov zemljak Dimitar Grozdanov plasirao na drugo mesto.\nJanko Railić: Treće mesto u klasi MX2 ispred Jablanovića i Petrovića\nAko kada su prva dva mesta u pitanju nije bilo nikakvih dilema, to se nikako ne može reći i kada je reč o borbi za treću poziciju u kojoj su učestvovali Janko Railić takmičar MK „Ere“, Vukašin Jablanović vozač „GTC racing“ tima iz Kraljeva i Nenad Petrović član MK „Tanasko Rajić“ između kojih će se i ove sezone najverovatnije voditi bitka za šampionsku titulu u ovoj klasi. Posle dve odvezene trke, treće mesto je izborio Janko Railić, ispred četvrti Hristian Stankovića, dok su se Vukašin Jablanović i Nenad Petrović plasirali na peto, odnosno šesto mesto. U klasi MX2 junior takmičar ariljskih „Era“ Janko Railić je osvojio prvo mesto ispred Strahinje Kalamkovića vozača MK „Extreme“ iz Beograda i Milića Zimonjića člana MK „Zlatibor“.\nMilan Stojanović: Odlična vožnja za drugo mesto u klasi MXB\nKada je reč o Kupu Srbije, u klasi MX3 osim Gabora Sagmajstera koji se plasirao na treće mesto domaći takmičari nisu uspeli da ostvare zapaženiji rezultat, dok je u klasi MXB Milan Stojanović vozač MK „Tanasko Rajić“ posle odlične vožnje uspeo da se izbori za drugo mesto iza Česk Marka iz kluba „MX024“, dok je treće mesto zauzeo Đorđe Čolović iz kluba „Moto land“.\nKada je reč o ekipnoj konkurenciji u klasi I ekipa MK „Tanasko Rajić“ je ponovio trijumf sa prve trke Šampionata, drugo mesto je osvojila ekipa MK „Ere“ iz Arilja dok se na treće mesto plasirao kraljevački „GTC racing“ tim. U klasi II ekipa na stazi Globare prvo mesto je osvojila ekipa “MX024“, drugo MK „Tanasko Rajić“, a treće Termorad AMSK „Čačak“.\nNaredna trka moto kros Šampionata Srbije vozi se 12.maja na stazi u Brusu.\nRasipanje iz prazne kase


BiH neophodne reforme za unapređenje poslovnog okruženja | Objektivno\nNaslovnica Vijesti BiH BiH neophodne reforme za unapređenje poslovnog okruženja\nBiH neophodne reforme za unapređenje poslovnog okruženja\nZamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Zlatko Lagumdžija, koji je i guverner Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za BiH, učestvovao je danas u Londonu na konferenciji EBRD-a na visokom nivou „Investiranje u zapadni Balkan“ (Investing in the Western Balkans).\nNa konferenciji su predsjednici vlada, ministri i predstavnici poslovne zajednice zemalja zapadnog Balkana, te predstavnici EBRD-a, Evropske unije i Svjetske banke prezentirali investicione i poslovne prilike u zemljama pojedinačno i regionu uopće, promovirali direktne strane investicije, kao i projekte prekogranične saradnje u regionu.\nLagumdžija je u okviru sesije o temi „Investiciona klima“ (Investment climate) predstavio investicione i poslovne prilike u Bosni i Hercegovini. Između ostalog je istaknuo da se prema ovogodišnjem Globalnom izvještaju konkurentnosti (GCI 2013-14) BiH trenutno nalazi na 87. mjestu u svijetu što predstavlja stalni rast u posljednje četiri godine.\nKreditni rejting BiH prema agencijama Moody’s Investors Service i Standard & Poors, koje prate suvereni kreditni rejting BiH, ostao je isti i krajem 2013. godine (Moody’s Investors Service – „B3 sa stabilnim izgledima”, Standard & Poor’s – „B sa stabilnim izgledima”).\nSpoljni dug BiH je na kraju 2013. godine iznosio 11 milijardi KM ili 36 posto BDP-a, što je najbolji pokazatelj u regionu. Samo u FBiH ove godine će biti vraćeno 750 miliona KM starih dugova, dok će od međunarodnih finansijskih institucija, MMF-a biti doznačeno samo 500 miliona KM.\nFiskalni deficit je najmanji u regionu i za četiri godine je smanjen sa 5 posto na 2,1 posto BDP-a.\nLagumdžija je istaknuo da je poslovno okruženje u BiH u prošloj godini u neznatnoj mjeri poboljšano određenim aktivnosti entitetskih vlada kroz modernizaciju i pojednostavljivanje zakona o inspekcijama i zakona o preduzećima, kao i reformu registracije preduzeća.\nOcijenio je da su za unapređenje okruženja potrebne i određene reforme, s ciljem poboljšanja političke stabilnosti, borbe protiv korupcije, podizanja efikasnosti javne uprave i administracije u institucijama BiH na svim nivoima vlasti, u cilju njene efikasnije i ekonomičnije organizacije, kao i orijentiranje na razvoj bazne ekonomije, sektora industrije i proizvodnje, kao osnove za otvaranje novih radnih mjesta, ekonomsku aktivnost i privlačenje novih stranih ulaganja.\nTakođer, istaknuo je da je ohrabren najavama evropskog komesara za proširenje Štefana Fülea da će Evropska komisija u narednom periodu imati novi, ekonomski pristup prema zemljama zapadnog Balkana, a koji se odnosi na jačanje konkurentnosti, povećanje nivoa zaposlenosti i ekonomski rast.\n– Postojeći zastoj u rješavanju određenih političkih pitanja, među kojima je i implementacija presude u slučaju „Sejdić-Finci“, sigurno ima određeni negativni utjecaj na sveukupnu sliku o BiH, ali isti ne treba da bude prepreka za ekonomski razvoj zemlje, što je i EU izgleda prihvatila sa novim pristupom prema našoj zemlji na putu ka evropskim integracijama, koji će se ogledati u ključnim ekonomskim i socijalnim reformama, te ubrzanju razgovora i pružanju tehničke pomoći u implementaciji poglavlja 23 i 24 koja se odnose na vladavinu prava, pravosuđe i borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala – naglasio je Lagumdžija.\nLagumdžija je sa delegacijom iz BiH učestvovao na sastanku sa predsjednikom EBRD-a Suma Chakrabartijem, na kojem je bilo riječi o novim ulaganjima Banke u naš region, sa posebnim fokusom na investicije u mala i srednja preduzeća.\nNa marginama konferencije Lagumdžija se sastao sa delegacijom EBRD-a i tom prilikom je razgovarano o održavanju prezentacije poslovnih i investicionih mogućnosti Bosne i Hercegovine na predstojećem Godišnjem zasjedanju Odbora guvernera EBRD-a koje će u maju ove godine biti održano u Varšavi, čime će BiH biti jedina zemlja regiona koja će imati takvu prezentaciju.\nTokom boravka u Londonu, Lagumdžija se sastao i sa Nigelom Caseyem, savjetnikom premijera Ujedinjenog Kraljevstva Davida Camerona sa kojim je razgovarao o posljednjim dešavanjima u našoj zemlji, kao i potrebi novog pristupa Evropske unije prema BiH, saopćeno je iz Ureda za odnose sa javnošću Ministarstva vanjskih poslova BiH.


Novi Sad, Inđija, Zrenjanin, Vršac – kičma IT sektora - PKS-RPK Novi Sad\nNovi Sad, Inđija, Zrenjanin, Vršac – kičma IT sektora\nVlada Srbije usvojila je Akcioni plan za unapređenje IT sektora, kojim se ove godine predviđa ulaganje od 10 miliona evra u obezbeđenje prostora za tehničke fakultete.\nCilj je da tehnički fakulteti u Srbiji narednih godina prošire kvote za prekvalifikaciju 1.000 osoba i druge aktivnosti namenjene poboljšanju uslova poslovanja startap kompanija. Jedan od ciljeva je da se dođe do IT kadrova, bilo formalnim bilo neformalnim obrazovanjem, a prema ovom aktu Srbija bi u narednih pet godina trebalo da poveća godišnji neto izvoz IT sektora sa trenutnih 400 miliona evra na 1,5 milijardu evra.\nKursevi prekvalifikacije najpre će biti organizovani za test-grupu od 100 građana. U njihovu prekvalifikaciju država će uložiti 150.000 evra, a uslov za besplatnu prekvalifikaciju imaće oni koji polože test i nemaju IT obrazovanje. Uz to, na tehničke fakultete u Srbiji naredne godine biće upisano više studenata, odnosno biće povećane kvote za upis srednjoškolaca zainteresovanih za IT sektor.\nDirektor Vojvodina IT klastera Milan Šolaja ističe da od Akcionog plana očekuje samo postavljanje scene za sve ono što će svi morati da urade kako bi se Srbija uvela u red bogatih zemalja.\nSavetnik za investicije i ekonomiju u kabinetu srpskog premijera Nemanja Stevanović nedavno je istakao da bi Srbija do 2020. godine od izvoza informacionih tehnologija mogla da zaradi milijardu evra. On je najavio i da se očekuju investicije od oko 25 miliona evra u IT park u Inđiji koji, prema njegovim rečima, izrasta u pravi “sajber grad”. Naime, indijska kompanija Embasi grupa je u aprilu 2012. godine započela realizaciju investicija u Srbiji izgradnjom informatičko-tehnološkog parka u Inđiji, a planirano je da on bude izgrađen na 25.000 kvadratnih metara i zaposli 15.000 stručnjaka. Očekuje se da bi ceo projekat mogao biti završen ove ili naredne godine.\nNakon Beograda, Inđije, Novog Sada i Majdanpeka, nedavno je Vršac postao peti grad u Srbiji, koji je dobio svoj Startit centar i već okupio veliki broj Vrščana i Vrščanki zainteresovanih za IT sektor. Startit centar Vršac nalazi se u Centru „Milenijum” i ima za cilj da podstakne dalji razvoj lokalne IT zajednice i dodatno je učvrsti.\nPre nekoliko dana dvadesetak zrenjaninskih institucija, među kojima su škole, fakulteti, ali i kompanije iz IT i drugih sektora privrede, osnovale su u ovom gradu Zrenjaninski IKT klaster. Cilj osnivanja je da Zrenjanin u narednih pet godina postane jedan od pet najinteresantnijih i najznačajnijih IT centara u Srbiji, a očekuje se da u tom periodu bude edukovano i osposobljeno za rad 1.000 IT stručnjaka, koji će biti angažovani u ovom sektoru i raditi u svom gradu za natprosečna primanja. Ideja je i da u narednih pet godina više desetina IT kompanija pokrene svoje poslovanje upravo u gradu na Begeju.\nPosebno mesto u IT sektoru Srbije ima Vojvodina IKT klaster iz Novog Sada, a veliki doprinos u obrazovanju inženjera u IT sektoru, koji su potrebni tržištu očekuje se od Naučno-tehnološkog parka u Novom Sadu, koji treba da bude završen do polovine naredne godine.\nVeć se radi i gradi\nMeđu merama iz Akcionog plana je i predlog da se ljudima iz struke dozvoli da predaju na fakultetima, čime bi se nadoknadio nedostatak predavača i profesora u ovoj oblasti. U planu je i izgradnja nove lamele Elektronskog fakulteta u Nišu, a već je započeta izgradnja IT parka i dodatnog prostora na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu.\nFS: Uspeh u prvoj godini konsolidacije, deficit 3,1 odsto\nFiskalna kretanja u ovoj godini bolja su od očekivanih i ukazuju na to da bi deficit opšte države mogao…\n„MAKSI“ PRIMIO NAJVIŠE ĐAKA Kreće dualno obrazovanje u trgovini\nDva odeljenja srednje Trgovačke škole iz Beograda od danas kreću u program dualnog sistema obrazovanja koji se realizuje u…\nGrađanima stanovi, a državi osam milijardi mesečno\nNagradu igru „Uzmi račun i pobedi” građani Srbije su shvatili ozbiljno – to pokazuju podaci o evidentiranju prometa preko…\nRužić: Ako me pitate, neće biti bankrota\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić kaže da je za rešavanje dugova lokalnih samouprava potreban sistemski pristup…\nBanke u Srbiji zaradile 61 milion evra\nBanke su u prošloj godini zaradile 61,2 miliona evra u Srbiji, pokazuju finansijski izveštaji za 2015. koje je objavila…


