Počelo serološko testiranje u BiH, bit će utvrđeno koliko je građana razvilo antitijela - Zenicki.net\n3 Decembra, 2020 3 Decembra, 2020\nU Federaciji BiH serološko testiranje populacije počelo je početkom novembra. Ovim istraživanjem rukovodi Zavod za javno zdravstvo FBiH u saradnji sa Zavodom za transfuzijsku medicinu FBiH na donatorima krvi koji pristanu učestvovati u studiji.\nKada je riječ o Republici Srpskoj, u ovom entitetu serološko testiranje se provodi na Medicinskim fakultetima u Banjoj Luci i Foči u saradnji s Institutom za javno zdravstvo RS.\n“Anketiranje članova porodica, kao i uzimanje uzoraka krvi od svakog pojedinca se provodi u domovima zdravlja svake od općina. Prva anketiranja i prikupljana uzoraka krvi su obavljena u Domu zdravlja Banja Luka od 23. novembra ove godine i do sada je urađeno oko 260 uzoraka. Materijali su u međuvremenu dostavljeni i ostalim domovima zdravlja koji će shodno predviđenoj dinamici u narednim danima ili sedmicama uzorke krvi dostavljati u laboratoriju za mikrobiologiju Centra za biomedicinska istraživanjaMedicinskog fakulteta Univerziteta u Banjoj Luci”, kazao nam je Ranko Škrbić, dekan Medicinskog fakulteta u Banjoj Luci.\nMedicinski fakulteti u RS imaju potrebnu opremu za serološko testiranje\nKako je dalje naveo, Vlada RS je finansirala nabavku potrebne opreme za ovaj proces serološkog testiranja.\n“Nabavljeni su automatski analizatori za oba fakulteta, kao i ostali potrošni materijali, tako da laboratorije ova dva fakulteta raspolažu svim tehničkim preduslovima za serološke analize uzoraka krvi ispitanika. Pored toga, u anketiranju ispitanika značajnu pomoć pružaju i studenti Medicinskih fakulteta koji su također uključeni u ovo istraživanje”, dodao je.\nU RS-u se serološko testiranje provodi po metodi slučajnog izbora, a obuhvata zdrave osobe koje su prije izvjesnog vremena preležale zarazu koronavirusom.\n“Osobe koje su trenutno u akutnoj virusnoj infekciji ne učestvuju u istraživanju. Ispitivanje seroprevalencije se provodi standardim kitovima za ukupna antitijela, a koja smo kroz donaciju dobili od Svjetske zdravstvene organizacije. Studija se provodi u svim općinama Republike Srpske, a predviđeno je da se u prvoj fazi ispitivanja uključi oko 650 porodica, odnosno blizu 2.000 ispitanika prema epidemiološkoj metodologiji uzorkovanja”, pojasnio je Škrbić.\nKako je naglasio Škrbić, do sada je na Medicinskom fakultetu u Banjoj Luci obrađeno 450, a na Medicinskom fakultetu u Foči oko 300 uzoraka.\n“To znači da je do sada obrađeno ukupno 750 uzoraka, ali još je rano za analizu svih rezultata. Ovo je prva faza ovog ispitivanja, a planirano je da radimo praćenje dinamike titra antitijela kod osoba koje su preležale zarazu koronavirusom”, zaključio je na kraju razgovora Škrbić.\nPrevPolovina kompanija nastavlja planirana ulaganja u BiH\nNextFinansijsku pomoć Vlade FBiH dobit će 345 turističko-ugostiteljskih subjekata


JAVNI POZIV ČLANSTVU JONS - JEVREJSKA OPŠTINA NOVI SAD\nza učešće na konkursu akademskih umetnika\nPozivamo članove JONS, koji se profesonionalno bave stvaralačkim radom da ponude svoje umetničke projekte za sledeću kalendarsku 2022. godinu.\nProjekti iz svih oblasti umetnosti, na profesionalnom nivou će pružiti članstvu mogućnost za afirmaciju i plasiranje svojih ideja i radova u javni prostor, ujedno će Opština dobiti visoko kvalitetan i profesionalan program i ponudu umetničkih i kulturnih aktivnosti .\nUslov za učešće na konkursu/pozivu je da konkuriše član JONS koji se umetnošću (muzička, likovna, dramska, filmska...) bavi profesionalno na akademskom nivou, odnosno poseduje završeno visoko obrazovanje iz oblasti u kojoj deluje i stvara.\nUnapred skrećemo pažnju na finansijske konstrukcije projekata, jer moraju biti u domenu realno izvodljivih.\nKonkurs je otvoren do 30. NOVEMBRA 2021.\nSekcija za kulturu JONS-a će u roku od 30 dana od zatvaranja konkursa obavestiti podnosioce projekata o rezultatima konkursa.\nOdobreni projekti će ući u plan aktivnosti za 2022. godinu a njihova konačna realizacija će zavisiti od odobravanja budžeta Jevrejske opštine Novi Sad koji se usvaja na nivou Saveza jevrejskih opština Srbije.\nZa sve dodatne informacije možete se obratiti u kancelariju Jevrejske opštine Novi Sad na\nE-mail: jonovisad@sbb.rs ili tel: 021-423882\nSekcija za kulturu Jevrejske opštine Novi Sad


Vidovdan obeležen i u Prilepcu, mestu rođenja kneza Lazara | Radio Kosovska Mitrovica\nVidovdan obeležen i u Prilepcu, mestu rođenja kneza Lazara\n28. June, 2018 18:04 |\nViše od stotinu Srba okupilo se danas na Prilepcu rodnom mestu kneza Lazara da obeleži 629 godina od Boja na Kosovu.\nObeležavanje Vidovdana na Prilepcu započelo je osvećenjem i rezanjem slavskog kolača. Tradicionalno kao i svake godine prošlogodišnji kolačar predao je kumstvo i izabran je novi kum za narednu godinu.\nOvogodišnji kum Dragan Božić iz Sremske Mitrovice istakao je da značaj Vidovdana za njega ima posebnu draž zato što je na mestu gde se rodio knez Lazar.\nUmetnički program lokalnih glumaca i poznatog glumca Saše Dunića, na trenutak je sve prisutne vratio daleko u istoriju. Dunić je ukazao na značaj Vidovdana, praznik koji ima veoma bitan značaj u istoriji srpskog naroda.\nZnačaj Vidovdana srpski narod vezuje za brojne istorijske događaje, od kojih je svakako najznačajniji Kosovska bitka 1389. godine i pogibija kneza Lazara kao njen ishod.\nPrilepac, mesto rođenja kneza Lazara tradicionalno okuplja ljude iz gotovo svih krajeva Kosovskog Pomoravlja i Centralne Srbije. Dolaze sa svih strana, a ono što na njih ostavlja najjači utisak jeste da idu istim stopama gde je nekada davno koračao najmoćniji vladar koji je dao život za srpski rod.


Utisak nedelje: Jovanović, Đorđević i Ristić - NOVA portal\nUtisak nedelje: Jovanović, Đorđević i Ristić\nEmisije Autor:Jelena Bulajić15. dec. 202008:03 > 09:57\nU Srbiji je sveopšti napad na sve što je zdravo i dok čekamo otvaranje poglavalja za ulazak u EU, u međuvremenu nam se otima čist vazduh, a reke nestaju, upozorili su gosti Utiska nedelje.\nAleksandar Jovanović Ćuta iz pokreta Odbranimo reke Stare planine istakao je da „znamo ko nas zagađuje, ko nam gura cevi u reke i da moramo napraviti plan kako to da sprečimo“.\nOn je ukazao da se Srbija nalazi pred ekološkim ustankom, da se sprema veliki ekološki protest protiv projekta Jadar i „Rio Tinta“ i „svakog onog ko je došao da nam truje zemlju, vazduh i otima vodu“.\n„Čiji je to vazduh koji dišemo, srpski ili kineski, čija je voda“, upitao je Ćuta.\nJovanović, koji je postao simbol pobede jer je uspeo da okupi ljude i spreči izgradnju minihidroelektrane na reci Rakita, na Staroj Planini, opisao je situaciju koja se dešavala u malom selu sa oko 200 stanovnika kada je došao investitor, kako je rekao, sa obezbeđenjem i bezbol palicama i onda započeo rat.\nNaučna savetnica Instituta za hemiju Dragana Đorđević podsetila je da je 2015. godine potpisan Pariski sporazum o klimatskim promenama, kojim se Srbija obavezala da će smanjiti emisije gasova staklene bašte, ali od svih mogućnosti koje ima za obnovljive izvore energije, ona je jedino izabrala MHE.\nDekan Šumarskog fakulteta Ratko Ristić istakao je da je Beogradu nisu potrebne nikakve proslave i novogodišnja osvetljenja i slične trivijalne stvari „dok imamo suštinske probleme zbog kojih građani zaista pate, napomenuvši da ono što bi grad trebalo da uradi jeste da beskompromisno štiti zelene površine i time donekle spreči zagađenje vazduha“.\n„Vazduh u Beogradu je s vremena na vreme, ne svakog dana, ali nekoliko puta u toku godine izuzetno zagađen, među najzagađenijima u svetu, a to se može rešiti instaliranjem svega onoga što treba na postojeće termoelektrane gde se spaljuje lignit, gde se emituju čestice PM 2,5 i PM 10 i to redukovati“ upozorio je Ristić\nPrema njegovim rečima, ono što bi grad trebalo da uradi jeste da beskompromisno štiti zelene površine i decentralizuje urbanizam prema rubnim delovima grada.\nAleksandar Jovanović ĆutaDragana Đorđevićprof Ratko RistićUtisak nedelje


✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Afganistana za Sjevernu Koreju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Afganistana za Sjevernu Koreju?\n✔ Ako rezerviram let iz Afganistana za Sjevernu Koreju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Afganistana za Sjevernu Koreju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Afganistana za Sjevernu Koreju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Bez obzira na djelatnost kojom se preduzeće bavi, informacione tehnlogije postale su sastavni dio naših života i to iz jednostavnog razloga – velika količina podataka koje je potrebno obraditi. Informacione tehnlogije (IT) se bave upravo smještanjem, obradom i analizom podataka kako bi krajnjem korisniku pružile korisne informacije.\nSamim tim, IT sistem mora da bude potpuno poslovno orjentisan, tj., jedini smisao IT sistema jeste podrška biznisu. Imajući ovo na umu, potrebno je i u organizacionoj šemi napraviti adekvatno mjesto za IT odjeljenje – bez obzira da li imate IT odjeljenje koristeći svoje ljudske resurse, ili ga iznajmljujete preko nekog poslovnog modela.\n2BI se usko specijalizaovao za iznajmljivanje usluga iz IT oblasti. Možemo doći kao podrška IT odjeljenju koje već postoji unutar kompanije, ili možemo preuzeti sve poslove vezano za IT jedne kompanije i na taj način kompanija će eliminisati potrebu da ima svoje IT odjeljenje. Ne možemo reći da postoji ispravan odgovor koja je opcija bolja – u zavisnosti od organizacije kompanije jedna ili druga opcija mogu biti ispravne.\nIT odjeljenje u organizacionoj šemi kompanije treba da bude locirano odmah ispod izvršnog direktora, ili ispod pomoćnika izvršnog direktora, u zavisnosti od veličine kompanije. U oba slučaja, direktor IT odjeljenja mora da bude osoba koja je biznis orjentisana, a nikako tehnički prema razvoju IT sistema. Kao što smo rekli, razvoj IT sistema diktiraju poslovni zahtjevi i strategija razvoja kompanije.\nDa bismo bolje shvatili kako se IT odjeljenje uklapa u poslovanje svakog preduzeća, uzmimo dva primjera: kupovina poslovnog softvera i razvoj novog proizvoda.\nKupovina novog softvera\nNekoliko pitanja na početku. Kako možemo znati koji softverski alat je najbolji za vaše preduzeće? Koliko su važne tehničke karakteristike tog alata? Da li je softver koji koristi najmodernije tehnologije bolji od onog koji koristi neke starije?\nIT odjeljenje treba da iskomunicira sa biznis dijelom kompanije šta je sve potrebno od softverskih funkcionalnosti da bi se ispunili svi biznis zahtjevi. Nakon toga, IT odjeljenje treba da istraži tržište i da analizira već postojeća softverska rješenja. U slučaju da postoji potreba da se taj softver posebno razvija, potrebno je naći nekoliko kompanija koje imaju iskustva u razvoju softvera i nabaviti minimum tri ponude.\nKoji god softver da vam je potreban, treba imati na umu da postoje već gotova rješenja na tržištu koja su dokazana u praksi. Nebitno da li su kompanije koje su razvile softver iz Crne Gore ili negdje iz svijeta.\nNa sva ova pitanja IT odjeljenje treba da da mišljenje i predloge (koristeći isključivo poslovni rječnik), a biznis dio kompanije treba da donese konačne odluke. Recimo samo da softver sa boljim tehničkim karakteristikama ne mora da bude i bolje rješenje za vašu kompaniju.\nKada želite da pustite novi proizvod potrebno je IT sistem prilagoditi novom biznis zahtjevu (nebitno da li prosto želite da prodajete neki novi proizvod koji ste vi razvili ili neka vaša partnerska kompanija, ili želite da pružite novu uslugu vašim klijentima...).\nKada se odrade administrativne i organizacione stvari, IT odjeljenje treba da preuzme i da pripremi IT sistem za nesmetano funkcionisanje.\nIskustvo i znanje vašeg IT odjeljenja direktno određuje dalji razvoj vaše kompanije! Pogrešno odabran softver, pogrešno postavljena infrastruktura i sl., kompaniju može koštati jako mnogo novca i vremena. Sa druge strane, ispravni postupci u ovom dijelu neće sami od sebe unaprijediti biznis, ali će dati jak oslonac za dalji nesmetan rast.