Nakon najave Vlade FBiH da će raskinuti ugovor s konzorcijumom INA / MOL - Rusi ciljaju i Energopetrol - Akta.ba\nNakon najave Vlade FBiH da će raskinuti ugovor s konzorcijumom INA / MOL - Rusi ciljaju i Energopetrol\n31.10.2009. 10:08 / Izvor: Nezavisne novine\nRuska kompanija "Zarubezhneft" razmotriće učešće u privatizaciji sarajevskog "Energopetrola" ukoliko Vlada FBiH raskine kupoprodajni ugovor s hrvatsko-mađarskim konzorcijumom INA/MOL i raspiše novi tender.\nSlavko Šćepanović, prvi zamjenik direktora "Optima grupe", preduzeća preko kojeg "Zarubezhneft" upravlja naftnom industrijom RS, kazao je da do sada nisu razmišljali o kupovini pumpi "Energopetrola", koji posjeduje 65 benzinskih pumpi, jer se takva mogućnost nije otvarala. Međutim, nakon izjave premijera Federacije BiH Mustafe Mujezinovića da će Vlada najvjerovatnije raskinuti ugovor s hrvatsko-mađarskim konzorcijumom zbog neispunjavanja investicionih obaveza iz privatizacionog ugovora, Rusi će više pažnje usmjeriti u tom pravcu.\n"Ne možemo reći da nismo zainteresovani za kupovinu `Energopetrola`, jer bi i druge firme analizirale eventualne nove okolnosti. Ukoliko bi Vlada FBiH zaista raskinula ugovor sa sadašnjim vlasnikom i tražila novog kupca, mi bismo sigurno ozbiljno prostudirali šta bi to za nas značilo i nakon toga se odredili po tom pitanju", izjavio je Šćepanović.\nUkazao je da "Zarubezhneft" planira da, uz postojećih 88 benzinskih pumpi u BiH, do 2015. otvori još 180 pumpi u nekoliko zemalja ovog regiona, najvjerovatnije pod nedavno prezentovanim brendom "Nestro". Ambiciozne planove Šćepanović obrazlaže potrebom prodaje goriva iz Rafinerije nafte u Brodu kada ona poveća godišnju preradu sa trenutnih 1,2 miliona tona na maksimalni kapacitet od 4,2 miliona tona godišnje.\nDušan Bogdanović, stručnjak za naftno tržište, eventualno preuzimanje "Energopetrola" od strane ruskih vlasnika naftne industrije RS ocjenjuje prirodnim tokom objedinjavanja nafnih kapaciteta na cijeloj teritoriji BiH.\n"I `Energopetrol` i Rafinerija nafte u Brodu su prije rata bili dio istog sistema i bilo bi sasvim normalno da Vlada FBiH nakon raskida ugovora s INA/MOL novog kupca prvo potraži u `Optimi`", kazao je Bogdanović.\nUlaskom Rusa u "Energopetrol", ističu analitičari, jednim potezom bi se ostvarila dva važna razvojna cilja bh. privrede - maksimalno iskoristili domaći resursi i nanio odlučujući udarac dugogodišnjoj dominaciji kompanije INA na naftnom tržištu BiH.\nU banjalučkom društvu "Advantis", koje je nedavno objavilo analizu o ruskom pohodu na energetsko tržište jugoistočne Evrope, vjeruju da je ovo prilika koju Rusi neće olako ispustiti, ocjenjujući da bi kupovinom "Energopetrola" ostvarili višestruku korist.\n"Time bi zavladali maloprodajnim tržištem naftnih derivata FBiH, gdje su već preuzeli lanac benzinskih pumpi `Zovko`, čime bi dodatno učvrstili poziciju najjačeg naftnog igrača u BiH i preuzeli ulogu dobavljača većine toplana u BiH. Gledajući iz ove perspektive, čini se da plan prema kojem bi ruske kompanije preuzele većinski udio na tržištu energenata u BiH ne počinje više sa `šta ako`, već `kada`", istakao je Miloš Grujić, investicioni menadžer "Advantisa".\nIzražavajući sumnju da MOL nije imao dovoljno sredstava da ispuni investicione obaveze u "Energopetrolu", Grujić smatra da je Uprava te mađarske kompanije svjesno prepustila bh. tržište konkurenciji u želji da sačuva pozicije na domaćem tržištu od napada ruskih i austrijskih kompanija.


Dodik najavio povećanje plata u javnoj upravi u 2020. godini - Indikator.ba\nDodik najavio povećanje plata u javnoj upravi u 2020. godini\n7.10.2019 05:31 | Indikator.ba\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik izjavio je da će SNSD predložiti Vladi Republike Srpske i drugim nivoima koji su za to nadležni, da obezbijede povećanje plata budžetskim potrošačima od 1. januara 2020. godine.\n- Predlažemo da najniža plata bude 500 KM, utvrđeno od 1. januara, što će omogućiti da se značajnije vidi povećanje plate - rekao je Dodik u Banjaluci nakon sastanka Radne grupe za izradu predloga politike povećanja plate SNSD.\nDodik je rekao da su oni napravili razrede u javnoj upravi za sve one koji rade u upravi, obrazovanju, policiji i pravosuđu, mimo sudija i tužilaca jer su oni u drugom režimu plata.\n- One plate koje su sada 500 KM biće povećane za 20 odsto, plate od 500 do 1.000 KM biće povećane za 10 odsto, a plate od 1.000 do 1.800 KM biće povećane za sedam odsto, dok će plate budžetskih korisnika preko 1.800 KM biti povećane za pet odsto - precizirao je Dodik, prenose Novosti.\nOn je rekao da će ovo zahtijevati da u budžetu za 2020. godinu bude povećanje od oko 70 miliona KM platnog fonda, samo za ovaj nivo plata.\nS druge strane, Savez sindikata Republike Srpske očekuje da će sa socijalnim partnerima uspeti da dogovore povećanje najniže plate u dva koraka, pri čemu bi najniža plata najprije bila povećana na 550 KM, a zatim i na 600 KM, u prvom kvartalu sljedeće godine.


MojKrojac.com - biznis koncept koji je oduševio Beograd, Srbiju i region! - Bizlife.rs\n07:27 Beograd, 13/08/2018\nFoto: Moj krojač\nDa li ste ikada mislili da ćete biti u mogućnosti da sami dizajnirate svoju košulju, birate materijal i na kraju je dobijete šivenu prema vašim merama? MojKrojac.com je odveo ovaj tradicionalni posao starih majstora u 21.vek i približio ga svim muškarcima i ženama, sa svojom interaktivnom platformom i mogućnošću online dizajniranja i poručivanja košulja.\nKošulje su odevni predmet sa najviše detalja, kao što su kragna, manžetne, kopčanje, osnova, leđa, tip dugmadi… Košulja je jedini odevni predmet koji zahteva da stoji savršeno na muškarcu. Rukavi bi trebalo da budu dovoljno dugi da se manžetne ne penju na zglob kada savijete ruku, između vrata i kragne treba da ostane prostor za dva ili tri prsta, šavovi moraju savršeno da stoje na ivici ramena. Ostale mere su po želji i ukusu muškarca, da li voli da nosi komotnije ili slim fit košulje.\nDanašnjem muškarcu je jako teško da u prodavnici košulja pronađe standardnu veličinu koja ispunjava sve gore zadate uslove.\nUpravo iz tog problema je nastao koncept MojKrojac.com gde klijent učestvuje u celokupnom procesu kreiranja košulje on line ili u radnji uz pomoć stručnog osoblja, počevši od odabira materijala, izbora kragne, manžetni i ostalih detalja na košulji. Uz pomoć detaljnog uputstva uzimanja mera, klijent sam može jednostavno da se izmeri, ili ako je u mogućnosti da poseti jedan od prodajnih salona, stručna ruka krojača će se pobrinuti za to.\nPreko 100 različitih luksuznih materijala koji se nalaze na stanju i sopstvena proizvodnja smeštena u Beogradu, omogućavaju klijentima da dobiju košulju u najkraćem mogućem roku, u nekim slučajevima i u roku od 24 časa.\nVisok nivo tehnike izrade košulja kao što su upotreba francuskog šava, sedam uboda igle u jednom centimetru, plitak štep na kragni, su detalji koji daju čist, luksuzan i precizan izgled košulji i koji se ne mogu pronaći na košuljama koje se izrađuju serijski i prodaju u standardnim veličinama. Ne zaboravimo i omiljeni detalj većine klijenata, a to su izvezeni inicijali na struku ili levoj manžetni koji predstavljaju konačnu potvrdu da je košulja šivena po meri i uglavnom se povezuje sa košuljama višeg cenovnog ranga.\nGlavni principi poslovanja MojKrojac.com se svode na zadovoljnog klijenta po svaku cenu i proizvodnju visoko kvalitetnih košulja po normalnim cenama. Otvorivši radnju u Beogradu i Podgorici, MojKrojac je omogućio klijentima iz ovog regiona da ih lično posete i pogledaju ponudu, dok za sada, klijenti iz ostalih regiona mogu da dizajniraju i poruče svoju Košulju i ostale artikle iz ponude online.\npreduzetništvo moj krojač košulje po meri


FILMSKA POTERA ZA RAZBOJNIKOM Ukrao automobil u centru Užica, UDARIO njime POLICAJCA pa nastavio da BEŽI – Visegradlive.com\nHome / Susjedne opštine / Užice / FILMSKA POTERA ZA RAZBOJNIKOM Ukrao automobil u centru Užica, UDARIO njime POLICAJCA pa nastavio da BEŽI\n27. Novembra 2018.\tUžice 263 Views\nFilmska potera za 23-godišnjim mladićem N. M. koji je ukrao automobil i njime udario policajca pa potom nastavio da beži, odigrala se juče u Užicu.\nMladić je najpre ukrao automobil marke “golf” u centru ovog grada, u neposrednoj blizini Narodnog pozorišta. Zatim je pokupio svog drugara nedaleko od tog mesta i njih dvojica su se uputili u nepoznatom pravcu.\nMeđutim, vozeći se po gradu, udarili su kolima policijskog službenika koji je odmah seo u svoj automobil i krenuo za njima.\nU poteru su se uključila još tri policajca, a službenik kog su ranili ih je sustigao kod Tare u mestu Kaluđerske bare preprečivši im put svojim automobilom, baš kao u holivudskom filmu.\nMladić koji je upravljao ukradenim automobilom se zaustavio kada je udario u automobil policajca, istrčao iz kola i počeo da beži u nepoznatom pravcu, dok je njegov prijatelj saputniik ostao da sedi automobilu.\nRazbojnik je uhapšen dan kasnije u svom stanu.\nPrevious Rezultati izbora za savjete mjesnih zajednica u Višegradu\nNext “U lijepom starom gradu Višegradu” nije izvorna pesma: Smatrali je nacionalističkom, pa izbacili stih u kom se pominje Srbija\nJavni poziv za podršku manifestacijama ”ljudi – ljudima“ (P2P) raspisuje Stalna radna grupa za …\n10. Maja 2017.\t22,400


Tehnička škola „Milenko Verkić Neša“ u Pećincima i kompanije Robert Bosch d.o.o. – Reforma srednjeg stručnog obrazovanja\nTehnička škola „Milenko Verkić Neša“ u Pećincima i kompanije Robert Bosch d.o.o.\nKao rezultat javno-privatnog partnerstva pećinačke tehničke škole, GIZ-a i kompanije Robert Bosch d.o.o. u obrazovni sistem Srbije je od septembra 2014. godine uveden potpuno nov obrazovni profil industrijski mehaničar. Radi se o profilu koji školuje kadrove potrebne ne samo fabrici za proizvodnju sistema brisača Robert Bosch d.o.o, već i brojnim drugim kompanijama koje se bave industrijskom proizvodnjom. Zahvaljujući dogovoru/ugovoru između pećinačke tehničke škole i Bosch-a, đaci koji se školuju za industrijske mehaničare imaju praktičnu nastavu u fabrici u kontinuitetu od po nekoliko meseci, u drugoj godini tri meseca za redom, a u trećoj godini dva puta po tri meseca u bloku. Ovim modelom nastave učenici stiču praktične veštine u fabrici, kroz obuku na savremenim mašinama o čemu se stara mentor, radnik kompanije Bosch, posebno zadužen i obučen za rad sa učenicima. Obukom u realnim radnim uslovima, pored veština, učenici stiču i veliko iskustvo kroz saradnju sa starijim kolegama. Kombinovanjem teorijskog znanja koje stiču u školi, uz praktično znanje i tehničke kvalifikacije koje dobijaju u fabrici, učenici se na pravi način osposobljavaju za potrebe privrede i imati veću mogućnost za zapošljavanje u oblasti industrijske mehanike nakon završenog školovanja.\nKompanija Robert Bosch d.o.o je, u saradnji sa GIZ-om i opštinom Pećinci, pomogla da školska radionica bude potpuno renovirana i prilagođena potrebama praktične nastave u prvoj godini školovanja. Na taj način omogućeno je da se učenici adekvatno pripreme za ono što ih od druge godine čeka, a to je praksa u fabrici. Edukacija u fabrici podrazumeva i uključivanje učenika i u samu proizvodnju, na poslovima popravke i održavanja mašina, kao i učešće u manjim projektima kao što je individualni rad na konstruisanju malih sklopova.\nUlaganje u obrazovanje kadrova je za kompaniju Robert Bosch prioritet. Nameru da podrži obrazovanje ova uspešna firma pokazuje i kroz spremnost da za vreme prakse u fabrici, učenici dobijaju simboličnu finansijsku nadoknadu, topli obrok i prevoz, što ih dodatno motiviše i doprinosi njihovom zdravom odnosu prema radu. Kao rezultat aktivnog učešća u obrazovanju industrijskih mehaničara, Robert Bosch d.o.o. dobija kvalifikovane radnike, profilisane u skladu sa potrebama same kompanije i spremne da se odmah po završetku školovanja samostalno uključe u proizvodnju.


U Požegi održan Festival slikovnica "Čigra"\nU okviru Festivala održan je okrugli sto “Kako rastu slikovnice” , koji je okupio oko 30 učesnika, kreatora i posrednika u odnosu deca – slikovnica\nNarodna biblioteka Požega je u periodu od 6. do 8. oktobra 2016. godine organizovala Festival slikovnica „Čigra“, koji podržava Ministarstvo kulture i informisanja RS.\nProgram festivala bio je namenjen deci najmlađeg uzrasta, ali i odraslima, posebno stručnoj javnosti i svima koji se bave slikovnicom kao značajnim medijumom u kulturološkom edukativnom, pa i pedagoškom smislu, koje pored dečijih igračaka, oblikuje prve konture buduće ličnosti deteta.\nU okviru Festivala održan je okrugli sto “Kako rastu slikovnice” , koji je okupio oko 30 učesnika, kreatora i posrednika u odnosu deca: slikovnica, autore, ilustratore, bibliotekare, pedagoške radnike, kao i lica koja koriste slikovnice u različitom radu sa najmlađom populacijom. Koleginica Olivera Nedeljković, viši bibliotekar Zavičajnog odeljenja, izlagala je svoj rad “Slikovnice u Biblioteci celini Jovana Davidovića”, jedne od četiri zaštićene bibliotečke celine čiji je vlasnik Gradska biblioteka “Vladislav Petković Dis” iz Čačka.\nZahvaljujući Davidovićevom specifičnom kolekcionarskom duhu i interesovanju, ali i dalekovidoj odluci njegovih naslednika da se njegova biblioteka preda na čuvanje čačanskoj Biblioteci, danas se mogu videti primerci dobro očuvanih slikovnica starih skoro čitav jedan vek, kao što su Zemlja Majmunija, Zemlja Lutkinija, Zemlja Patuljija i Zemlja Pilipija u izdanju Izdavačke knjižarnice Napredak u Beogradu, Mišja kućica, Lovac-čudotvorac, Maca i lija i druge. U pitanju su veoma zanimljiva i kvalitetna izdanja koja su bila prve knjige u rukama naraštaja koji su svoj književni ukus formirali u proj polovini proteklog veka.\nStručnom skupu prisustvovali su i bibliotekari Dečijeg odeljenja, Jelena Duković, Marijana Lazić i Ana Stanojević. Želja organizatora je da ovaj Festival slikovnica „Čigra“, postane tradicionalan, a cilj da se aktuelizuje i na neki način pomogne da položaj slikovnica u Srbiji bude bolji.\nTagovi :Festival slikovnica Čigra, knjige za decu, Narodna biblioteka Požega, Požega, slikovnice


I Tokio 2021 u opasnosti – Borba\nDok se koronavirus širi u Japanu, premijer Šinzo Abe je ove nedjelje izdao hitnu deklaraciju za borbu protiv virusa, stavljajući zemlju pod razna ograničenja.\n“Mislim da niko ne bi mogao da kaže da li će biti moguće staviti virus pod kontrolu do narednog jula ili ne. Sigurno je da nismo u mogućnosti da vam damo jasan odgovor”, rekao je Muto na konferenciji za novinare na daljinu.\nOlimpijske igre su prošlog mjeseca zbog pandemije koronavirusa odložene za narednu godinu i trebalo bi da se održe od 23. jula do 8. avgusta 2021. godine.\nAbe je kritikovan da je sporo djeluje u borbi protiv koronavirusa, a opozicioni politički lideri su sugerisali da je umanjivao težinu virusa zbog želje da se Olimpijske igre održe ove godine.\n“Donijeli smo odluku da odložimo Igre za godinu i sada možemo samo naporno da radimo na pripremi Igara. Iskreno se nadamo da će sljedeće godine čovječanstvo uspeti da prebrodi krizu izazvanu koronavirusom”, rekao je Muto.\nDo sada je u Japanu prijavljeno više od 5.000 slučajeva zaraze koronavirusom, dok je 99 osoba preminulo.\n“Umjesto da razmišljamo o alternativnim planovima, trebalo bi da uložimo veliki trud… Čovječanstvo treba da objedini svu svoju tehnologiju i mudrost i da naporno radi kako bi se razvili ljekovi i vakcine”, rekao je Muto.\nMuto je nekoliko puta upitan i o dodatnim troškovima zbog odlaganja, koje su japanski mediji procijenili izmedju dve i šest milijardi dolara. On je rekao da je prerano znati cijenu i ko će to platiti.\nBitno je zdravlje ljudi,svako takmicenje se moze odigrati naknadno\nNeka se svi fokusiraju da ova epidemija prodje sto prije pa ima vremena za sva ostala takmicenja