[ 04/04/2020 ] Jedanaest aviona dopremilo medicinsku pomoć iz Ruske Federacije\tDRUŠTVO\nHomeVestiPokrajinska vlada obezbedila novu magnetnu rezonancu i novi CT aparat za Klinički centar Vojvodine\n03/07/2019 Redakcija BALKAN TV Vesti, Zdravstvo 0\nReč je o najsavremenijoj medicinskoj opremi, za šta je Pokrajinska vlada izdvojila 209,1 miliona dinara.\nSa ovom nabavkom završili smo prvu fazu obnove dijagnostike širom AP Vojvodine, ne samo ovde već i u regionalnim bolnicama, gde smo obezbedili angio sale, CT aparate i magnetene rezonance, kazao je predsedsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović nakon obilaska Centra za radiologiju.\n„Ovo je najskuplja i najsloženija dijgnostika, i danas, sa ponosom možemo reći da Klinički centar Vojvodine raspolaže sa najsavremenijom dijagnostičkom opremom. Ispunili smo ono što smo i javno obećali a to je da ćemo veoma loše stanje koje smo zatekli u zdravstvu 2016. godine, obnoviti i unaprediti“, kazao je predsednik Mirović.\nUređenjem javnih finansija uspeli smo da obezbedimo nabavku najsofisticiranije i najskuplje opreme. Nastavićemo da kontinuirano ulažemo u zdravstveni sistem jer nam je cilj da ukinemo liste čekanja, da obnovimo opremu u svim bolnicama, i da rekonstruišemo domove zdravlja koji su prešli u nadležnost pokrajine, kazao je predsednik Mirović.\n„Centar za radiologiju KCV od danas je jedna od najreprezantitivnijih zdravstvenih ustanova ne samo kod nas već i šire. Investirali smo mnogo u ovaj Centar ali i zaposlili novih 10 lekara i 11 tehničara. Hvala Upravi KCV za entuzijazam i posvećenost, jer imamo ogroman potencijal u novim mladim zaposlenim stručnjacima. Želimo da pacijenti imaju najbolju zdravstvenu negu a zaposleni najbolje uslove za rad“, rekao je pokrajinski sekretar za zdravstvo doc. dr Zoran Gojković.\nNačelnik Generalštaba Vojske Srbije sa komandantom KFOR-a u Beogradu\nTotal Hits : 4528949


Ofanziva Berlina za Kosovo: Oštar stav prema razmeni teritorija, dijalog – odmah! - 01.04.2019, Sputnik Srbija\nOfanziva Berlina za Kosovo: Oštar stav prema razmeni teritorija, dijalog – odmah!\nPoslanici Bundestaga, Peter Bauer iz CDU i Kristijan Šmit iz CSU, razgovarali su danas u Prištini sa premijerom privremenih prištinskih institucija Ramušem... 01.04.2019, Sputnik Srbija\n12:15 01.04.2019 (Osveženo: 14:05 01.04.2019)\nPoslanici Bundestaga, Peter Bauer iz CDU i Kristijan Šmit iz CSU, razgovarali su danas u Prištini sa premijerom privremenih prištinskih institucija Ramušem Haradinajem, kome su preneli potrebu nastavka dijaloga radi postizanja sporazuma.\nPrištinska „Gazeta ekspres“ piše da su Bauer i Šmit preneli, kako se navodi, „oštar nemački stav koji je u suprotnosti s idejom predsednika Tačija o teritorijalnoj razmeni“.\n„Razgovarali smo o nastavku dijaloga koji podržavamo i mislimo da će taj proces biti nastavljen. Razgovarali smo i o temi razmene teritorija na šta mi u svakom pogledu imamo prigovor“, rekao je Bauer.\nKako se navodi, oni su preneli stav Nemačke da bi razmena teritorija stvorila nove probleme ne samo za Kosovo.\n„Nemačka ima veoma jasan stav da smo protiv ove ideje. Vaše probleme ne možemo rešiti stvaranjem novih problema. A onaj koji zaista misli da će rešiti problem sa ovom idejom, onda mora da je veoma svestan da stvara nove probleme ne samo za Kosovo, već i za region uopšte“, kazali su poslanici Bundestaga.\nUslov Beograda da dijalog bude nastavljen je da Priština najpre ukine sto odsto povećane tak se na robu iz Srbije i BiH.


Podrška umetnicima i aktivistima u kasarni u Novom Sadu\n11. januar/siječanj, 2012.\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije i Građanske inicijative organizovaće danas kolektivnu posetu Društvenom centru u Novom Sadu, u okviru inicijative za podršku tom nedavno osnovanom vidu okupljanja udruženja građana, neformalnih grupa i pojedinaca u bivšoj vojnoj kasarni.\nOrganizacije i udruženja iz Beograda, Niša, Kruševca i Zrenjanina pružiće time podršku uređenju prostora napuštene vojne kasarne "Dr Arčibald Rajs" u Novom Sadu i njenom pretvaranju u Društveni centar.\nRaznovrsnim programom, koji bi prema planu trebalo da traje od 16 do 22 sata, biće podržana Inicijativa za Društveni centar, pokrenuta radi stvaranja novog javnog prostora za nezavisne kulturne, obrazovne, društvene i sportske aktivnosti od značaja za širu zajednicu.\n"Borba za javne prostore u kojima bi se slobodno odvijale aktivnosti članova društvene zajednice postaje sve aktuelnija tema i povod za akciju u čitavoj Srbiji. To je ujedno borba za aktivno očuvanje javnog dobra - zaboravljenog u borbama klijentelističkih grupa i komercijalnih interesa", poručila je novosadska asocijacija.\nBivšom kasarnom "Dr Arčibald Rajs" raspolaže Republička direkcija za imovinu, a razmatraju se mogućnosti da taj prostor preuzme Grad Novi Sad.\nDa podsetimo, oko 200 građana i članova nevladinih udruženja zauzeli su 22. decembra, na nekadašnji Dan JNA, zgradu u praznoj kasarni u širem centru Novog Sada, s ciljem da je pretvore u dom nevladinih organizacija.\nKako javlja agencija Beta, kasarnu "Dr Arčibald Rajs" obezbeđuje policija, zbog pretnji koje su pripadnici neonacističkih organizacija uputili članovima nevladinih organizacija, udruženja i pojedincima koji su zauzeli ovu kasarnu u Novom Sadu u nameri da od nje naprave društveni centar.


EPIDEMIJA KORONA VIRUSA U BEOGRADU: koje bolnice primaju COVID-19 pacijente i kakve mere se očekuju | Lifestyle | Priče iz Srbije\nEPIDEMIJA KORONA VIRUSA U BEOGRADU: koje bolnice primaju COVID-19 pacijente i kakve mere se očekuju 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nAutor glisicjasmina 02.07.2020 12:03 13:30\nJačanje epidemije korona virusa u Srbiji od kraja juna 2020. godine registrovano je najviše u nekoliko gradova u Srbiji, a Beograd je među označenim žarištima.\n"Osnovno je da shvatimo da među testiranima u nekim kovid ambulantama u Beogradu nalazimo i do 85 odsto pozitivnih", rekao je dr Predrag Kon, glavni epidemiolog Beograda gostujući u Dnevniku RTS 1. jula 2020. godine.\n"Epidemiološka situacija je nepovoljna i neophodno je sprovoditi mere koje su već donete.\nZaštita sa maskama kada ih svi koriste, posebno u zatvorenom prostoru, jeste čak 99 odsto.\nAko ih ne koriste svi, onda je znatno manja, 30 odsto.\nSituacija je sada takva da svakoga koga sretnete može biti zarazan i to mora tako da se posmatra", naglasio je Kon.\nKada je reč o tome da je među obolelim sve više mladih, Kon kaže da je to uobičajeno jer kada duži period imate lakšu kliničku sliku, imate takozvano tiho prokužavanje. Na kraju se desi da dođe do potpune infekcije, koja izazove tešku formu bolesti.\n"Da li će nove mere biti donete ili ne, odlučiće Krizni štab, ali ukoliko se poštuju mere sa distancom i nošenjem maski, onda nove nisu potrebne", kaže Kon.\nOrganizatori svih okupljanja, svake vrste sportskih događaja, direktno su odgovorni i oni su ti koji treba da vode računa o sprovođenju mera, rekao je Kon.\nMnogi se pitaju zašto se, na primer, ne zabrani rad noćnih klubova, zašto i dalje rade kafići, tržni centri i tome slično.\nMeđutim, dr Kon upozorava da sve restriktivne mere kakve su zatvaranje objekata ne uzrokuju samo ekonomsko propadanje njihovih vlasnika već i svih zaposlenih koji tamo rade, kao i njihovih porodica.\nEpidemiolog Predrag Kon kaže za RTS da je jasno da je aktivnost koronavirusa sve veća i da smo u maksimumu koji će trajati bar još nedelju dana. Osnovna stvar je da je došlo do prenosa virusa direktnim kontaktima i situacija je sada takva da svakoga koga sretnete možete smatrati zaraznim, poručuje Kon.\nPovećan broj težih slučajeva i pacijenata na respiratorima posledica je povećane aktivnosti virusa. Osnovna stvar je da je došlo do prenosa virusa, a prenos se omogućava direktnim kontaktom.\n"Broj zaraženih koronaviruosm je veliki, te se zbog toga kliničko-bolnički centri Zvezdara i Zemun potpuno vraćaju u kovid sistem, izjavio je ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nLončar je, na sastanku sa direktorima kovid bolnica, održanom 2. jula naveo da će za vikend kompletna Zemunska bolnica biti pretvorena u kovid bolnicu, kao i da će tu biti prijemno-trijažna služba koja će imati infektologa.\nOn je rekao i da se za vikend prazni i Institut za ortopedsko-hirurške bolesti "Banjica" kako bi od sledeće nedelje bila na raspolaganju za prijem kovid pacijenata.\nKliničko-bolnički centar Bežanijska kosa postao je kovid bolnica u kojoj se leči oko 300 pacijenata.\nNa respiratorima se nalazi 25 ljudi. Uprkos novoj nameni bolnice, lečenje onkoloških pacijenata se odvija normalno.\nDirektorka KBC Bežanijska kosa Marija Zdravković rekla je za RTS da se na ovoj klinici leči oko 300 pacijenata koji imaju srednje tešku i težu kliničku sliku, dok se pacijenti koji su asimptomatski i oni koji imaju vrlo blagu kliničku sliku bez upale pluća leče kod kuće.\nKako je navela, prosečna starost hospitalizovanih pacijenata je oko 50 godina.\n"Imamo i mlade i starije ljude. To je verovatno posledica prethodnih kontakata mlađih ljudi između sebe i širenja virusa u mladoj populaciji. Trenutno na respiratorima u našoj kući je 25 pacijenata. To su najugroženiji pacijenti", navela je dr Marija Zdravković tokom gostovanja u Jutarnjem programu RTS-a.\nDodala je da se u bolnici primenjuju svetski protokoli lečenja koje traje od pet do sedam dana.\n"Trenutak odlaska kući određuje klinička slika i stanje pacijenta. Onog trenutka kada je pacijent stabilan i kada lekar proceni da je u fazi izlečenja, pacijent se pušta kući, a 14. dan od nastanka bolesti radi se kontrolni pi-si-ar (PCR) test", kazala je dr Zdravković i dodala da je jako bitno da pacijenti koji su pušteni kući budu u izolaciji do pristizanja negativnog testa.\nDoktorka Zdravković je navela da je najveća nagrada za trud medicinskih radnika u KBC Bežanijska kosa izlečenje pacijenata.\n"Kada vidite osmeh na njihovom licu kada izlaze, to je nešto što ne mogu da vam opišem koliko nas ispunjava srećom i zadovoljstvom da smo mi nekome pomogli i spasili mu život", navela je dr Marija Zdravković i dodala da je najvažnije javiti se lekaru na vreme.\nO pacijentima se brine 190 lekara i 500 medicinskih sestara. Direktorka KBC Bežanijska kosa rekla je da imaju zaštitnu opremu koju osoblje nosi, a smene traju po šest sati na standardnim odeljenjima, dok na odeljenjima intenzivne nege traju četiri sata.\n"U ovom trenutku imamo dvoje zaposlenih koji imaju kliničku sliku i to je nešto što je potpuno normalno. Naravno da se svako od nas može zaraziti i van radnog mesta, možda čak i lakše jer nemamo taj nivo opreme", kazala je Marija Zdravković.\nDoktorka Zdravković je naglasila da je KBC Bežanijska kosa jedna od najvećih onkoloških ustanova u Srbiji i da lečenje onkoloških pacijenata nije prekinuto.\n"Mi svakodnevno imamo oko 120 onkoloških pacijenata koji dođu i dobiju konzilijarnu odluku i imaju svoje redovne terapije. Te onkološke terapije se nikada nisu prekinule, ni u prvom talasu ni sada", rekla je dr Zdravković.\nDodala je da se osoblje koje radi sa onkološkim pacijentima nalazi u posebnoj zgradi i da pacijenti ulaze na poseban ulaz iz Ulice Jože Šćurle, kao i da medicinski radnici koji rade sa onkološkim pacijentima nemaju kontakt sa obolelima od COVID-19.\nOČEKUJU SE NOVE MERE U BEOGRADU\nVučić bi nove mere trebalo da saopšti večeras na RTS-u, gde gostuje nakon sastanka Kriznog štaba.\nKako je Blicu nezvanično potvrđeno, razmišlja se o ponovnom uvođenju policijskog časa u večernjim časovima, ili, što je daleko verovatnije, o potpunom zatvaranju Beograda, što će značiti zabranu ulaska u grad i izlaska iz grada.\nPodsećamo, juče je na korona virus je testirano 8.626 osoba, 272 bilo je pozitivno, a četiri osobe su preminule. Juče je zabeležen i najveći skok broja pacijenata na respiratorima - sa 42 na 73. Najveći broj zaraženih korona virusom je iz Beograda.\nKorona virus Beograd Život u Srbiji