Otvaranje 82. Međunarodnog poljoprivrednog sajma\nOtvarajući 82. Međunarodni poljoprivredni sajam, ministar finansija i potpredsednik Vlade Srbije Dušan Vujović istakao je da je poljoprivreda najvažniji resurs naše zemlje i da smo mi kao država na putu evropskih integracija spremni da kompletiramo infrastrukturu. Unapređenje sistema podsticaja u poljoprivredi u cilju proizvodnje visokovrednih proizvoda i izvoz vrednih agrarnih proizvoda u Evropu su ciljevi Srbije.\nMinistarka poljoprivrede i zaštite životne sredine dr Snežana Bogosavljević Bošković je podsetila da je prošle godine ostvaren suficit od milijardu evra u spoljnotrgovinskoj razmeni poljoprivrednih proizvoda.\nTakođe je naglasila da obim naše proizvodnje za mnoge poljoprivredne proizvode često nije dovoljan da bi se sigurnije pozicionirali na velikim tržištima, uprkos naporu i ostvarenim rezultatima Vlade i Ministarstva kada je reč o otvaranju vrata velikih i važnih tržišta hrane.\nU ime Italije, ovogodišnjeg prijatelja i zemlje partnera narednog Poljoprivrednog sajma, gostima i izlagačima obratio se g. Đovani Mafoda, direktor kancelarije Italijanskog instituta za spoljnu trgovinu u Beogradu, koja je organizovala kolektivni nastup italijanskih firmi.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević je svim izlagačima i gostima 82. Međunarodnog poljoprivrednog sajma na otvaranju poželeo dobrodošlicu i istakao značaj ove institucije koja okuplja najveće stručnjake i najbolje privrednike i poljoprivrednike iz celog sveta.\nGeneralni direktor Novosadskog sajma mr Slobodan Cvetković je izjavio da se na ovogodišnjem Međunarodnom poljoprivrednom sajmu nalazi više od 1.500 izlagača koji predstavljaju proizvode i usluge iz više od 60 zemalja sveta, među kojima je i sedam kolektivnih izložbi iz Austrije, Hrvatske, Holandije, Italije, Kine, Mađarske i Republike Srpske.\nPrvi put će se predstaviti kompanija „Aldahra“ iz Ujedinjenih arapskih emirata, koja je u svetu jedan od najvećih agro-biznis kompanija. Cvetković je istakao i najveću izložbu poljoprivredne mehanizacije i nacionalnu izložbu stoke, te izložbu organskih proizvoda i proizvoda sa oznakom geografskog porekla. Ovim je potvrđena reputacija jednog od najznačajnijih poljoprivrednih sajmova u centralnoj i jugoistočnoj Evropi.


09. 10. 2021. u 20:03\nKRAJ puta za vaterpoliste Šapca u Evropi. Srpski predstavnik je porazom od domaćina Palerma (14:8) ispao iz daljeg takmičenja u kvalifikacionoj grupi E Evrokupa, pa će današnji duel protiv francuskog Strazbura (10.15) igrati samo za prestiž.\nNadao se naš predstavnik da će moći da napravi čudo i plasira se u četvrtfinale drugog po snazi evropskog takmičenja. Međutim, u skraćenoj rotaciji i sa velikim problemima zbog korone, više od ovoga nije mogao.\nPosle neizvesnog poraza u petak od mađarskog BVSC (8:7), duel sa domaćinom bio je odlučen posle prvog poluvremena koje su Italijani priveli kraju sa prednošću od 7:2. Neuhvatljiv u pobedničkoj ekipi bio je hrvtaski reprezentativac Andrija Bašić, koji je postigao četiri pogotka, jedan manje upisao je Makvel Irving. Kod Šapčana je ponovo najefikasniji, kao i u prvom duelu, bio kapiten Nikola Marković (4), dok je Ivan Kopcev dva puta zatresao mrežu rivala.\nSinoć je drugi meč kvalifikacija za Ligu šampiona igrala Crvena zvezda protiv grčkog Apolona, u borbi za plasman u plej-of.\nSport Vaterpolo VK Šabac LEN kup


Al Kaida u Avganistanu "znatno degradirana" - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Al Kaida u Avganistanu „znatno degradirana“\nDesetogodišnjica ubistva Osame bin Ladena\n0Piše: M. K. 04. maja 2021. 19.18\nIndipendent podseća da je Bajden, tadašnji potpredsednik SAD, bio u Sobi za vanredne situacije u Beloj kući i gledao s tadašnjim predsednikom Barakom Obamom kako američke specijalne snage izvode operaciju.\nU saopštenju koje je objavljeno u nedelju predsednik SAD je taj trenutak opisao kao takav koji „nikada neće zaboraviti“, te je pohvalio „pripadnike specijalnih snaga koji su obavili raciju, izlažući se lično ogromnom riziku“.\n„Prošlo je gotovo deset godina od kada je naša zemlja bila napadnuta 11. septembra i ušli smo u rat u Avganistanu, goneći članove Al Kaide i njene vođe. Pratili smo Bin Ladena do kapija pakla i uhvatili ga“, naveo je Bajden. Pohvalivši Obamu, američki predsednik je ukazao da „smo održali obećanje svima koji su 11. septembra izgubili voljene“, te da „SAD nikada neće oklevati da ispuni obećanje da će sprečiti svaki drugi napad na našu domovinu i očuvati bezbednost američkog naroda“.\nDan uoči godišnjice ubistva bivšeg lidera Al Kaide američke snage su počele zvanično da se povlače iz Avganistana, kako je Bajden i najavio pre dve nedelje, rekavši da je taj konflikt „rat zauvek“.\n„Sada, kao rezultat tih napora“, rekao je Bajden, govoreći o ubistvu Bin Ladena, „pošto privodimo kraju američki najduži rat i povlačimo poslednje vojnike iz Avganistana, Al Kaida je tamo znatno degradirana.“\nAmeričke snage su počele da se povlače 1. maja pošto je postignut sporazum između avganistanskih snaga, talibanskih pobunjenika i administracije Donalda Trampa. Do 11. septembra, odnosno do dvadesete godišnjice terorističkih napada nakon kojih su SAD ušle u rat s terorističkim grupacijama u Avganistanu i Iraku, iz zemlje će da se povuku sve američke i NATO trupe.\nObama, koji je 2011. nadgledao raciju u kojoj je ubijen Bin Laden, napisao je 2020. u svojim memoarima da se nisu svi u administraciji slagali sa operacijom, uključujući Bajdena.\n„Džo je takođe bio protiv racije, tvrdeći da s obzirom na ogromne posledice neuspeha, treba da odložim svaku odluku dok obaveštajna zajednica ne bude sigurnija da je Bin Laden u tom kompleksu zgrada“, napisao je Obama.\n„Cenio sam Džoovu spremnost da se usprotivi preovlađujućem raspoloženju i postavlja teška pitanja, često u interesu toga da mi da prostor koji mi je bio potreban za moja sopstvena unutrašnja razmišljanja“, dodao je Obama u svojoj knjizi, podsetio je Indipendent.\nAl Kaida, Avganistan, Barak Obama, Džo Bajden, osama bin ladenVašington\nBajden: Smrt Bin Ladena trenutak koji neću nikada zaboraviti


POZIV: Povećanje prilika za zapošljavanje sezonskih radnika - juGmedia\nNacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED), Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ) i grad Leskovac, zajednički organizuju Info dan u okviru projekta „Povećanje prilika za zapošljavanje sezonskih radnika“.\nPrezentacija projekta je u utorak 24. oktobr u 11 časova, u sali Skupštine grada Leskovca\nInfo dan je namenjen kako poslodavcima koji zapošljavaju/radno angažuju radnike za obavljanje sezonskih poslova u oblasti poljoprivrede, proizvodnje i prerade hrane, tako i tražiocima zaposlenja koji se zapošljavaju/radno angažuju na navedenim poslovima.\nKako je objašnjeno na zvaničnom sajtu grada Leskovca, sastanak se organizuje u cilju:\n– informisanja o pravima i obavezama, u skladu sa zakonskim odredbama;\n– uspešnog povezivanja poslodavaca i lica koja traže zaposlenje;\n– informisanja o uslovima za prijavljivanje na evidenciju Nacionalne službe\n– posebno motivisanja žena, kao ekonomski i socijalno ugrožene kategorije, radi zapošljavanja/radnog angažovanja na sezonskim poslovima.\nOrganizatori pozivaju sve zainteresovane poslodavce koji planiraju da zaposle/radno angažuju radnike za obavljanje sezonskih poslova u oblasti poljoprivrede, proizvodnje i prerade hrane, kao i lica koja traže zaposlenje/radno angažovanje na sezonskim poslovima, u ovoj oblasti, da uzmu učešće na zakazanom skupu.\nKlizališe u Leskovcu totalni hit među najmlađima\nLESKOVAC – LESKOVAC – Klizalište u dvorištu Šop Đokićeve kuće radiće sve dok vreme posluži, odnosno, dok led ne počne da se topi na visokim…\nVranje pretenduje na razvoj tranzitnog turizma\nVRANJE - Turistička organizacija u Vranju prepoznala je turistički potencijal i aktivno radi na razvoju tranzitnog turizma , koji je prema statistii…\n23.10.2017. u 13:35\n„Organizatori pozivaju sve zainteresovane poslodavce koji planiraju da zaposle/radno angažuju radnike za obavljanje sezonskih poslova u oblasti poljoprivrede, proizvodnje i prerade hrane…“ U ovom gradu žive i ljudi koji su završili više škole i fakultete, a ne samo prosta radna snaga koja će da se izrabljuje ja 100-200E…


Milion puta smo rekli da nas ne interesuje mešanje u unutrašnje stvari Crne Gore, zanima nas samo položaj i prava srpskog naroda, što je apsolutno legitimno i u skladu sa svim međunarodnim konvencijama.\nČime se to Vučić umešao u unutrašnje stvari Crne Gore, naprotiv, stalno ukazuje da problemi treba da se rešavaju dijalogom crnogorskih vlasti sa srpskim narodom u Crnoj Gori i SPC.\nKaže Darmanović da je Vučić želi da sruši vlast u Crnoj Gori i da Crna Gora postane srpska država?!\nJa nikad nisam čuo Vučića da Crnu Goru naziva srpskom državom, ali sam čitao crnogorskog kralja Nikolu koji kaže u oktobru 1913. godine da su hrabre vojske dveju srpskih kraljevina Crne Gore i Srbije oslobodile srpstvo na jugoistoku Balkana, kao i da se pristupilo razgraničenju među dvema srpskim kraljevinama. Pa kakav je onda kralj Nikola srpski nacionalista, što se njega ne odreknete?\nI, na kraju, pošto Darmanović ponovo preti NATO snagama, da mu još jednom poručim da je malo NATO, zaboravio je da pozove i OVK i mudzahedine, tradicionalne istorijske saveznike crnogorskog naroda. Šta li bi rekao kralj Nikola?", izjavio je prvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.