I Makedonija legalizuje kanabis u medicinske svrhe! – NovostiDana.rs\nI Makedonija legalizuje kanabis u medicinske svrhe!\nMinistar zdravlja rekao je da je Ministarstvo zdravlja Makedonije u saradnji s Agencijom za lekove i medicinska sredstva pripremilo predlog izmena i dopuna Zakona o kontroli opojnih droga i psihotropnih supstanci u pravcu legalne kontrolisane upotrebe proizvoda od kanabisa u medicinske svrhe.\nPrema tom predlogu, kanabis će moći da se proizvodi i koristi u medicinske svrhe u Makedoniji, a moći će da ga proizovde samo pravna lica. Todorov je na konferenciji za novinare rekao da će predlog izmena zakona o legalizaciji kanabisa za medicinske svrhe biti podnesen u vladinu proceduru i da će narednih dana biti organizovana još jedna javna rasprava kao bi se čuli dodatni predlozi i sugestije.\nDonošenjem tog zakona, istakao je Todorov, Makedonija sledi trend u Evropskoj uniji u kojoj je do oktobra 13 zemalja omogućilo upotrebu preparata na bazi konoplje u medicinske svrhe. To su uradile Češka, Finska, Rumunija, Italija, Španija, Holandija, Francuska, Austrija, Portugal, Nemačka, Engleska, Slovenija i Hrvatska, naveo je Todorov.


Beta 10. juna 2021. 14:35\nPotpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP) Marinika Tepić ocenila je da je današnje pojavljivanje predsednika Srbije Aleksandra Vučića na otvaranju jedne fabrike u Jagodini s Draganom Markovićem – Palmom, direktna poruka tužilaštvu dok je ono „u najosetljivijoj fazi istrage optužbi za organizovanu prostituciju“, a meta optužbi je Marković.\n„On (Vučić) je isti perfomans sprovodio i kad je oslobadjao Milana Radojčića odgovornosti za smrt Olivera Ivanovića, i kad je oslobadjao Lončara i Gašića za smrt posade Omera Mehića, i kad je oslobadjao Babića sa smrt Stanike Gligorijević“ u saobraćajnom udesu kod Niša, rekla je Tepić za TV N1.\nOna je dodala da o slučaju u Jagodini svakog dana ima svedočenja novih devojaka i mladih žena, ali i njihovih sestara i majki, koje „žive pakao pakla“.\n„Meni je nebitno da li će ta fabrika (‘Fišer automotiv sistems’, koja je danas otvorena) biti otvorena od Vučića ili bilo koga, neće im Vučić davati plate, niti od njega zavisi svet. Ono što je najvažnije, ovo je (pojavljivanje s Markovićem) direktan pritisak na tužilaštvo u najosetljvijoj fazi, mi čekamo da ono objavi odluku“, navela je potpredsednica SSP.\nZa razliku od protivnika koji svoje prijatelje nagrađuju zlatom, srpski političari ih nagrađuju ordenjima i titulama, i uvek gube.


Novinarstvo među najmanje plaćenim zanimanjima u Srbiji? - Marketing Mreža\nNovinarstvo među najmanje plaćenim zanimanjima u Srbiji?\nSituacija u medijima je katastrofalna, a novinarsko je zanimanje izuzetno slabo plaćeno, ocenili su predstavnici Nezavisnog udruženja novinara Srbije i Sindikata novinara Srbije. Kako prenosi Tanjug, NUNS i SNS ne raspolažu zvaničnim statističkim podacima o redovnosti i visini zarada novinara u srpskim medijima, ali se slažu da je novinarstvo među najlošije plaćenim zanimajima.\nPredsednik NUNS-a Vukašin Obradović kaže da u Srbiji ima oko 1.300 registrovanih medija, što je prevelik broj za ovdašnje tržište, te da veliki broj medija na ovakvom tržištu nužno podrazumeva niske plate i nestabilan položaj zaposlenih.\n„Još važnije je što to stvara osećaj nesigurnosti zaposlenih, pa kao posledicu imamo autocenzuru koja je obeležila 2013. godinu“, rekao je Obradović Tanjugu. Napomenuvši da je redovnost isplata zarada u medijima i njihova visina više sindikalno nego profesionalno pitanje, Obradović kaže da su informacije kojima NUNS raspolaže uglavnom dobijene u ličnim kontaktima. Prema tim informacijama, dodao je, u veoma malom broju medija u Srbiji se zarade isplaćuju redovno, a u proseku one iznose između 30.000 do 40.000 dinara.\n„Ono što je, pak, sigurno je da je novinarstvo u ovom trenutku među lošije plaćenim poslovima, da su plate neredovne i ono što je za novinarštvo najopasnije i za profesiju u celini je to što postoji velika nesigurnost u statusu zaposlenih zbog velikog pritiska na medije“, naveo je Obradović. Otuda, kaže, i geslo koje se najčešće čuje u većini redakcija u Srbiji je:“Ćuti i radi jer uvek mogu da nađem nekog ko će to da radi za manje para“.\nPredsednica Sindikata novinara Srbije Dragana Čabarkapa tvrdi da niko u Srbiji, pa ni država, nema podatke o redovnosti isplata zarada u medijima u Srbiji, pa ni o njihovoj visini.\nZato je, objašnjava, taj sindikat od Ministarstva kulture prošle godine tražio, a ove godine obnovio zahtev, da im se dozvoli da naprave analizu koja bi bila veoma značajna za rad medija. „Mi imamo podatke za članove našeg sindikata, ali na nivou Srbije podataka o tome nema, posebno iz privatnih medija gde nema ni sindikata. Tamo gde postoje sindikati znamo da ima kašnjenja u isplati zarada, a u privatnim medijima gde nema sindikata, a takvih slučajeva ima, novinari rade i na crno – zarade im se isplaćuju na ruke ili pola na ruke, pola na račun“, objašnjava Čabarkapa.\nU medijima u unutrašnjosti, navela je, zarade su manje od minimalca, a prema nezvaničnim informacijama ima slučajeva da se u velikom broju privatnih medija u Beogradu zarade ne isplaćuju redovno, kaže Čabarkapa.\nloša situacija u medijima\nmediji u Srrbiji


Medicinski deo Kriznog štaba za policijski čas, u Srbiji 16 preminulih i 3.469 zaraženih - Far\nPrema podacima za poslednja 24 časa, koronavirus je u Srbiji potvrđen kod 3.469 građana, a testirano je 13.286 uzoraka. Od posledica kovida preminulo je 16 osoba, na respiratoru je 164 pacijenta, dok je na bolničkom lečenju 3.977, navedeno je na sajtu covid19.rs.\nU ustanovama socijalne zaštite i domovima za smeštaj odraslih i starih potvrđeno je prisustvo koronavirusa kod 140 korisnika i 243 zaposlena, saopštilo je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nKako prenosi RTS, odluka će biti doneta u naredna dva dana, jer smanjenje rada za sat, dva ili tri u objektima gde je veliki promet, ne donosi ništa u pogledu borbe protiv širenja koronavirusa, neveo je Gojković.\nMinistar prosvete Branko Ružić ocenio je da obrazovni sistem Srbije nije mesto za transmisiju koronavirusa, navodeći da je od ukupnog broja učenika inficirano oko 0,5 odsto.\nOn je za televiziju „Pink“ rekao i da je zaraženo oko jedan odsto zaposlenih u obrazovnom sistemu.\n„Mere se poštuju, možemo biti zadovoljni i naporima zaposlenih u obrazovnom sistemu i odgovornošću učenika. To je najbolji primer kako možemo sprečiti negativne efekte virusa“, kazao je Ružić, a prenela Beta.\nMinistarstvo zdravlja saopštilo je da je na Institut „Torlak“ stiglo novih 58.500 doza „Fajzerove“ vakcine.\nFrancuska ministarka za ekonomska pitanja Anjes Panije-Runaše saopštila je da će vakcina protiv kovida-19 američkog proizvođača lekova „Džonson i Džonson“ verovatno biti odobrena za upotrebu u Evropskoj uniji početkom marta, prenosi Tanjug.\nTa američka vakcina je već dobila dozvolu Agencije za hranu i lekove SAD.\nS. Aleksić (izvor: covid19.rs / RTS / N1 / Tanjug / Minstarsvo za rad)\nBlagi pad obolelih u Srbiji, ali porast broja pacijenata na respiratorima U Srbiji zaraženo 1.928 osoba, 16 preminulo Ugovor o novom kontingentu „Fajzer-Biontek“ vakcina uz 14 preminula i preko 2.600 zaraženih u Srbiji Preminulo još 15 osoba u Srbiji, 3.210 novozaraženih\nBranko RužićCovid-19Dnevni presekEUInstitut TorlakMinistarstvo zdravljaPolicijski časPreminuliSrbijaVakcineZaraženiZoran Gojković


Vulin: Zid neće rešiti problem\nM. D.\t 20. jula 2015. 00:00\nZid koji Mađarska podiže neće rešiti problem imigranata, istakao je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin ocenjujući da on samo koristi krijumčarima.\nKonstatujući da Srbija ne može da utiče na svoje susede da u dubini svoje teritorije podižu ili ne podižu zidove,Vulin je kazao da smatra da je ono što Mađarska radi pogrešno i da daje pogrešnu poruku svetu, Evropi i migrantima.\n“To nije nešto na šta možemo da utičemo. Srbija će ispunjavati sve svoje međunarodne obaveze i obaveze prema međunarodnim konvencijama koje je potpisala i preuzela, da se svim ljudima omogući sve na šta imaju pravo”, poručio je on prilikom posete Prihvatnog centra u Preševu.\nZid, kako je podvukao, nije dobra vest, ukazujući da će on verovatno jednim delom usporiti protok, ali i da će se vrlo brzo otvoriti novi krijumčarski kanali kroz Mađarsku, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu, Rumuniju ili Bugarsku.\nKrvava grofica: Mamila je devojke u dvorac pa ih batinala, sakatila i…\nBez hrane i vode: U koloni na Batrovcima čekaju pet i više sati\nVulin poručuje da zid neće rešiti problem, već će migrante gurati u kriminal.\n“Naša država deluje organizovano i mi značajno smanjujemo mogućnost da kriminalci zloupotrebljavaju i iskorišćavaju ove ljude tako što smo se postavili kao organizovana država.\nTamo gde nema države uvek kriminal stupa na scenu. Bojim se da će zid podići cene, omogućiti kriminalcima da još više zarađuju, a ovim ljudima da se osećaju još nesigurnije”, zaključio je on istakavši da su migranti na teritoriji Republike Srbije sigurni.