Ilija Garašanin - vizionar i ministar - Trebevic.net\nIlija Garašanin – vizionar i ministar\nFoto izvor: tvrubin.rs\nSrpski državnik Ilija Savić, poznat kao Ilija Garašanin /1812-1874/, čije je djelo “Načertanije”, objavljeno 1844. godine, predviđalo oslobađanje svih južnih Slovena i stvaranje velike jugoslovenske države pod vođstvom Srbije, rođen je na današnji dan 1812. godine.\nZalagao se i za savez balkanskih naroda koji bi se zajedno oduprli Turskoj.\nGarašanin je sin trgovca Milutina Savića iz sela Garaši kod Kragujevca i prezime je uzeo prema nazivu rodnog mjesta.\nKarijeru je počeo kao oficir 1837. i bio je prvi starješina vojske kneza Miloša Obrenovića, ali je poslije abdiciranja kneza Miloša 1839. morao u izbjeglištvo.\nPo povratku u otadžbinu od 1843. do 1852. bio je ministar unutrašnjih djela, do 1853. ministar spoljnih poslova, ali je smijenjen pod pritiskom Rusije iako se protivio austrofilskoj politici kneza Aleksandra Karađorđevića i smatrao da Srbija treba da se osloni na Rusiju i Francusku.\nPrihvatio je njegovu ideju o savezu s Crnom Gorom, Grčkom i Rumunijom u pripremanju ustanka protiv Turaka, takođe vodio je tajne pregovore o ustanku sa prvacima Srba u BiH, ali je otpušten 1867. zbog protivljenja kneževoj ženidbi s Katarinom Konstantinović.


Rumunija prvi put predsedava EU - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Rumunija prvi put predsedava EU\nRumunija je danas preuzela prvo rotirajuće predsedavanje EU tokom koga će joj, prema najavama iz Bukurešta, medju prioritetima biti i Zapadni Balkan i proširenje Unije.\n1Piše: Beta 01. januara 2019. 09.31\nNarednih šest meseci rumunskog predsedavanja biće burni za EU koju očekuju izlazak Britanije iz bloka, izbori za Evropski parlament, prepirke oko narednog budžeta.\nProgram rumunskog predsedavanja biće fokusiran na princip kohezije kao zajedničke evropske vrednosti i jedinstvo članica i regiona EU.\nRumunskim predsedavanjem EU počinje i realizacija programa nove „trojke EU“ koju čine Rumunija, kao predsedavajuća i Finska i Hrvatska koje će predsedavati EU u drugoj polovini 2019, odnosno u prvih šest meseci 2020.\n„Trojka“ ili „trio“ utvrdjuje dugoročne ciljeve i priprema zajedničku agendu sa glavnim temama koje će se naći pred Savetom u narednih godinu i po dana a na osnovu tog programa, svaka zemlja priprema svoje detaljne šestomesečne programe.\nU dokumentu koji je „trio“ u kojem je Rumunija predsedavajuća pripremio, u delu koji se odnosi na jačanje uloge EU kao globalnog aktera, medju prioritetima je predanost politici proširenja koja predstavlja stratešku investiciju u mir, demokratiju, prosperitet, bezbednost i stabilnost Evrope.\nPredsednici parlamenata Zapadnog Balkana traže podršku EU\nSkoro dve trećine stanovnika EU čita vesti na internetu\nprava slika EU danas kaže:\n01. januara 2019. u 11.54\nKakva EU takva joj i predsedajajuća.


Šta je pozadina zatvaranja kladionica na Kosovu - Sputnjik Srbija\nŠta je pozadina zatvaranja kladionica na Kosovu\n16:21 30.03.2019 Preuzmite kraći link\nPrihod koji se od kazina i kockarnica slivao u kosovski budžet bio je oko 20 miliona evra, dok će novim Zakonom oko 50 miliona evra biti van prometa na Kosovu, a oko 4.000 porodica bez mesečne plate od 400 evra.\nCezarova čuvena izreka „Kocka je bačena“, što se tiče Kosova mogla bi da se preimenuje u — kocka je ukinuta. Skupština Kosova ekspresnom brzinom usvojila je Zakon o zabrani igara na sreću. Objašnjenje za ovaj potez koji je u januaru ove godine povukla i Albanija dao je Kadri Veselji, predsednik Skupštine Kosova, napominjući da je ovo moralo da se desi kako bi Vlada izradila sasvim novi zakon o Lutriji Kosova.\nŠta se zapravo krije iza ove nagle odluke Prištine?\nPolitikolog sa Kosova i Metohije Stefan Filipović uveren je da je brzina kojom je Priština reagovala donoseći ovaj zakon posledica rupe u budžetu koja je nastala zbog taksi od sto odsto, koje već duže od pola godine Kosovo primenjuje prema robi iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\n„Situacija na Kosovu je malo haotična. Te kockarnice su nešto između sportskih kladionica i drugih igara na sreću. Niko nije očekivao da se ovo desi, bar ne ovako brzo, iako je to uradila i Albanija. Ali Albanija zaista ima probleme sa klađenjem koji su izazvali i međunarodne skandale. Zbog međunarodnih utakmica pod okriljem UEFA i FIFA došlo je do afera, pa i pritisaka spolja. I ukidanje kladionica je kod njih moralo da se desi. Mislim da je ključna stvar zašto se ovo sada dešava na Kosovu je činjenica da će jedino državna lutrija Kosova moći da organizuje igre na sreću, što će im doneti zaradu“, uveren je naš sagovornik.\nFilipović napominje da je jedno od objašnjenja da je ovo urađeno po hitnom postupku zbog nedavnog ubistva koje se desilo u kosovskim kazinu, čist blef, u koji ne veruje niko na Kosovu. S druge strane, prihod koji se od kazina i kockarnice slivao u kosovski budžet bio je oko 20 miliona evra. Što znači da je ostatak do sto odsto od zarade išao u privatne džepove vlasnika. U vladi Kosova su jednostavno shvatili da ako država bude vlasnik, onda će i ceo prihod biti — njihov.\nPriština sada samo razmišlja o tome kako da ukinu takse, a da ne ispadnu glupi\n„U svemu vidim finansijsku komponentu, dodatno punjenje kosovskog budžeta. Jer uočljiva je budžetska rupa od kada su uvedene takse Beogradu i BiH. Ovo na neki način može da bude alternativno rešenje da se te rupe popune. Ipak su u pitanju desetine i stotine miliona evra koje Kosovo gubi na mesečnom i dnevnom nivou zbog toga.\nFilipović ne misli da su tačne teorije da je ovo urađeno zbog nekog kontinuiteta sa albanskom odlukom, niti zbog priča da se sve ovo radi zbog nekog šerijatskog prava.\n„Zašto? Pa pre svega zbog predloga da državna lutrija Kosova i dalje organizuje igre na sreću i tako dalje. Ali videćemo da li iza svega mogu da stoje i neki drugi ekonomski lobiji. Videćemo kako će sada na Kosovu biti organizovane igre na sreću. To će nam ujedno i objasniti koji je osnovni razlog donošenja ovog Zakona“, zaključuje Filipović.\nU memorandumu objašnjenja Vlade Kosova navodi se da su igre na sreću „više nego što su doprinele rešavanju ekonomskih i socijalnih problema građana, izazvale probleme u njihovim porodicama i društvu u celini“, što je dovelo i do „uzastopnih incidenata sa fatalnim epilogom“.\nPrema navodima iz kosovskih medija, na Kosovu trenutno posluje 280 kladionica, dok se aparati nalaze na 130 lokacija. Prištinski mediji tvrde da će zbog ovog Zakona oko 50 miliona evra biti van opticaja na Kosovu, a da će oko 4.000 porodica biti bez mesečne plate od 400 evra, što će doprineti i većoj nezaposlenosti.\nKrajem prošle godine policija Kosova je, uz saradnju sa Tužilaštvom, pokrenula istragu o igrama na sreću, vezano za krivična dela organizovanja piramidalnih šema ilegalnog kockanja, utaje poreza i krijumčarenje robe….\nPosle višemesečne istrage, policija je u saradnji sa Carinom i poreskom upravom sprovela akciju širom Kosova, kada je izvršen pretres u 33 grada na 235 lokacija. Poreska uprava je posle ovoga donela odluku o zatvaranju 222 lokala tog tipa, zaplenjeno je 202 različita aparata igara na sreću, i oko 33 hiljade evra.\nJoš jedan američki podsekretar u misiji u Beogradu: Teme – Rusija, Kina i Priština\ntakse, kockarnice, Albanija, zabrana, budžet, Stefan Filipović, Kosovo i Metohija