Akademik Zukorlić: Poduzeti vanredne mjere kako bi se pomoglo opštini Sjenica - Svetionik.com\nSandžak press #254\n20 mesto 566\n254 Akademik Zukorlić: Poduzeti vanredne mjere kako bi se pomoglo opštini Sjenica\nAgencija @ Sandžak press · 14.10.2021 17:05\nNarodni poslanici danas su započeli raspravu o izvještajima nezavisnih tijela. Predsjednik Stranke pravde i pomirenja akademik Muamer Zukorlić zamjerio to što Кomisija za zaštitu konkurencije nije prepoznala oblik kojim se kapitalom stečenim kriminalnim aktivnostima potapa konkurencija. Dao primjer iz Novog Pazara. – Organizovani kriminal i kapital koji dolazi iz organizovanog kriminala, je meni jedan od ...\nAgencija @ Sandžak press · 17.10.2021 19:57\nAgencija @ Sandžak press 1 mesto · 19.10.2021 15:18\nPoslanici Skupštine Srbije danas raspravljaju o potvrđivanju Sporazuma vlade Srbije i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima, o graničnim prijelazima i o pograničnom saobraćaju. Akademik Zukorlić kazao da su ovi sporazumi od izuzetne važnosti, da su Bošnjaci i Srbi upućeni jedni na druge. – Djela se cijene prema namjeri, namjera ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press 3 mesto · 22.10.2021 15:12\nNavršila se godina dana od stupanja na funkciju potpredsjednika Narodne skupštine Republike Srbije akademika Muamera Zukorliića. Njegovo imenovanje predstavlja rušenje barijera i predrasuda, kako kaže, i novina u politici koja već daje rezultate. Nije bilo tako uobičajeno da neko iz reda Bošnjaka obavlja funkciju potpredsjednika Narodne skupštine Republike Srbije. Na ovom mjestu već godinu dana ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press 1 mesto · 21.10.2021 11:49\nApelacioni sud u Kragujevcu potvrdio je presudu Višeg suda u Kraljevu kojom je hirurg Opšte bolnice u Novom Pazaru Izet Tutić (58) osuđen na godinu i osam meseci zatvora zbog primanja mita, saznaje radio Sto plus. Presudom tog suda, koja je potvrđivanjem prvostepene postala pravosnažna, Tutiću je određena i mera zabrane vršenja poziva lekara specijaliste ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 17.10.2021 20:14\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić kazao da je u posljednjih nekoliko godina uloženo je 200 miliona eura u obnovu škola u Srbiji, a kako je dodao na redu su škole u Novom Pazaru i Sjenici. Po jedna osnovna škola u Novom Pazaru i Sjenici bit će izgrađene na zahtjev Stranke pravde i pomirenja. Lider SPP-a Muamer ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press 2 mesto · 18.10.2021 17:09\nRukovodstvo Doma za lica mentalno ometena u razvoju u Tutinu zajedno sa zaposlenima svakog dana ulaže napore da Dom bude što bolji i pruži što kvalitetnije uslove za štićenike. Direktor ove ustanove Omer Đondić kazao da je u periodu kada je državni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja bio Zaim Redžepović ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press 1 mesto · 23.10.2021 16:16\nAktuelno rukovodstvo osnovne škole “Avdo Međedović” predvođeno direktorom Safetom Smailovićem uspijelo je da riješi probleme koji su ometali normalno funkcionisanje ove obrazovne ustanove. Nakon razgovora u Ministarstvu prosvjete donijeta je odluka da račun škole koji je u blokadi od 2010. bude deblokiran, također će biti isplaćene zarade zaposlenima koje im se duguju iz 2007. godine. ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 19.10.2021 19:43\nAgencija @ Sandžak press 3 mesto · 18.10.2021 12:24\nSuđenje Beograđaninu Ivanu M. (21), optuženom da je u martu 2019. godine na pešačkom prelazu automobilom udario i usmrtio studenta iz Novog Pazara Ernada Bakana (19), biće nastavljeno sutra, saznaje radio Sto plus. Postupak se vodi pred Trećim osnovnim sudom u Beogradu, a Ivan M. se tereti da je počinio teško delo protiv bezbednosti javnog ... Pročitaj više\nAgencija @ Sandžak press · 19.10.2021 16:51\nVidiš 3,236 vesti od ukupno 3,257.


Takmičenje “Zlatni kotlić” u okviru “Rafting spusta 2019” – Radio KFOR Srpski\nU okviru “Rafting spusta 2019” u Zubinom Potoku i ove godine biće održano takmičenje “Zlatni kotlić”. Ovo takmičenje će se održati u kompleksu SRC “Mokra Gora” pored rafting staze.\nOrganizatori ovog događaja su objavili propozicije takmičenja gde se između ostalog navodi da ekipe broje tri člana plus kapiten, da svi moraju biti u jednoobraznim majicama koje će sami doneti ili koje će im obezbediti organizator, odnosno da ekipe mogu spremati jela po svom izboru i da je učešće besplatno.\nPored majica za sve učesnike, organizator je pripremio nagradni fond, zatim obezbedio mesto za takmičenje kao i drva za vatru.\nKada bude došlo do ocenjivanja, to će raditi kapiteni ekipa i to tako što će ocenjivati tri protivničke ekipe i naravno, neće moći da glasaju za sopstvenu ekipu.\nOva sreda 28. avgust je poslednji dan za prijavu zainteresovanih takmičara, a samo takmičenje se održava u subotu 31. avgusta sa početkom u 9 časova.\n“Rafting spust 2019” na Ibru će se i ove godine održati na jednoj od najlepših i napreglednijih rafting staza u regionu i Evropi! Sama staza je dugačka 4 km, od čega je 1 km osvetljeno, pa je pogodna i za noćni rafting.\nProšle godine je ovaj spust imao karakter međunarodnog takmičenja na kojem su učestvovale posade iz šest evropskih zemalja. Prvo mesto je zauzela Italija, na drugom mestu je bila Rusija, a na trećem je završila Bugarska.\nPreviousPrevious post:Uticaj mobilnih telefona na savremeno društvoNextNext post:“Open Data Kosovo” traži superheroja


NEDOSTATAK FINANSIJA KOČI RECIKLAŽU\nSrbija godišnje proizvede oko 100.000 tona opasnog otpada. To se pre svega odnosi na industrijski otpad, kao što su motorna ulja, gume, baterije, akumulatori, elektronski i električni uređaji koji posle svog životnog veka predstavljaju opasan otpad. Ukoliko se ne tretira na adekvatan način, zbog brojnih opasnih materija koje sadrži može da prouzrokuje ozbiljne negativne posledice po zdravlje ljudi i životnu sredinu. Veliki broj opasnih materija utiče na kontaminaciju zemljišta, vode i atmosfere, a zbog svojih kancerogenih svojstava posredno prouzrokuje maligna oboljenja i druga oštećenja zdravlja kod dece i odraslih.\nAna Petrović Vukićević, predsednica Udruženja Reciklera Srbije, kaže za eKapiju da se u Srbiji zahvaljujući kompanijama koje upravljaju opasnim otpadom godišnje tretira oko 60.000 tona opasnog otpada, što podrazumeva prikupljanje, transport, skladištenje i izdvajanje opasnih materija iz otpada.\nDA OTPAD NE ZAVRŠI NA DEPONIJI\nCirkularna ekonomija je alternativa današnjem modelu privrede koji podrazumeva nekontrolisanu eksploataciju prirodnih resursa i protok materijala od fabrike preko korisnika do deponije. Slikovito bi to moglo da se objasni primerom da jabuke koje niste pojeli, a počele su da trule, možete baciti u smeće ili od njih napraviti pitu.\nOdlike cirkularne ekonomije su maksimalna iskorišćenost resursa koji su u upotrebi, što podrazumeva da otpad iz jedne industrije ne završava na deponiji ili u prirodi, već ga koristi neka druga industrija, kao sirovinu. Osim toga, ona je jedan od načina brobe protiv klimatskih promena.\nKao posledica konvencionalne industrije, privrede i navika ljudi u Srbiji danas ima 3.500 divlјih smetlišta i samo 8 sanitarnih regionalnih deponija. Reciklira se samo 5-7% otpada, dok se na godišnjem nivou materijal u vrednosti od 50 mil EUR odlaže na nesanitarne deponije.\nMLADENOVIĆ: SANIRAN VEĆI DEO ŽARIŠTA U VINČI\nZamenik gradonačelnika Begrada Andreja Mladenović rekao je da je na gradskoj deponiji smeća u Vinči pokriven veći deo glavnog žarišta, i da gradjani nemaju razloga za brigu jer nisu predjene granične vrednosti zagadjenja vazduha.\nMladenović je za RTS rekao da gradjevinske mašine rade 24 sata na gašenju požara i da se na tome radi postepeno jer ne smeju da pridju samom žarištu zbog svoje bezbednosti.\nMladenović je dodao da požar nije moguće gasiti vodom, nego zatrpavanjem pukotina.\nOn je demantovao navode da nije odmah počelo gašenje požara koji je izbio 18. maja, objasnivši da se samom žarištu nije ni moglo prići.\n"Postepeno smo dolazili do žarišta i samih pukotina gde tinja požar, koji se nalazi na dubini izmedju deset i dvadeset metara. To nije jednostavno, s obzirom na to da ekipe moraju da paze i na postojeća klizišta koja se urušavaju", rekao je Mladenović.


Delegacija SRS u Bratuncu\nBeta 12. jula 2015. 15:45\nDelegacija Srpske radikalne stranke (SRS) predvođena potpredsednikom Zoranom Krasićem danas je prisustvovala na Gradskom groblju u Bratuncu služenju pomena civilnim srpskim žrtvama koje su ubijene 1992. godine, saopštila je ta stranka.\nKako su naveli, SRS nikada neće dozvoliti da se zaborave nevine srpske žrtve čiji je jedini „greh“ bio što su Srbi.\nZa zločin u Bratuncu, optužene su muslimanske snage pod komandom Nasera Orića koji je nedavno uhapšen u Švajcarskoj po poternici Tužilaštva za ratne zločine Srbije.\nTužilaštvo u Beogradu raspisalo je međunarodne poternice za Orićem i Hakijom Meholjićem u februaru 2014. godine zbog sumnje da su počinili ratni zločin nad srpskim stanovništvom u Srebrenici 1992. godine u selu Zalazje u Donjim Potočarima.\nOriću je 2009. godine za ratne zločine suđeno pred Haškim tribunalom, koji ga je prvo osudio na dve godine, a posle žalbenog postupka oslobodio odgovornosti za smrt sedam i mučenje 11 srpskih zarobljenika u periodu od 1992. do 1993. godine.