KK Radnički Beograd - Sportal\n10:28 - 29.04.2022\n"Lobiramo da Beograd ima dva kluba u Evroligi" Obradović i Čović zajedno na sastanku pred Fajnal for u Beogradu\nUoči Fajnal fora Evrolige (19 - 21. maj), koji je ove sezone ponovo održava u Beogradu, u Skupštini grada održana je konferencija za medije, a pre toga i sastanak organizacionog odbora, na kojem su bili i Nebojša Čović kao i Željko Obradović.\n08:37 - 23.04.2022\nŽENI SE ALEKSANDAR ATANASIJEVIĆ Bata će 27. maja u Beogradu reći "da" odbojkašici iz Bugarske, a za dušu će mu pevati OVA SRPSKA ZVEZDA\nŽeni se Aleksandar Atanasijević.\n10:52 - 17.04.2022\nIspovest svedoka BRUTALNE tuče pred derbi: Sedeli su i jeli, a onda je počeo haos, sve su URNISALI\nOve subote odigran je "Večiti derbi" koji je prošao bez većih incidenata oko stadiona, ali na ulicama Beograda dogodila se veća tuča dve grupe navijača.\n09:23 - 17.04.2022\nDerbi između fudbalera Crvene zvezde i Partizana u subotu prošao je bez većih incidenata oko stadiona, ali se na ulicama Beograda dogodila jedna veća tuče dve grupe navijača.\n17:26 - 16.04.2022\n"NEDOSTAJU MI MEČEVI" Dominik Tim oduševljen što je ponovo u Beogradu: "Nadam se da će tribine biti pune, uvek je posebno igrati u Srbiji" /VIDEO/\nAustrijski teniser Dominik Tim posle duge pauze zbog povrede zgloba, vraća na teren na ATP turniru u Beogradu.\n14:04 - 11.04.2022\nSportske igre mladih: Nastavlja se KARAVAN RADOSTI PO SRBIJI, Sokobanja, Bosilegrad, Beograd i Ćićevac uživali u turnirima\nKaravan radosti i prijateljstva Dunav osiguranje Sportskih igara mladih počinje počeće 7. maja u Ćupriji, ali zbog velikog interesovanja dece već je održano preko 20 turnira. Veliki broj dečaka i devojčica širom Srbije, postali su SIMOVCI.\n12:51 - 21.03.2022\nIvana je RETKO ZLATO: Srpska atletičarka postigla ono što nije nijedna Evropljanka u istoriji, a SVETSKI SPEKTAKL u Beogradu zaokružen sa tri rekorda!\nAtletika je tokom vikenda za nama bila glavna sportska tema, a Beograd centar kraljice sportova.


Beoinfo , Miloš Škrbić\nNajpre bi zalihe ove dragocene tečnosti trebalo da pripreme stanovnici ulica Cvijićeve (od Starine Novaka do Jaše Prodanovića), Draže Pavlovića (od Đušine do Cvijićeve), Velbuška i Stanoja Glavaša. Oni će bez vode biti sutra od 8 do 18 sati.\nStanovnici Zvezdare biće bez vode u utorak od 8.30 do 18.00 sati i to oni koji žive u ulicama: Bajdina, Crvena zvezda, Zlatiborska, Zeleno brdo, Nikole Vulića, Steve Vargaša, Keltska, Tribalska, Židovarska, Ivana Radovića, Apisova, Zabrđanska, Slobodana Principa, 1. novembra, Petra Kolendića, Singidumska i Drežnička.\nIstog dana, od 8.00 do 17.00 odvijaće se i radovi na vodovodnoj mreži u Rakovici, te će bez vode biti sugrađani u ulicama: Luke Vojvodića, Godominska, Mile Dimić, Vodice, Snežane Hrepevnik, Milice Srpkinje, Guslarska, Kakanjska, Kosmajskog odreda, Rujica, Starca Milije , Pilota Ratka Jovanovića, Dr Milivoja Petrović i Kraljice Jelene.\nIz JKP "Beogradski vodovod i kanalizacija" su apelovali na potrošače da obezbede dovoljno zaliha vode za piće i osnovne potrebe, ali i napomenuli i da će za najnužnije potrebe biti dovezene cisterne za pijuću vodu. Za sve dodatne informacije građani mogu pozvati kontakt centar JKP "Beogradski vodovod i kanalizacija" na broj 011/3606-606.


Evropski zvaničnici upozoravaju: Kina postaje glavni igrač na Balkanu\nKina bi mogla zamijeniti Evropsku uniju (EU) kao glavni igrač u regionu zapadnog Balkana ako se ne dese neke promjene u evropskom pristupu, rekao je tokom govora u Bundestagu Hajko Mas, ministar spoljnih poslova Njemačke.\nMasovo upozorenje došlo je isti dan, samo malo kasnije, nakon sličnog upozorenja Žan-Kloda Junkera, predsjednika Evropske komisije, koji je u govoru u Evropskom parlamentu u Strazburu takođe upozorio da EU mora jače da se angažuje u regionu zapadnog Balkana da u taj region ne bi "došao neko drugi".\nMas je rekao da je od krucijalne važnosti da EU ponudi zapadnom Balkanu evropsku perspektivu, jer se, kako je istakao, Kina već nudi tim zemljama, a nema iste vrijednosti koje dijele zemlje Evrope.\nJunker je rekao da je EU kroz dosadašnja proširenja, uz sve izazove, pokazala da je sposobna izvoziti stabilnost u svoje susjedstvo.\n"Moramo se usaglasiti o zajedničkom jeziku kad je u pitanju zapadni Balkan, i to jednom za sva vremena. Ako to ne uradimo, naše susjedstvo će oblikovati drugi", rekao je Junker.\nIako se većina analitičara slaže da je pozitivan znak da se EU planira ozbiljnije baviti našim regionom, analitičarka Ivana Marić upozorava da se tu krije zamka da BiH nije sposobna sama rješavati svoje probleme, već se uvijek mora oslanjati na nekog izvana.\n"Onda se čudimo zašto nas ne gledaju kao ozbiljne partnere za razgovor već o unutrašnjim problemima BiH razgovaraju i odlučuju van BiH. Vrijeme je da bh. političari preuzmu odgovornost i počnu obavljati poslove za koje su jako dobro plaćeni, a ne da kod svake prepreke mole za pomoć izvana", smatra Marićeva.\nOna takođe podsjeća da BiH više nije tako veliko krizno žarište kao što je bilo ranije, posebno, kako navodi, u poređenju sa Srbijom i Kosovom, koje trenutno zaokuplja svu pažnju upućenu na region.\n"Zbog toga se i EU i ostatku međunarodne zajednice sve manje i sve rjeđe miješaju u rješavanje naših problema. To je i dobro za nas jer ćemo jedino na taj način naučiti preuzimati odgovornost i nositi se sa svojim problemima", naglasila je ona.\nOno u čemu ona vidi ulogu EU su pomoć da se stvore dobri temelji po pitanju sloboda medija i jačanja pravne države odnosno borbe protiv kriminala i korupcije. "Ukoliko bismo to ostvarili mnogo lakše bismo se suočavali sa svim ostalim problemima. Upravo ta područja je Junker i spomenuo u svom govoru kao najvažnija. Građani BiH takođe treba da prestanu jadikovati i da iskoriste svoje biračko pravo i izaberu predstavnike koji će se znati nositi s problemima, a ne one koji će zajedno s njima gledati prema EU, OHR-u ili Amerikancima i tražiti da nam pomažu", naglasila je ona.