Problemi sa samopouzdanjem • Zoran Crnjin\nSamopouzdanje predstavlja našu subjektivnu procenu sopstvene vrednosti. Ukoliko sebe visoko vrednujemo, obično kažemo za sebe da smo samopouzdani, međutim ukoliko sebe ne vrednujemo dovoljno, često ćemo saopštiti kako nemamo samopouzdanja.\nOsećanje (ne)samopouzdanja uključuje naša verovanja o nama samima, poput “ja vredim” ili “ja ne vredim”, kao i osećanja koja prate našu procenu, poput ponosa, ali i depresije, stida, anksioznosti…\nOsobe koje imaju nisko samopouzdanje često sebe vide kao inferiorne, nedovoljne, ružne, glupe, bezvredne, slabe, nesposobne. Normalno je da se ponekad tako osetimo, kada smo suočeni sa stresnom situacijom, međutim ukoliko ovi opisi predstavljaju stalnu sliku o sebi, koja se uvek aktivira u određenim okolnostima, onda je reč o niskom samopouzdanju.\nTretman niskog samopouzdanja\nU tretmanu niskog samopouzdanja primenjujem integrativni pristup baziran na Racionalno emotivnoj i kognitivno bihejvioralnoj terapiji, koja ima specifičan pogled na probleme samopouzdanja. Tokom terapijskog procesa, pomažem klijentima da uvide da nas u našu procenu sebe kao manje vrednog i emocija povezanih sa tom procenom uvode naša uverenja u vidu rigidnih zahteva prema sebi i samo-obezvređivanja. Zamenom ovih nekorisnih uverenja, klijenti uče da sagledaju sebe i svoje sposobnosti na realističniji način, što dovodi do bezuslovnog samoprihvatanja i oslobađanja od negativnih emocija povezanih sa niskim samopouzdanjem.\nTeme povezane sa niskim samopouzdanjem\nNeuspeh u postizanju značajnog cilja ili zadatka\nKriticizam od strane drugih.\nIsmevanje od strane drugih\nNeprihvaćenost, neodobravanje i neuvažavanje od strane značajnih drugih


Ko namerava da se ove zime greje na struju najmanje novca će potrošiti ako bude koristio klima uređaje i TA peći, a najviše ako se bude grejao na kotao za centralno grejanje i razne grejalice, kvarcne peći, kalorifere, uljne radijatore i slična grejna tela. S obzirom na to da je cena struje u Srbiji i dalje najjeftnija u Evropi (0,08 evro centi) i da se prema poslednjim najavama neće menjati pre 1. aprila 2015. godine, dakle ne pre završetka grejne sezone, građanima će se isplatiti da koriste klima uređaj kako tokom dana, tako i noću kada je struja tri puta jeftinija.\nPrema podacima “Agencije za energetiku”, najveći račun za troškove grejanja za narednu grejnu sezonu imaće domaćinstva koja koriste lož ulje, za čiju će nabavku morati da izdvoje 174.000 dinara, kao i ona koja koriste propan butan gas, koji će ih koštati 131.000 dinara. Građani koji će koristiti električnu energiju za različita grejna tela i kotlove za etažno grejanje, izdvojiće približno 106.000 dinara za ovu grejnu sezonu. Za grejanje gasom, troškovi stana od 60 kvadrata su dva do puta manji i iznose 56.300 dinara. Gotovo iste troškove kao za gas imaće domaćinstva koja se greju na pelet 55.200 dinara, ako se sagoreva u pećima konstruisanim za ovo gorivo, kao i građani koji koriste drvo za ogrev, čija je cena 5.800 dinara po kubiku.\nDomaćinstva koja za grejanje stana koriste TA peći imaće takođe niže troškove, koji iznose oko 39.400 dinara, ali samo uz uslov isključivog korišćenja jeftinije noćne električne energije. Svako dopunjavanje peći tokom dana, korišćenjem skuplje struje, značajno uvećava ove troškove, tako da će dopunjavanje dve peći snage od po tri kilovata samo tokom dva sata dnevno uvećati troškove grejanja za oko 45 odsto.\nGrejanje klima uređajima je za manje stanove najbolji izbor grejanja, pa tako klima uređaji sa standardnom Inverter tehnologijom, koji mogu da zagrevaju kuće i stanove i pri spoljnoj temperaturi do 10 stepeni Celzijusovih ispod nule. Najbolji proizvođači imaju uređaje koji mogu efikasno grejati i do -15 stepeni Celzijusovih spoljne temperature. LG na domaćem tržištu plasira uređaj koji može raditi do -25 stepeni Celzijusovih. Na jedan uloženi kilovat čas daju 3,5 kilovata električne energije. Poređenja radi, kod kotla koji se takođe greje na struju ovaj odnos je jedan prema jedan. Dakle, grejanjem na klima uređaje utrošiće se tri puta manje struje nego kod zagrevanja kotla, što će se naročito očitati na računu za struju.\nZahvaljujući tome što klime za grejanje i hlađenje rade po principu toplotnih pumpi omogućavaju veću efikasnost i više „grejanja“ od potrošene struje. Inverter klima uređaji konstruisani su tako da rad kompresora prilagođavaju postignutoj temperaturi. U početku klima uređaj radi punim kapacitetom, da bi se kasnije, kako se više približava zadatoj temperaturi rad, potrošnja i broj obrtaja smanjio, čime se postiže ogromna ušteda u odnosu na konvencionalne modele, koji sve vreme rade punim kapacitetom. Na ovaj način Inverter klima uređaji, ne dozvoljavajući velika odstupanja od zadate temperature, pravi značajne uštede.\nPrimera radi, ako se manji stan, od 25 do 35 kvadrata, greje Inverter klima uređajem, za grejanje će se potrošiti od 8 do 15 kilovata dnevno pri veoma niskim spoljnim temperaturama. Za temperature oko nule ova potrošnja će spasti ispod 10 kilovata, što znači da će cena za mesec dana biti oko 300 kilovata struje, što spada u najjeftiniju zelenu zonu. Sa druge strane, bilo koji drugi način grejanja na struju će sa jednim kilovatom zagrejati maksimalno 10 kvadrata stana.\nČak i stanovi od 60 kvadrata za grejanje mogu koristi Inverter klima uređaje, ali će im za zagrevanje ove površine stana biti potrebna dva grejna tela. Računica pokazuje da dva klima uređaja sa potrošnjom od 300 do 450 kilovat časa, i u najhladnijim danima mogu biti racionalno rešenje. Ova potrošnja znači da domaćinstva još uvek ne ulaze u najskuplju crvenu zonu, nego da je u jeftinijoj zelenoj i plavoj tarifi, pa će samim tim i računi biti niži.\nSvakako velika prednost klima uređaja u odnosu na ostala grejna tela jeste i činjenica da ih podjednako efikasno možemo koristiti i tokom toplih dana. Takođe, osim što štede električnu energiju, ne treba zaboraviti i na ekološke karakteristike ovih uređaja. Neke od prednosti koje nude LG Inverter klima uređaji jesu i 3M filteri za vazduh koji efikasno prikupljaju štetan mikroskopski polen i sitne čestice prašine, dok specijalno razrađena tehnologija pomaže pri ukljanjanju alergena i virusa iz vazduha. Na taj način, LG klima uređaji znatno bolje i efikasnije štite vaše zdravlje, pogotovo kada je u pitanju filtracija vazduha, prikupljanje prašine, uništavanje bakterija i sterilizacija.\nTehnika, Lifestyle, LG, Grejanje, Grejna sezona, Uštede pri grejanju


Aktivnosti Pravnog centra | pravnicentar.co.me\nAktivnosti Pravnog centra\nAktivni projekti Pravnog centra…. “\nProjekat „Moj advokat – besplatna i profesionalna pravna pomoć u pristupu pravima za migrante“.\nProjekat podržava Evrospka unija.\nU sklopu ovog projekta, zajedno sa partnerima iz Caritas-a Crna Gora, bavimo se pružanjem besplatne pravne pomoći licima koja traže ili su dobila međunarodnu zaštitu u Crnoj Gori i povratnicima po sporazumima o readmisiji.\nProjekat je posebno fokusiran na omogućavanje efikasnog pristupa pravima za lica koja traže ili su dobila neki oblik međunarodne zaštite u Crnoj Gori.\nProjekat „Održivi povratak i integracija raseljenih osoba i izbjeglica u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Srbiji“.\nProjekat je nastavak dugogodišnje saradnje sa Catholic Relief Services(CRS).\nProjekat podržava i finansira Vlada SAD.\nCilj projekta je pružanje besplatne pravne pomoći za korisnike socijalnih stanova/kuća, njihovo ekonomsko osnaživanje, kao i pomoć lokalnim zajednicama u uspostavljanju održivog sistema socijalnog stanovanja. Projektom su obuhvaćene opštine Nikšić, Herceg Novi, Podgorica, Berane i druge opštine na sjeveru Crne Gore.\nU okviru regionalnog programa “CARE – Doprinos u pristupu pravima izbeglicama i interno raseljenim licima i mogućnostima zapošljavanja”, sprovodimo projekat Podrška socio-ekonomskom osnaživanju korisnika Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja (RSP) u Crnoj Gori.\nProjekat podržava Evropska komisija, posredstvom Igmanske inicijative.\nCilj projekta je osnaživanje korisnika RSP-a da pokrenu male porodične ili individualne poslovne djelatnosti uz finansijsku i mentorsku podršku, kako bi obezbijedili održive prihode za egzistenciju svojih domaćinstava.\n– Podržavamo žrtve SGBV među izbjegličkom populacijom u Crnoj Gori, kroz pravno savjetovanje i zastupanje pred sudom.\n– Zastupamo korisnike u vanparničnom postupku utvrđivanja vremena i mjesta rođenja, kako bi obezbijedili neophodne uslove za regulisanje statusa u Crnoj Gori, kroz status stranca sa stalnim nastanjenjem/privremenim boravkom i njihov pristup pravima u Crnoj Gori.\n– Nastojimo da obezbijedimo pravedne i efikasne postupke kada je u pitanju civilna registracija i pristup pravima za lica u riziku od nemanja državljanstva u Crnoj Gori.


Društvo sudija: Potrebna potpunija nezavisnost sudstva i kvalitetniji zakoni\nVesti Autor:FoNet03. mar. 202114:52 > 14:55\nDruštvo sudija Srbije saopštilo je da su osnovni problemi sudstva njegova nedovoljna nezavisnost, manjkava obuka sudija, neravnomerno opterećenje sudija i neusaglašen i nekvalitetan zakonski okvir.\nU saopštenju se navodi da je Društvo sudija odgovorilo na poziv Ministarstva pravde i dostavilo mu sugestije o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, uprkos prekratkom roku koji je ostavljen akterima u sudstvu.\nIzneto je uverenje da će i efikasnost i predvidivost i dostupnost sudskog sistema, a time i poverenje građana u sudije i sudove biti značajno unapređeni kad budu stvoreni uslovi za potpuniju nezavisnost sudija i sudova, za njihovu bolju obuku i njihovo ravnomernije opterećenje, a zakoni budu kvalitetniji i usaglašeni, dodaje se u saopštenju.\nU prilog tvrdnji o tome šta su osnovni problemi u sudstvu, Društvo sudija je sačinilo analizu strukturu svih odluka Evropskog suda za ljudska prava donetih protiv Srbije i uporedilo najnovije podatke o broju predmeta i sudija po sudovima u Srbiji.\nOd ukupno 221 predmeta u kojima je doneo meritornu odluku protiv Srbije, zaključno sa 2020. godinom, Evropski sud je u 199 našao povredu bar jednog od prava garantovanih Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, od čega je u 52 predmeta utvrdio postojanje povrede prava na suđenje u razumnom roku.\nTo što je u 73 slučaja, u trećini, konstatovano da postoji problem sa izvršenjem sudskih odluka, pogotovo u „repetitivnim slučajevima“, prvenstveno je odgovornost same države, jer su sudovi u tim postupcima već pravnosnažno presudili, navode sudije.\nStoga se tvrdnji da je neefikasnost jedan od najvećih problema srpskog sudstva daje nepotrebno velik značaj, čime se zapostavljaju pitanja kvaliteta pravne zaštite i uslova u kojima sudije rade i zakona koje primenjuju.\nUnapređenje efikasnosti sudstva nije moguće ukoliko se na sveobuhvatan način ne pristupi i rešavanju problema neravnomerne i prevelike opterećenosti pojedinih sudova, pre svega rešavanju problema izuzetne opterećenosti sudova na području grada Beograda, tri osnovna suda i Višeg suda u Beogradu, u parničnoj materiji.\nBroj predmeta prispelih u Prvi i Treći osnovni sud u Beogradu porastao je od 2019. do 2020. godine za više nego duplo, sa 61.106 na 131.779 predmeta, iako su sudije rešavale trostruko veći broj predmeta mesečno od onog koji im je propisan kao njihova mesečna norma, dodaje se u saopštenju.\nSudije u Višem sudu u Beogradu, njih 101, čine 29 odsto od ukupnog broja svih sudija viših sudova u Srbiji, a zadužene su sa 53 odsto svih predmeta viših sudova u Srbiji na kraju 2020. godine.\nDruštvo sudija pozdravilo je kao primerenu i neophodnu kratkoročnu meru delegaciju predmeta iz beogradskih u manje opterećene sudove širom Srbije, koju trenutno sprovodi Vrhovni kasacioni sud.\nU dokumentu na 45 strana, Društvo sudija predložilo je izmene Zakona o parničnom postupku na način koji bi mogao da smanji neravnomernu opterećenost sudova u Srbiji i prekomernu opterećenost beogradskih i drugih velikih sudova, dodaje se u saopštenju.\nDruštvo sudija SrbijeMinistarstvo pravdeparnični postupakpravosuđesudovi