Rast nemačkog izvoza najavljuje oporavak svetske trgovine\nPovećanje nemačkog izvoza u septembru, četvrto u pet meseci, i najveći rast uvoza za više od godinu dana signaliziraju oporavak svetske trgovine koji bi trebalo da pruži podsticaj nemačkoj ekonomiji u narednim mesecima, pokazali su podaci Federalnog statističkog biroa\nSezonski prilagođeni izvoz povećan je u septembru za 3,8 odsto u odnosu na prethodni mesec, na 68,3 milijarde evra, dok je uvoz istovremeno porastao za 5,8 odsto na 59,4 milijarde evra, najviše od jula prošle godine. Time je trgovinski suficit Nemačke smanjen na 9,9 milijardi evra, sa 10,6 milijardi evra u avgustu i znatno ispod 11,5 milijardi evra, koliko su projektovali analitičari Rojtersa, što govori da trgovina možda nije pružila značajniju podršku rastu nemačke ekonomije u trećem kvartalu.\nUprkos ovom porastu, nemački izvoz je u septembru bio za 18,8 odsto ispod nivoa iz istog meseca lane, dok je uvoz na godišnjem nivou bio za 16,3 odsto u padu. Nemačka ekonomija se vratila umerenom rastu u drugom kvartalu. Očekuje se da podaci za treći kvartal, koji će biti objavljeni u petak, pokažu rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) od 0,8 odsto u odnosu na drugo tromesečje, kada je zabeležen rast od 0,3 odsto i kada je Nemačka izašla iz recesije.\nNovi podaci o nemačkoj trgovini ukazali su na postepeni oporavak globalne trgovine koja je smanjena nakon što je kolaps američke investicione banke Liman braders u septembru 2008. doveo do duboke svetske finansijske i ekonomske krize, prenosi Rojters.\n- Povećanje izvoza pokazuje da u inostranstvu jača potražnja za nemačkom robom, uprkos jakom evru - ukazao je ekonomista banke SEB u Frankfurtu Klaus Šrufer.\nZajednička evropska valuta je od marta ojačala za oko 20 odsto prema dolaru, podstakavši bojazan među političarima i kreatorima politike da bi to jačanje moglo da pogodi izvoznike i da nanese štetu krhkom oporavku u zoni evra.\nNemačka, koja je od 2003. najveći svetski izvoznik robe, bila je naročito teško pogođena tokom finansijske krize. Prema vladinoj prognozi, ovogodišnje smanjenje nemačkog BDP-a iznosiće oko pet odsto, što bi bilo najveće slabljenje privrede te zemlje od Drugog svetskog rata.\nOporavak u koji se malo veruje\nČetiri od sedam prerađivačkih grana industrije pokazuju izvesne znake oživljavanja proizvodnje, ali to se ne vidi po rastu potrošnje, prometa, izvoza i investicija\nPrerađivačka industrija je još u zoni minusa (Foto L. Adrović) Već dva meseca industrijska proizvodnja, pogotovo u njenom prerađivačkom delu, pokazuje izvesne, sezonske znake oživljavanja, ali tim nagoveštajima se još ne može sasvim verovati da su pouzdan znak da Srbija i njena privreda polako kreću iz recesije. Jer, kako je juče rekao Stojan Stamenković, urednik biltena „Makroekonomske analize i trendovi”, ti vesnici oporavka se ne vide u porastu domaće potrošnje, prometa na malo, izvozu, investicijama.\nJoš kada se malo „zaviri” i u samu strukturu ukupnih industrijskih učinaka, u čemu prednjače „Ju-Es stil” i Elektroprivreda Srbije, jasno je da se krenulo s mrtve tačke, ali da je ukupna privreda još u zoni dubokog minusa.\nPrema pokazateljima, industrijska proizvodnja za devet meseci ove u odnosu na isto vreme lane beleži pad od 15 odsto. Ali, ovogodišnji septembar pokazuje rast od 3,5 odsto u odnosu na avgust. Takav trend, kaže Stamenković, biće nastavljen i narednih meseci, ali kada se sve sabere i oduzme svi su izgledi da će industrija Srbije 2009. završiti s padom proizvodnje između 11 i 12 procenata i manjim bruto domaćim proizvodom između 3,5 i četiri odsto.\nStamenkovića ipak ohrabruje izvestan rast uvoza sirovina i reprodukcionih materijala, jer te nabavke ukazuju na moguće oživljavanje prerađivačkih kapaciteta, mada je sadašnji uvoz sirovina manji od lanjskog za 70 odsto. Tako će ovogodišnji uvoz oko 11,2 milijarde evra biti manji od lanjskog za oko 28 odsto. Izvoz, oko šest milijardi evra, biće manji 20,8 odsto nego lane uz robni deficit od oko 5,2 milijarde evra. Toliki minus u razmeni sa svetom čini 16,5 procenata BDP-a. U odnosu na 2008, kada je bio svih 28 odsto, ovo je vidan napredak, ali po mišljenju Stamenkovića Srbiji predstoji veoma težak posao da taj minus do 2015. svede na svega sedam procenata BDP-a.\nAko joj to ne pođe za rukom preti joj ozbiljna kriza u blagovremenom izmirivanju obaveza prema svetu. Da bi se izbegao takav scenario, Srbija mora da investira uglavnom u industriju i prerađivačke kapacitete, po deset milijardi evra godišnje u narednih pet godina kako bi pojačanim izvozom mogla da servisira spoljne dugove.\nZa osetan rast pogotovo grinfild investicija, čiji je ukupan pad ove godine 25,2 odsto, Srbija mora da ispuni nimalo lake pretpostavke – da pojednostavi procedure za dolazak investitora, reformiše javni sektor, poboljša infrastrukturu, pospeši efikasnost pravosuđa, podigne na mnogo viši nivo uređenje i upravljanje građevinskim zemljištem i eliminiše korupciju na svim nivoima odlučivanja.\nZa sve to, ali i za ekonomsku politiku u 2010, veoma je važan sporazum sa MMF-om. Po Stamenkoviću, prvi test za vladu i njenu spremnost da krene u susret obećanim reformama i uštedama biće donošenje budžeta. Zakon o idućoj budžetskoj godini mora biti usvojen najkasnije do 15. decembra, jer bord direktora Međunarodnog monetarnog fonda zaseda u Vašingtonu 21. decembra, kada treba da nam odobri povlačenje nove tranše zajma.\nManji broj banaka ugrožava konkurentnost\nFrancuska ministarka finansija Kristin Lagard (Christine Lagarde) upozorila je da talas spajanja i propadanja banaka širom sveta onima koje su preostale može da da suviše veliku kontrolu nad tržištem\nLagardova je novinarima u Briselu rekla da veoma mali broj krupnih banaka - uključujući one "na steroidima, koje zavise od državnog novca" - mogu da postanu oligopoli sa potencijalom da zloupotrebe svoju tržišnu snagu da bi nametali cene ili istiskivali rivale.\n- Pogledajte na investicione banke u SAD gde ih je, pre krize, bilo šest ili sedam. Danas ih je tri. Verujem da se sve ovo ne dešava bez nekog uticaja na konkurentnost i nasilničko ponašanje - rekla je ministarka.\nOna je od savetodavnog finansijskog tela Grupe 20 bogatih i zemalja u usponu zatražila da istraži probleme konkurentnosti među bankama u svetu koje bi, kako je objasnila, mogle da budu u procesu stvaranja oligopola za određene proizvode na određenim tržištima.\nMinistri finansija svih 27 država EU ovih dana trebalo bi da razmotre način na koji će prekinuti pružanje finansijske podrške svojim bankarskim industrijama. Evropska komisija kaže da će biti pokrenuta usaglašena strategija povlačenja podrške i da banke moraju da se pripreme da stanu na sopstvene noge čim se učvrsti poverenje da je kriza okončana.\nKomesar Evropske unije za zaštitu konkurencije Neli Kroes predložiće ministrima finansija da članice EU od investitora zatraže da zajedno rade na strategiji napuštanja državne podrške bankama, kada dođe do poboljšanja ekonomije. Ta izjava Kroesove uslediće posle sličnih saopštenja kreatora politike u Uniji i zvaničnika centralnih banaka koji su naglašavali potrebu izlaženja iz vanrednih monetarnih i fiskalnih stimulativnih mera, čiji je cilj bio podsticanje ekonomije.\nKroes, čiji je zadatak da osigura poštenu konkurenciju u 27-članoj EU, odobrila je niz šema za spasavanje banaka tokom prošlogodišnjeg sloma kreditnog tržišta, ali sada želi da banke prodaju aktive u zamenu za odobravanje državne pomoći. Britanske banke Rojal bank of Skotland i Lojds postigle su ovog meseca sporazum o prodaji stotina svojih podružnica i ključnih poslova kako bi ublažile zabrinutost evropske službe za zaštitu konkurencije zbog ukazivanja državne pomoći. Vodeća holandska finansijska grupacija ING saopštila je prošlog meseca da će biti razbijena na dve celine tako što će razdvojiti svoje bankarske i osiguravajuće poslove u zamenu za državnu pomoć.\nEvropske akcije blago poskupele, evro stagnira\nPozitivni izveštaji o bilansima nekoliko vodećih britanskih banaka podstakli su blagu uzlaznu korekciju cena akcija u Evropi, dok je evro na najvažnijim deviznim berzama stagnirao u odnosu na dolar, jer nije bilo suštinskih podsticaja za veću promenu kursa te dve valute\nAkcije britanske banke HSBC porasle su tokom rane trgovine za oko dva odsto, posle saopštenja da je bančin profit u trećem tromesečju bio osetno iznad nivoa zabeleženog u istom lanjskom periodu. Deonice banke Berkliz takođe su poskupele usled solidnih poslovnih rezultata u minulom tromesečju, a Panevropski indeks akcija FTS Eurifirst 300 je na londonskoj efektnoj berzi napredovao za 0,2 odsto. Istovremeno je globalni MSCI indikator ojačao za 0,1 odsto, a pokazatelj kretanja cena akcija na tržištima brzo rastućih azijskih privreda za 0,5 odsto.\nČinjenica da je na američkom tržištu nafta blago pojeftinila nije se preterano negativno odrazila na efektne berze, verovatno i stoga što je u toku proteklog dela 2009. tržišna cena osnovne energetske sirovine uvećana za oko 77 odsto, u odnosu na nivo zabeležen u decembru minule godine.\nNa vodećoj evropskoj valutnoj berzi u Londonu dolar je kotirao, tokom podnevne trgovine, u dosta tesnom rasponu od 1,5 za evro i istovremeno se menjao po kursu od 90,05 jena, 1,0078 švajcarskih franaka i 1,6674 za funtu sterlinga. Svi navedeni kursevi su neznatno promenjeni u odnosu na nivo koji je zabeležen pre 24 časa, a tržišni specijalisti na čije mišljenje se poziva agencija Rojters navode da je, gledano na duži rok, slabljenje pozicija američke valute vrlo verovatno. Kratkoročno posmatrano moguće je, međutim, očekivati i ograničen skok dolara zbog uobičajenih akcija špekulanata i njihovog nastojanja da ostvare dobit naglim prebacivanjem svojih sredstava iz jedne u drugu jaku valutu.\nKinezi ulažu u novu fabriku traktora\nEkskluzivna vest koju smo tokom obilaska sajma saznali jeste da, uprkos ekonomskoj krizi, uspevamo da privučemo nove strane investicije, tako da će velika kineska kompanija Ito sledeće godine zajedno sa Agrovojvodinom u Novom Sadu otvoriti fabriku traktora, što je višestruko dobra vest, kako zbog novih radnih mesta, tako i zbog činjenice da je to prva velika kineska investicija u našoj pokrajini, te će sigurno privući i druga ulaganja iz te zemlje, a naročito je važno to da se radi o proizvodnji poljoprivredne mehanizacije, što automatski znači veću konkurentnost naših poljoprivrednih proizvoda i bolji položaj poljoprivrednika - izjavio je Bojan Pajtić, predsednik Izvršnog veća Vojvodine, nakon jučerašnjeg otvaranja sajma investicija i nekretnina Investekspo na Novosadskom sajmu\nMeđunarodni sajam Investekspo, koji objedinjuje sajam investicija i nekretnina i Sajam energetike, trajaće do 13. novembra, dok će Sajam građevinarstva trajati dan duže. Prema rečima Gorana Vasića, direktora Novosadskog sajma, uspešnost sajma Investekspo potvrđuje činjenica da učestvuju predstavnici 40 opština i gradova iz cele Srbije, kao i prisustvo međunarodnih investitora iz Kine, Italije i Slovenije, a očekuju se i posete predstavnika Evropske investicione banke i Svetske banke.\nPajtić: Korupcija je pošast\n- Srbija je zemlja koja ima izraziti investicioni potencijal. Vojvodina je pokrajina koja pored tog potencijala ima i dodatne mere koje Izvršno veće sprovodi na privlačenju stranih investicija i sigurno je da imamo šta da ponudimo. Ali, imamo i jednu pošast sa kojom moramo zajednički da se izborimo, a to je korupcija na lokalnom nivou, u oblasti manipulisanja građevinskim zemljištem jer kada to prevladamo tada ćemo moći da budemo sigurni da smo zaista najkonkurentnije područje u ovom delu Evrope - rekao je Pajtić.\n„Punto“ na gas\nU pogonu fabrike „Zastava automobili“ od danas počinje proizvodnja modela „fijata punto“ na gas. Takođe, od danas kreće i prva isporuka „fijata punto“ za Republiku Srpsku od 50 komada.\nInteresovanje je bilo značajno veće nego ranijih godina, a prema preliminarnim podacima i priliv nove štednje je nadmašio očekivanja.\nOvakvo interesovanje se donekle moglo i očekivati, s obzirom na to da gotovo polovina od oko milijardu evra povučenih sredstava iz banaka prošle godine nije vraćena na štednju. Sem toga, iako nešto niže nego prošle godine, ponuđene kamatne stope su Srbiju svrstavale među zemlje sa najvišim pasivnim kamatama u Evropi, što je bio dodatni motiv za građane.\nProcena portala Kamatica.com je da se devizna štednja povećala za najmanje 200 miliona evra tokom nedelje štednje.\nKod većine banaka su sa završetkom prethodne nedelje prestale da važe stimulativne kamate na položene depozite, međutim, značajan deo banaka je zadržao istu ponudu i u ovoj nedelji, a pojedine i do kraja novembra.\nNajvažnije za sve građane, koji su lani svoja sredstva oročili po atraktivnim kamatama na godinu dana, jeste da to mogu uraditi i sada po vrlo povoljnim uslovima u pojedinim bankama. Ukoliko se poslušaju i mišljenja većine ekonomista da će kamate na štednju u narednom periodu padati, ovo se čini kao odlična prilika za ostvarivanje prinosa na ušteđevinu.\nPotpisan Memorandum o izgradnji Rafinerije u Smederevu - investicija od 250 mil EUR\nMemorandum o razumevanju koji će omogućiti izgradnju rafinerije nafte u Smederevu, vrednu 250 mil USD potpisan je juče (10. novembra 2011. godine) u Beogradu.\nMemorandum su potpisali gradonačelnik Smedereva Predrag Umičević, direktor CIP-a Milutin Ignjatović i zamenik direktora kompanije "Comico oil" Radomir Radivojević, a kako je najavljeno, potpisivanje konkretnih ugovora očekuje se već krajem naredne nedelje.\n- Izgradnja rafinerije u Smederevu najbitnija je ekonomska vest u poslednjih 10 godina. Strani mediji već komentarišu da će to biti najveća investicija u Evropi - rekao je Radivojević i dodao da je početak izgradnje rafinerije planiran na proleće.\nOn je istakao da će rafinerija biti građena prema najsavremenijim ekološkim standardima i da je planirano da ona dnevno proizvodi 100.000 barela sirove nafte.\nPrema njegovim rečima, američka kompanija "Global Energy group", koja je akcionar kompanije "Comico oil", biće dobavljač sirove nafte za smederevsku rafineriju, a već su potpisani ugovori sa kompanijama koje će distribuirati gorivo u okruženju.\n- Plan je da se deo derivata plasira na domaće tržište - rekao je Radivojević i dodao da nije u planu otvaranje sopstvenih pumpi, već sklapanje ugovora sa domaćim kompanijama kao što je NIS.\nPrema rečima gradonačelnika Smedereva Umičevića, na sednici lokalne skupštine već je doneta odluka o ulasku u postupak izdavanja zemljišta na kojem će biti izgrađena rafinerija, ali će biti neophodno da u skupštini bude potvrđen i ugovor o zakupu.\n- Na Skupštini opštine trebalo bi da bude usvojen i Plan detaljne regulacije - kazao je on i podsetio da je i taj dokumenat takođe važan za početak realizacije investicije.\nDirektor CIP-a Ignjatović izjavio je da je memorandum potpisan nakon dva meseca pregovoranja i izrazio zadovoljstvo što CIP učestvuje u tako velikom projektu. Prema njegovim rečima, Saobraćajni institut već radi više projekata u Smederevu, u drumskoj i železničkoj infrastrukturi, a očekuje se da bude angažovan i na izradi projektne dokumentacije za luku Smederevo čija je izgradnja takođe planirana u budućem periodu.\nKako je objasnio, CIP bi trebalo da uradi projektnu dokumentaciju koja se tiče povezanosti rafinerije sa drumskim i železničkim saobraćajem, ali i sa naftovodom.\n- CIP će svojim projektima doprineti da rafinerija proizvodi visokokvalitetna goriva kao što su evro dizel 10, evro dizel 8, kao i kerozin - istakao je Ignjatović.\nUsporio rast prihoda kompanije "Alfa plam" iz Vranja\nZa devet meseci zaključno sa septembrom "Alfa plam" je ostvario prihod od 1,99 milijardi dinara, objavio je danas (11. novembar 2009. godine) proizvođač peći i štednjaka iz Vranja na sajtu Beogradske berze.\nPoslovni rashodi kompanije istovremeno su dostigli 1,83 milijarde dinara i kompanija je za devet ovogodišnjih meseci ubeležila neto dobit od 220,13 miliona.\nRanije objavljeni podaci pokazuju da je "Alfa plam" u prvih šest meseci ove godine registrovao prihod od 1,38 milijardi dinara, rashode od 1,28 milijardi i neto dobit od 132,55 miliona.\nZa drugo ovogodišnje polugođe planirani su prihodi od 2,01 milijardu dinara, rashodi od 1,74 milijarde i dobit od 275 miliona.\nU 2008. godini "Alfa plam" je imao prihode od 3,39 milijardi dinara, rashode od 3,03 milijarde i neto dobitak od 353,34 miliona, a plan poslovanja za prošlu godinu ispunjen je 95%.\nAkcija "Alfa plama", sa Standard marketa Beogradske berze, trenutno košta 9.350 dinara. U poslednjih godinu dana najskuplja je bila u septembru ove godine, 10.990 dinara, a najjevtinija krajem prošle godine, 4.820 dinara.\nKineska "Yto grupa" pokreće proizvodnju traktora u Srbiji\nKineska kompanija "Yto group" početkom 2010. godine pokrenuće sa kompanijom "Agrovojvodina mehanizacija" proizvodnju traktora brenda "ito" u Novom Sadu, izjavio je danas (11. novembar 2009. godine) direktor Fonda za privlačenje stranih investicija Vojvodine (VIP) Branislav Bugarski.\nBugarski je agenciji "Beta" rekao da će realizacija prve velike kineske grinfild investicije u Vojvodine započeti krajem novembra, kada će u Novom Sadu biti potpisan ugovor o izgradnji fabrike u kojoj će se proizvoditi traktori za evropsko tržište.\n"Yto korporacija" je od 2004. godine prisustna na tržištu Srbije putem njihovog distributera za tržište Jugoistočne Evrope "Agrovojvodina mehanizacije". S obzirom na to da nemaju proizvodnju u Evropi, podjednako su zainteresovani i za tržište Evropske unije i tržište van unije", rekao je Bugarski.\nPrecizirao je da je VIP fond pre šest meseci sa "Agrovojvodinom" započeo pregovore o realizaciji tog projekta, a da je prilikom posete Kini predsednika Srbije Borisa Tadića dogovoreno da se započne sa projektom.\n- U postojećim halama "Agrovojvodine" biće montirana linija za sklapanje traktora. U prvoj fazi samo će se sklapati traktori u kojima će delimično biti ugrađene i komponente domaće proizvodnje, a naša tendencija je da preko polovina komponenti bude iz Srbije, kako bismo dobili sertifikat "made in Srbija" - rekao je Bugarski.\nDirektor VIP fonda nije mogao da precizira koliko će se traktora proizvoditi u Novom Sadu, kao ni kolika će biti vrednost investicije, jer je dogovor da detalji budu saopšteni tek krajem novembra, kada bude potpisan investicioni ugovor.\n- Nama je cilj da postanemo vrata za ulazak firmi sa Dalekog istoka na tržište Evropske unije - kazao je Bugarski i precizirao da će proizvodnja traktora u fabrici u Novom Sadu biti orijentisana za tržište EU.\nNovi Sad nastavio pregovore sa kompanijama "Ikea" i "Siemens"\nPregovori sa investitorima koji su bili zainteresovani za ulaganja u Novi Sad nastavljeni su posle osam meseci zatišja i sledeće godine se očekuje sklapanje ugovora sa nekim od onih koji se već duže vreme raspituju – rekao je za "Dnevnik" gradonačelnik Igor Pavličić .\nPavličić je potvrdio da se intezivni pregovori vode sa kompanijama "Siemens" i "Ikea".\n- U pregovorima sa "Ikeom" postićićemo centralni dogovor kojim će osim Novog Sada biti obuhvaćeni i Niš i Beograd – kaže Pavličić ne želeći da pominje lokacije za koje se interesuje poznati proizvođač nameštaja.\nInteresovanje kompanije "Siemens" potvrdio je i član Gradskog veća zadužen za finansije Živko Makarić koji ocenjuje da nema mnogo razloga da se ovakvi pregovori i ne konkretizuju, jer tu postoje obostrani interesi.