Ankara razmišlja o promeni politike prema Vašingtonu? - 29.12.2016, Sputnik Srbija\nAnkara razmišlja o promeni politike prema Vašingtonu?\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan je izjavio da ima dokaze da koalicija na čelu sa SAD podržava terorističke grupe u Siriji. Ubrzo nakon te izjave turskog... 29.12.2016, Sputnik Srbija\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan je izjavio da ima dokaze da koalicija na čelu sa SAD podržava terorističke grupe u Siriji. Ubrzo nakon te izjave turskog predsednik oglasio se Stejt department SAD i prokomentarisao da su Erdoganove reči apsurdne.\nOsim toga, u turskim medijima se pojavila publikacija koja se poziva na vojne izvore, a u kojoj se govori da su vojno vazdušne snage koalicije potpuno neefikasne. Očigledno je da su tursko-američki odnosi dospeli u fazu ozbiljne krize.\n27 Decembar 2016, 18:19\nPitanje koje se nameće je koliko je ta kriza duboka i da li će ona uticati na činjenicu da Amerika ima svoje baze u Turskoj, konkretno, da li će se novonastala situacija odraziti na bazu Indžirlik?\nEksperti smatraju da će ta situacija imati i te kako uticaja na dalji razvoj događaja, jer upravo te tursku bazu za učešće u sirijskom konfliktu koriste vazdušne snage koalicije.\nDoktor političkih nauka i bivši poslanik Parlamenta Turske Oja Akgjonenč Mugisudin za Sputnjik kaže da je operacija „Štit Eufrata“, koju Turska sprovodi u Siriji, pokazala pravo stanje stvari.\n„Ispada da je Vašington govorio jedno, a radio nešto sasvim drugo. Zapad nas je ubeđivao da se bori protiv DAEŠ, pa ipak avijacija međunarodne koalicije, na čijem se čelu nalazi SAD, nije reagovala na naše brojne molbe da se likvidiraju objekti DAEŠ.“\nZato su, smatra Oja Akgjonenč Mugisudin, reči turskog predsednika na mestu, naglašavajući da su odnosi između Turske i SAD ušli u ozbiljnu krizu.\nPrema njegovim rečima, potezi Amerikanaca se potpuno razlikuju od onoga što oni govore.\n„Baza Indžirlik se koristi u skladu sa odgovarajućim sporazumom, u kojem su propisane konkretne odredbe, među kojima su i razlozi za moguće poništavanje ugovora. Ono što se sada dešava u regionu rađa pitanje: koju konkretnu ulogu u tim destruktivnim procesima igraju SAD?“, ističe on.\nIstovremeno, kaže Mugisudin, očigledno je i da se mišljenje Ankare u vezi sa činjenicom da Amerikanci koriste bazu Indžirlik, ali i druge manje baze oko Dijarbakira (nezvanične prestonice turskog Kurdistana), polako menja.\n„Turska je veoma nezadovoljna ponašanjem Amerikanaca i ozbiljno razmišlja o mogućim promenama svoje politike u tom smislu“, zaključuje on.


Inače je ovaj pravac poznat po gužvama i zastojima u saobraćaju, međutim danas će biti dodatno naglašene zbog pomenutog sudara. Vozačima se savetuje oprez.\nVIKEND U BEOGRADU Dečji maraton, karneval u Rakovici, Mrnjau vikend, Berza igračaka...\nVeliki broj najrazličitijih događaja ovog vikenda očekuju Beograđane svih generacija. Za mališane će biti organizovan Dečji maraton u Zoo vrtu, takmičenje u hokeju na ledu, a za cele porodice tradicionalni karneval u Rakovici, Mrnjau vikend, Berza igračaka. Osim toga gro izložbi zadovoljiće svačiji ukus, poput izložbi oldtajmera, cveća, fotografija, rukotvorina, ploča...\nSastanci predstavnika JKP Parking servisa sa predsednicima 10 centralnih beogradskih opština počeli su danas, a cilj im je da se, u saradnji sa Sekretarijatom za saobraćaj, razmotre problemi parkiranja u gradu.\nTrudnicu iz Pančeva, koja je prošle nedelje zamolila komšije da đubre odlažu u kontejner, a ne pored obližnje bandere, dočekao je šokantan "odgovor". Naime, ispod bandere na kojoj se i dalje nalazi poruka, osvanula je kesa puna smeća iako je kontejner udaljen tek nekoliko desetina metara dalje.


Antić: Srpskom narodu u regionu stalno se umanjuju prava\nSrpski narod u regionu suočen je sa povećanim pritiscima i stalnim umanjenjem političkih prava, te je neophodna promena zvanične politike Srbije i njena veća ulaganja u projekte, navodi se u osmom izveštaju udruženja gradjana Napredni klub.\nPredsednik kluba istoričar Čedomir Antić kaže da u regionu, u devet susednih i okolnih zemalja živi 1,75 miliona Srba i da je njihov položaj najlošiji u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj, a da se napredak u ostvarivanju prava vidi u Rumuniji i Madjarskoj.\nOn kaže da je u BiH u toku najveća i najorganizovanija kampanja čiji je cilj umanjenje ovlašćenja Republike Srpske, njeno ukidanje i asimilacija srpskog naroda, te da napadi katoličke crkve i islamske zajednice, zvaničnika Bošnjaka i Hrvata nikada nisu bili tako izraženi od završetka rata 1990-ih godina.\nAntić dodaje da postoji obrazac iz Vašingtona i Brisela kojima se umanjuju prava garantovana Srbima Dejtonskim sporazuimom, prava u pravosudju, te da se sada, posle tri godine, objavljuju rezultati popisa stanovništva, a da je cilj da dodje do promene Ustava.\nU Hrvatskoj su, naglašava Antić, prava Srba na papiru velika, ali da u praksi nije tako, te da je hrvatsko društvo značajno radikalizovano posle pobede HDZ-a na prošlom izborima.\n"Udvostručen je broj incidenata na nacionalnoj osnovi u 2015. godine u odnosu na godinu dana ranije", naglasio je Antić i dodao da je hrvatsko društvo duboko podeljeno, a da se zvaničnici dodvoravaju hrvatskom nacionalizmu.\nPrava Srba u Crnoj Gori, kako kaže, dodatno su umanjena tokom prethodnih godina i oni u toj zemlji nemaju pravo nacionalne manjine.\nKako se navodi u izveštaju, Srbima u Makedoniji kolektivna prava stagniraju, dok su verski i dalje osporeni od strane države, dok je na Kosovu srpski narod i dalje obespravljen, ugrožena su njegova kulturna i prosvetna prava, a česti su i napadi na Srbe.\nU Albaniji i Sloveniji srpski narod nema status nacinalne manjine, dok je napredak u ostvarivanju prava primetan samo u Rumuniji i Madjarskoj gde su Srbi stara dijaspora.\n"Ne vidim da će biti promene u pravima Srba u regionu ukoliko se ne promeni zvanična politika Srbije. Srbija ima ustavnu obavezu da štiti Srbe u regionu i dijasporu uopšte", rekao je Antić i dodao da se moraju povećati izdvajanja za finansiranje Srba u regionu.\nOn kao primer velikih ulaganja naveo Hrvatsku koja izdvaja velika sredstva za projekte Hrvata u Bosni ili Madjarsku za projekte Madjara na severu Srbije.\nGrubješić: "Oslobodili smo se romansiranih predstava o EU kao nekome ko će rešiti sve naše boljke"\nEU je za Srbiju i političko obećanje i institucionalna nada, ali pre svega racionalan strateški izbor, kaže Suzana Grubješić iz Centra za spoljnu politiku i objašnjava da se ne može očekivati da tokom svih 20 godina, koliko traje proces integracija, podrška građana Srbije ulasku u EU bude na nekom zavidnom nivou.


Dodik: SNSD u pobjednički hod kreće čistog obraza i raširenih ruku - Citaj Filter\nDodik: SNSD u pobjednički hod kreće čistog obraza i raširenih ruku\nLider Saveza nezavisnih socijaldemokrata /SNSD/ Milorad Dodik izjavio je da ova politička partija danas započinje pobjednički hod, raširenih ruku, čistog obraza i računa, koji će dovesti do toga da u više od 80 odsto opština u Srpskoj osvoji vlast.\nDodik je danas u Istočnom Sarajevu na zvaničnom otvaranju predizborne kampanje SNSD-a poručio da je ovaj dan važan za svaku politički partiju koja učestvuje na izborima, te za sve građane Republike Srpske koji su zainteresovani za budućnost.\n“Okupljamo se ovdje na Istočnoj Ilidži i svim opštinama danas da bi krenuli u još jedan pobjednički hod koji će dovesti do toga da u više od 80 odsto oština u Srpskoj dobijemo vlast. Okupljamo se za Republiku Srpsku da bi joj dali novu snagu!”, naglasio je Dodik.\nOn je rekao da će SNSD zajedno sa Vladom Republike Srpske, institucijama Srpske i najvažnijim funkcionerima Republike graditi svaku opštinu na najbolji mogući način.\n“Dokaz za to su opštine u okruženju koje su do sada imale odličnu saradnju sa Vladom Republike Srpske. Način na koji su oni rješavali svoje probleme najbolje govori o tome”, poručio je Dodik.\nOn je istakao da će SNSD u ovu kampanju ući sa prezantacijom postignutih rezultata.\n“Mi nećemo voditi prljavu kampanju, jer za to nemamo potreba. Nas ne interesuju naši politički protivnici u smislu da im govorimo ono što nije dostojno”, naglasio je Dodik, dodajući da će o političkim protivnicima govoriti kao o ukupnoj političkoj pojavi.\n“Mi smo zainteresovani da ljudima pokažemo ono što smo radili. Mi imamo sposobnost za to i nesumnjivo je da je sudbina Republike Srpske vezana isključivo za sudbinu SNSD-a, narodno-političku partiju. SNSD neće odustati od svog naroda i svoje Republike Srpske”, poručio je Dodik.\n“Neka živi Republika Srpska, neka živi Srbija i neka živi srpski narod gdje god se nalazi!”, poručio je Dodik.\nTags: Izbori 2020 Milorad Dodik Početak kampanje SNSD\nPrethodna Kod 242 osobe u Republici Srpskoj potvrđeno prisustvo virusa korona\nSledeća Izetbegović pozitivan na virus korona


Iranski izvoz nafte i gasa u naglom padu jer se Azija okreće Rusiji\nZaposlenik benzinske pumpe Bharat puni benzin u vozilo u Mumbaiju, Indija, 11. juna 2022.\nKompanije za praćenje naftnih tankera procjenjuju da se iranski izvoz nafte i prirodnog plina prepolovio zbog konkurencije s Rusijom na azijskim tržištima, jer većina zemalja na Zapadu izbjegava Moskvu zbog njene invazije na Ukrajinu.\nKompanija za podatke Kepler, koja takođe pruža usluge praćenja tankera, rekla je za Radio Farda 13. juna da preliminarne procjene pokazuju da je iranska sirova nafta i gasni kondenzat natovaren u maju iznosio oko 400.000 barela dnevno, u poređenju sa 820.000 barela u aprilu i 908.000 barela u martu.\nNakon ruske vojne invazije na Ukrajinu krajem februara, ruska nafta je pogođena sankcijama zapadnih zemalja.\nKako bi kompenzirala pad potražnje na tradicionalnim tržištima, Moskva je nastojala povećati izvoz u Aziju tako što je na azijskim tržištima snizila svoju sirovu naftu za oko 30 dolara po barelu, što je 10 dolara po barelu više od iranskog popusta za svoje azijske kupce, posebno Kinu, prema Reutersu.\nU međuvremenu, izvoz iranske nafte je opao, sa oko 40 miliona barela iranske nafte -- skoro polovina sirove nafte koju je Iran utovario u martu i aprilu -- nasukano na tankerima koji čekaju kupce.\nZvaničnik kompanije Kepler rekao je za Radio Farda da je oko 40 miliona barela iranske nafte i prošlog mjeseca ostalo bez kupca u azijskim vodama. Procjene također pokazuju da je količina nafte u Iranu ovog mjeseca upola manja nego u martu i aprilu.\nZvaničnik Keplera je dodao da se iranski izvoz naftnih derivata poput dizela, mazuta i benzina nije mijenjao od početka januara do maja ove godine, a Iran je u prosjeku izvozio oko 420.000 barela naftnih derivata dnevno.\nAmerička neprofitna zagovaračka grupa United Against Nuclear Iran nedavno je izvijestila da je ukupan izvoz iranske nafte, uključujući proizvode, dostigao 933.000 barela dnevno prošlog mjeseca, što je za jednu trećinu manje u odnosu na mart.\nPrema izvještaju, obim izvoza naftnih derivata u Iran ostaje stabilan, što znači da je iranski izvoz sirove nafte i plinskog kondenzata u maju prepolovljen u odnosu na mart prošle godine.\nProšlog mjeseca u Kinu je išlo u prosjeku 630.000 barela iranske nafte i njenih derivata, 111.000 barela u Siriju, manje od 40.000 barela u Ujedinjene Arapske Emirate, dok je ostatak završavao na nepoznatim destinacijama.


EBRD izgubila 602 miliona evra u 2008.\n25.02.2009. / 18:31\nLONDON, Evropska banka za razvoj i rekonstrukciju (EBRD) zabilježila je značajni gubitak 2008. godine, prvi put u posljednjih deset godina i najveći od njenog osnivanja.\nInstitucija osnovana 1991. godine kako bi pomogla zemljama bivšeg Sovjetskog Saveza da premoste period tranzicije prema tržišnoj privredi, registrovala je 2008. neto gubitak od 602 miliona evra, dok je prethodne godine neto dobitak bio 1,884 milijardi dolara.\nBanka smatra da je neto gubitak izazvala ekonomska kriza u svijetu, zbog čega je opala vrijednost njenih investicija. Banka posluje u tridesetak zemalja, od centralne Evrope do centralne Azije.\nUprkos tom gubitku, banka je potvrdila da će povećati svoje investiranje za 20 odsto tokom ove godine, odnosno u vrijednosti od oko sedam milijardi dolara. EBRD planira da ove godine investira oko sedam milijardi evra u zemljama u kojima djeluje, u poređenju sa 5,1 milijardom u 2008. godine.\n“Ozbiljnost ekonomske krize u istočnoj Evropi prati već 20 godina sporovođenje privrednih reformi”, navodi se u saopštenju banke, koja je dodala da će saradjivati s drugim organima kako bi tim zemljama izašla u susret.\nBanka je podsjetila da je u posljednjih nekoliko mjeseci u više navrata intervenisala u sektoru finansija zemalja istočne Evrope.


Telegroup na Gitexu 2014 | PC Press\nTelegroup na Gitexu 2014\n31. oktobar 2014. 15. mart 2017. Jovana Milićević\nTeleGroup je u periodu ovog oktobra učestvovao na tradicionalnoj nedelji tehnologija „GITEX 2014“, koja se po 34-ti put održala u Dubaiju.\nOve godine je GITEX okupio oko 1300 izlagača iz celog sveta i preko 100.000 posetilaca iz 150 zemalja. U organizaciji Privredne komore Srbije, nekoliko kompanija iz Srbije je na nacionalnom štandu predstavilo svoja najnovija tehnološka rešenja.\nKompanija TeleGroup ostvarila je značajan broj uspostavljenih kontakata i relacija sa kompanijama sa Bliskog istoka i iz Afrike. U fokusu kompanije su bila rešenja specijalizovana za isporuku video i multimedijalnog sadržaja (IPTV, OTT, VoD…). Predstavljena je multiscreen softverska platforma namenjena servis provajderima, koja krajnjim korisnicima omogućava konzumiranje video sadržaja u realnom vremenu na različitim uređajima . Takođe ova platforma video servis provajderima omogućava očuvanje investicije distribuiranjem zaštićenog video sadržaja.\nVeliku pažnju privukla je AgroLIFE softverska aplikacija, bazirana na GIS tehnologiji, specijlizovana za automatizovano upravljanje procesima poljoprivredne proizvodnje i svim vrstama zemljišta. Agronomima i vlasnicima poljoprivrednih dobara ova aplikacija omogućava da na efektivan način planiraju, organizuju i upravljaju kompleksnim procesima proizvodnje uz istovremeno povećanje prinosa, ukupnih prihoda i smanjenje operativnih troškova. TeleGroup je od nedavno većinski vlasnik kompanije Greensoft, koja je razvila ovo rešenje i uspešno ga implementira na regionalnom tržištu sa ciljem daljeg plasmana na globalno tržište.\nPored toga predstavljena su integrisana rešenja za hotele koja uključuju satelitske sisteme i bežično povezivanje u funkciji obezbeđivanja brze internet konekcije zatim sisteme za objedinjene komunikacije, IPTV i Digital Signage rešenja, video konferencijske sisteme kao i Smart Room i Hotel Management Sisteme.\n← Pokrenut šesti Ericsson konkurs „Innovation awards“\nZavršena implementacija Akord ERP-a u fabrici Energo Zelena →


U stomaku anakonde - Popular Science Srbija\nEmisija “U stomaku anakonde” predstavlja biologa i istraživača zmija Pola Rosolija koji je posvetio svoju karijeru istraživanju džinovske zelene anakonde, najveće i najjače zmije na svetu i glavne grabljivice na Amazonu. Letos, tokom 60 dana, ekipe su snimale Rosolijevu ekspediciju u skriveni svet duboko u amazonskoj džungli, u oblati koju lokalci zovu “plutajuća šuma”. Rosoli veruje da upravo u ovoj plutajućoj šumi žive i razmnožavaju se najveće anakonde na svetu, i da je to jedno od retkih mesta gde istinski mogu da budu proučene ove nedostižne i veličanstvene zmije divljine.\nTokom svoje prethodne ekspedicije u ovaj izdvojen deo amazonske džungle, Rosoli je skoro uhvatio anakondu za koju se veruje da je najveća na svetu, ogromnu životinju dugu 7,5 – 8m koja mu je iskliznula iz ruku i gotovo ga odvukla na dno plutajuće šume. Ako Rosoli ovaj put uspe da uhvati džinovsku zver, pokušaće nešto što se niko pre nije usudio: da bude pojeden živ. Kako je Rosolijev cilj bio da duboko u stomaku zveri izdrži suženi prostor i potencijalno uzimanje hrane, oslonio se na posebno napravljeno odelo koje je dizajnirao sa svojim timom inženjera kako bi zaštitio i zmiju i sebe. Rosoli je rizikovao život i udove kako bi otkrio više o njenom lovu i ponašanju pri ishrani, i kako bi, na kraju, bolje razumeo unutrašnje funkcionisanje ovih veličanstvenih stvorenja. Neverovatna emisija “U stomaku anakonde” biće emitovana na Discovery kanalu, 21. decembra u 22:00.


Glumac Svetislav Bule Goncić biće predsednik Upravnog odbora Narodnog pozorišta, odlučeno je na jučerašnjoj sednici Vlade Srbije. Goncić je za Tanjug danas kazao da će pokušati da doprinese izuzetnim dometima nacionalnog teatra. "Velika je čast… »\nRadio 021 20.11.2020\nGlumac Svetislav Bule Goncić biće predsednik Upravnog odbora Narodnog pozorišta, odlučeno je na sednici Vlade Srbije. Goncić je za Tanjug danas kazao da će pokušati da doprinese izuzetnim dometima nacionalnog teatra. "Velika je čast, ali i… »\nOD 1988. godine "Večernje novosti" i Udruženje izdavača i knjižara dodeljuju Nagradu Meša Selimović. Idejni tvorac ovog priznanja je Dragan Bogutović, nekadašnji urednik kulturne rubrike "Novosti" i Ognjen Lakićević, direktor Udruženja. Milorad… »\nPočinje festivalska nedelja novosti! Večeras od 19 časova dokumentarni film o nagradi Meša Selimović\nFESTIVALSKA nedelja, koju organizuje kompanija "Novosti" povodom 67. rođendana našeg lista, biće otvorena večeras, prikazivanjem dokumentarnog filma o nagradi "Meša Selimović" na našem sajtu i Youtube kanalu sa početkom od 19 časova. O značaju… »\nSedam dana prestonica pisane reči: Nedelja Kaleidoskopa kulture u Novi Sad dovodi domaće i strane pisce\nLAUREATI književne nagrade koju dodeljuje NIN, Slobodan Tišma i Aleksandar Gatalica, kao i novosadski autor proze i poezije Laslo Blašković i književnik, kritičar i urednik Franja Petrinović, te evropski priznati, višenagrađivani Dejan Tiago… »\nRadio 021 19.09.2020\nNovi Sad narednih dana centar evropske književnosti\nDobitnici NIN-ove nagrade Slobodan Tišma i Aleksandar Gatalica, književnici Laslo Blašković i Franja Petrinović, mlade nade domaće književnosti Maša Seničić i Andrea Popov Miletić, ali i priznati evropski autori Dejan Tiago Stanković, Isabel… »


Blog | FISKULTURA online fitnes - Part 6\nStara kineska poslovica kaže: ”Svaki čovek ima dva lekara – levu i desnu nogu.” Kretanje zajedno sa praktičnim vežbama predstavlja preduslov za očuvanje našeg zdravlja. Neaktivnost dovodi do štetnih posledica u celom mišićnom sistemu i uzrokuje izvesna oboljenja. Fizičku aktivnost je najbolje sprovoditi…\nImali smo prilike da se družimo sa glumicom Natašom Aksentijević, koju poznajte iz emisije DNK, «Ko ti pravi svadbu», a ovog leta i u 150 minuta. Bilo nam je jako zabavno. Pogledajte da li je Nataša prihvatila FISKULTURA online fitnes izazov i da li će…\nProjekat fitnes instruktora iz Beograda će vas dovesti u formu života\nUkoliko ste razmišljali koje vreme tokom godine je najbolje da počnete da vežbate i fizički se aktivirate, odgovor je – uvek. Vaše telo će vam biti zahvalno, pročistićete misli, a mi vam otkrivamo kako da se za samo mesec i po dovedete u vrhunsku formu….


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Kamata 3,99, grejs period do godinu\nSOCIETE GENERALE 18. 03. 2016. 17:55 >> 17:43 0\nKamata 3,99, grejs period do godinu\nSociete Generale banka Montenegro potpisala je danas sa ministarstvima finansija i održivog razvoja i turizma sporazum o učešću u projektu Hiljadu plus stanova, u kojem, kako su naveli njeni predstavnici, ima ponudu više. Iz banke su kazali da će svi koji ispune uslove konkursa imati mogućnost da kupe stan po nominalnoj kamatnoj stopi od 3,99 odsto godišnje, za kredit sa rokom otplate do 20 godina, jednokratnom naknadom od 0,4 odsto i opciono grejs periodom do 12 mjeseci i životnim osiguranjem, ukoliko zahjev za kredit ne prelazi 50 hiljada eura.\n„Pored osnovne ponude koja važi u okviru projekta Hiljadu plus stanova, Societe Generale banka nudi dodatna rješenja za sve koji ispune uslove konkursa“, navodi se u saopštenju.\nIz banke su objasnili da za one građane koji žele da kupe stan iz projekta koji prevazilazi cijenu planiranog budžeta, nude još jedan stambeni kredit, kojim će, po istim uslovima, moći da podmire razliku u cijeni predviđenoj projektom, koja iznosi do 1,09 hiljada eura po metru kvadratnom i cijene koja prelazi taj iznos, do predviđenih 1,2 hiljade eura.\n„Takođe, banka nudi i rješenje za pokriće dodatnih troškova i potreba klijenta kroz keš kredit '5000+', po atraktivnoj kamatnoj stopi i rokom otplate do osam godina, bez naknade za odobrenje i iznosima do pet hiljada eura“, dodaje se u saopštenju.\nIz banke su naveli primjer stambenog kredita od 40 hiljada eura, sa rokom otplate od 240 mjeseci, uz nominalnu godišnju kamatnu stopu 3,99 odsto i efektivnu 4,04 odsto, gdje mjesečni anuitet iznosi 240,69 eura.\n„Administrativna naknada je 160 eura, dok je ukupna kamata oko 14,77 hiljada eura, ukupni troškovi 14,94 hiljade eura, a ukupan iznos koji klijent treba da vrati je 54,94 hiljade eura“, rekli su iz banke.\nPrimarni cilj Societe Generale banke Montenegro je, prema riječima njenih predstavnika, da učešćem u tom projektu kvalitetno odgovori na zahtjeve i potrebe građana Crne Gore.\nVlada je danas raspisala javni poziv za građane za učešće u projektu rješavanja njihovih stambenih potreba po povoljnim uslovima, Hiljadu plus, a zahtjeve komercijalnim bankama će moći da predaju od ponedjeljka.\nSociete Generale banka Hiljadu plus Projekat 1000+\nŠtednja građana i privrede 3,5 milijardi\n13. 11. 2018. 0\nVaučer za kupovinu stana za još 200 građana\n26. 10. 2018. 0\nUručeno 160 vaučera za kupovinu stanova\n19. 10. 2018. 0\nVaučeri prioritetnim grupama početkom oktobra\n21. 09. 2018. 0