Zečević: Evropska politička zajednica nema smisla ako jednog dana Rusija ne bude njen deo - Blitz RS - Vesti\n„Ubrzanje je trebalo da donese nova metodologija koja se primenjuje od prošle godine, ali videćemo kakvo će to ubrzanje biti“, ističe Zečević.\n„To bi trebalo da znači da kada otvorite određeni klaster i uđete u jedan segment procesa evropskih integracija, dobijete sredstva i fondove kao da ste država članica, što bi za nas bilo veoma bitno. Bili bismo ravnopravniji sa članicama Evropske unije u našem okruženju“, objašnjava Zečević.\n„Odnosi Evropske unije i Rusije su suštinski“\n„To je jedna nova organizacija koju moraju jednoglasno da usvoje članice Evropske unije i da imaju jedinstven stav po tom pitanju. Ta zajednica je dosta široka i obuhvatila bi i zemlje Zapadnog Balkana, ali i zemlje bivšeg Sovjetskog Saveza“, objašnjava Zečević.\n„Odnosi Evropske unije i Rusije su suštinski odnosi i krizu imamo zato što su ti odnosi poremećeni u ovom periodu“, smatra Zečević.\n„Ne može ni to da se isključi jer postoji jedna ratna i propagandna histerija u Evropi, gde se Rusija stavlja na stub srama i svako ko nije u toj koaliciji protiv Rusije nije pravi Evropljanin i nije posvećen evropskim vrednostima“, kaže Zečević.