Vandalizovana izložba Predraga Koraksića Koraksa\nDanas je vandalizovana i oštećena izložba “Žuta patka u karikaturama Predraga Koraksića Koraksa”, otvorena pre samo nekoliko dana na platou ispred Skupštine grada Beograda. Ovo je još jedan vid pritisaka i napada na Inicijativu Ne davimo Beograd, o kojima smo upozoravali policiju i prilikom prikupljanja potpisa za kandidaturu na gradskim izborima i pri javnim događajima koje Inicijativa organizuje, ali policija nije reagovala.\nJako je bitno istaći da se ne radi o incidentima, nasumičnim ekstremistima ili reakcijama, već o smišljenoj i dobro plaćenoj kampanji koja se lako može povezati sa Srpskom naprednom strankom. Mete ove kampanje su svi koji se usude da kritički govore o vlasti. U poslednje vreme, istim onim uvredama koje u medijima izgovaraju predstavnici Srpske napredne strane, na ulici ili na društvenim mrežama napadaju se Nezavisno udruženje novinara Srbije, novinar i urednik novinske agencije Beta Dragan Janjić, novinarka nedeljnika Vreme Tamara Skrozza ili narodna poslanica Marinika Tepić.\nKao i mnogo puta do sada, naše aktivnosti prate i snimaju ljudi koje uredno prijavljujemo policiji, ali bez rezultata. Tokom prikupljanja potpisa za kandidaturu na gradskim izborima, prostori koje smo koristili nekoliko puta su vandalski napadani, a ljudi zastrašivani, o čemu je javnost obaveštena. Zbog krivičnog dela povrede prava kandidovanja, podnete su i prijave protiv počinilaca. Prilikom predstavljanja kandidata i kandidatkinja za odbornike Inicijative Ne davimo Beograd, ove grupe su pokušale da izazovu incident, između ostalog, lepeći uvredljive plakate na mestu dešavanja i u okolini.\nOva praksa nastavila se i sada kada je vandalizovana izložba legendarnog karikaturiste i borca za slobodu govora i izražavanja Predraga Koraksića Koraksa.\nInicijativa Ne davimo Beograd poziva građane da obiđu izložbu koja će na platou ispred Skupštine grada Beograda trajati do 25. februara i da pokažu da smo jači od straha, nasilja i mržnje. Pošaljite nam vaše fotografije sa obilaska izložbe na stranicu facebook.com/nedavimobeograd


Aktuelnosti / Kompanije u Bloku 61 dobile dozvolu za rad u režimu Slobodne zone\nDirektor Uprave za Slobodne zone u Ministarstvu finansija, Milan Ristić, zvanično je uručio dozvole za rad trima kompanijama koje se nalaze u rejonu Bloka 61, jednoj od lokacija apatinske Slobodne zone, a reč je o kompanijama "Lumber-line", "Embalegno" i "Lamilco".\nOne su, kako je rečeno na sastanku sa predsednikom opštine, dr Živoradom Smiljanićem, prema oceni stručne komisije Vlade Republike Srbije, ispunile sve tehničke uslove za rad u režimu Slobodne zone i tako omogućile određene pogodnosti.\n- Početkom rada u režimu Slobodne zone, korisnici će, između ostalog, biti oslobođeni plaćanja carine i PDV-a na uvoz robe ili gotovih proizvoda, repromaterijala za proizvodnju, potrošnju energenata, prilikom prevoza robe na teritoriji države, a imaće i brojne druge pogodnosti. Roba koja se smesti u Slobodnu zonu oslobođena je polaganja garancije, a to predstavlja veliko olakšanje za uvoznike. Promet u Slobodnoj zoni, ukoliko ga ima, takođe je oslobođen PDV-a, kao i promet između dve zone - rekao je Ristić.\nU razgovoru sa Milošem Đerićem, vršiocem dužnosti direktora Slobodne zone "Apatin", Ristić je dao uputstva za dalji rad zone i iskazao uverenje da će se ona proširiti i da će opština uskoro dobiti dozvolu za raspisivanje međunarodnog tendera za izgradnju luke.\n- Vaša Slobodna zona biće jedina u Srbiji koja će u svom režimu imati luku i to će takođe doneti razne pogodnosti. Mislim da će apatinska zona veoma brzo biti jedna od vodećih. Od svih koje trenutno postoje u našoj zemlji najbrže je privukla strane investitore, a očekuju se i brojni drugi proizvođači - dodao je Ristić.\nSastanku su, pored predstavnika navedenih kompanija, prisustvovali još Vidak Tomić, samostalni savetnik u Upravi za Slobodne zone, Jovica Korać, savetnik za investicije i Milan Pavković, direktor apatinske Direkcije za izgradnju.\nKompanije u Bloku 61 dobile dozvolu za rad u režimu Slobodne zone - Galerija


RTS :: Predsednik Vučić razgovarao u Gornjim Nedeljicama sa meštanima jadarskog kraja o projektu "Rio Tinto"\nPolitika Predsednik Vučić razgovarao u Gornjim Nedeljicama sa meštanima jadarskog kraja o projektu "Rio Tinto"\nsubota, 04. dec 2021, 13:22 -> 18:36\nIzvor: RTS , Tanjug, Fonet\nIzveštaj Slavice Džinović, dopisnika RTS-a, iz Gornjih Nedeljica\nPredsednik Vučić najavio izmene Zakona o eksproprijaciji\n"Moj predlog je da probamo da napravimo novi zakon o izmenama i dopunama zakona, da ide po hitnoj proceduri u Skupštinu, da možemo da ga usvojimo pre Nove godine. Predložiću rešenja do ponedeljka i ako možemo da se dogovorimo oko izmena sa ljudima odavde, ako ne da izmenama vratimo stari zakon, kao da nema izmena. To bi de fakto značilo da zakon ne bi važio", objasnio je Vučić.\n"Tražićemo od "Rio Tinta" da se jalovište skloni"\n"Ja mogu da obećam, razgovaraćemo i videti ugovorne obaveze prema Rio Tintu. Tražićemo od Rio Tinta da se jalovište skloni. Ne može da se računa na profit, već i na zdrvalje ljudi, njihov ostanak. Bićemo čvrsti. Zemlju vam ne uzima država. Zemlju ste prodavali vi privatnoj kompaniji Rio Tinto i država tu nikoga nije oštetila. Za to država nije odgovorna", rekao je Vučić.\nPredsednik je najavio da će predložiti vladi osnivanje fonda u koji bi odmah bilo izdvojeno 10 miliona evra za smanjenje zagađenosti životne sredine, čijim novcem bi većinski upravljali građani ovog područja.\n"Predložiću formiranje jednog zelenog fonda za Zapadnu Srbiju, za deo Mačvanskog, Kolubarskog i dela Zlatiborskog okruga", rekao je Vučić.\nPredsednik Vučić:U Adijentu i Mintu radiće 2.000 ljudi\nMeštani Jadra predsedniku i o putevima, problemima sa strujom i vodom\nNemanja Aleksić iz mesne zajednice Simino brdo, u selu Draginac, rekao je da imaju problema sa strujom, vodom, putevima, ali da ih brine i rudnik, pitajući šta će oni u tom selu da rade ako dođe rudnik litijuma.\n"Gde ćemo da idemo, nama neće doći niko u Simino brdo, bićemo na ivici, bićemo primorani da se iselimo", rekao je Aleksić, na šta je Vučić konstatovao da će Simino brdo biti okruženo 40 odsto teritorijom rudnika.\nSnežana Stefanović, iz mesne zajednice Runjani rekla je da ona i meštani ukazuju poverenje predsedniku i Vučiću, dodajući da njih brine, iako nije predviđena direktna eksploatacija ruda u tom mestu, to što su obuhvaćeni planom posebne namene.\nVučić ju je upitao da li iz te mesne zajednice ima ljudi koji rade u fabrikama Adijent i Mint, koje su u prethodnih nekoliko godina otvorene u Loznici, na šta je ona odgovorila da ih ima i da su svi zadovoljni.\nNa nedostajuće puteve predsedniku su se požalili meštani sela Dvorska, posebno uz molbu da se uradi šest kilometra puta, širine tri metra.\nJedan meštanin, koji se nije predstavio, ali je rekao da je došao iz Amerike pre sadam, osam godina i zasadio voće skrenuo je pažnju na to da bi trebalo malo objektivnije razmišljati.\nBrojna pitanja su odnosila i na izgradnju puteva u zaseocima, problemima sa niskonaponskom mrežom, isplati zarada neisplaćenih iz 2004. godine.\nMeštani su takođe, predsedniku iznosili probleme nezaposlenih članova porodice, nadoknade štete na objektima oštećenim tokom poplava 2014, mogućnost zaštite od mogućih poplava, pre svega izlivanja Drine uz zahvalnost što je došao u njihov kraj.\n"Vi ste rekli više puta, i vaši ministri da se čeka studija, pa tek onda odluka. Zbog čega onda Rio tinto kupuje zemlju ako već imamo to 'ako bude'", upitao je Milisav Protić iz Grnčara.\nNajveći problem su planovi "Rio Tinta" u vezi sa deponijom ili odlagalištem jalovine, koju ta kompanija želi da napravi na području Jadra, između dve reke u dolini koja je sklona poplavama, kao i to što "Rio Tinto" radi netransparentno pa meštani ne dobijaju informacije, rekli su građani jadarskih sela predsedniku Vučiću.\n"Najveći problem je stalna promena u planovima "Rio Tinta". Deponija je planirana u Štavicama, na 15 kilometara od Gornjih Nedeljica, a iznenada su to promenili i pozvali da nas obaveste da žele da je instaliraju u dolini Jadra", ispričao je meštanin Miladin Đurđević.\n"Ako nam uzmu tu ravnicu za jalovište...ova dolina je sklona sezonskim poplavama, ako se instalira deponija u dolini, voda će se popeti u sela dokle nikada nije dolazila", upozorio je Đurđević, koji je dodao da je pre 18 godina sa hlebom i solju dočekao "Rio Tinto", u nadi da će se taj kraj razvijati.\n"Problem je i hemijski sastav jaovine i nusproizvodi prerade", kazao je Đurđević.\nBorisav Karajičić iz Gornjih Nedeljica je Vučiću rekao da je ključni problem što meštani ne žele rudnik i da je "sve počelo od te deponije dugačke dva kilometara, koja će uništiti dolinu Jadra".\n"U dolini Jadra imamo 22 sela koja će biti uništena - videli smo u Boru kako je, ali tamo je problem nastao pre 100 godina, a ovde to možemo da sprečimo", rekao je Vučiću.\n"Sada je bitno da stanete iza nas, mi nemamo rezervnu zemlju - molim vas da se zauzmete da se rešavaju ti problemi", rekao je Karajičić predsedniku Srbije.\nAleksandar Vučić: Došao sam da slušam i rešimo bar deo problema\n"Za neku ćemo pronaći odgovor, za neku ne. Važno je da razgovaramo i pokušamo da rešavamo", naglasio je Vučić.\nPredsednik Srbije posetio crkvu u Gornjim Nedeljicama\nPredsednik Aleksandar Vučć u poseti crkvi u Gornjim Nedeljicama gde su ga dočekali sveštenici šabačke eparhije.\nVučić je na početku obraćanja meštanima nekoliko sela koji su ga dočekali u porti crkve, rekao da je došao kako bi sa njima razgovarao o projektu Jadar i eventualno pokušao da reši sve njihove nedoumice.\nSveštenik crkve je Vučiću poklonio ikonu.\nMeštani jadarskog kraja za RTS o poseti predsednika\nMeštani tog jadarskog kraja preneli su dopisniku RTS-a da će predsednika Aaleksandra Vučića pitati sve što ih zanima u vezi sa projektom Rio Tinto.\nPredsednik Aleksandar Vučić u Gornjim Nedeljicama razgovara sa meštanima 12 sela jadarskog kraja.\nPredsednik Srbije posetio porodicu Rosić\nPredsednik je posetio mnogočlanu porodicu Rosić koja se bavi poljoprivredom i živi u Gornjim Nedeljicama.\nPredsednik Vučić razgovarao sa meštanima sela Korenita\n"Ovde smo izgradili novi put u dužini od 2,5 kilometara. Uložili smo u Krupanj i Loznicu, u obnovu infrastrukture 1,6 milijardi. Korenita je ključno mesto koje spaja Loznicu i Krupanj, važno mesto, mesto spajanja, raskrsnica u srcu Jadra", rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije ranije je u obraćanju javnosti najavio da će boraviti na području sela koja bi bila pogođena ovim projektom i razgovarati s građanima kako bi čuo njihovo mišljenje.


Dvanaest miliona za defanzivnog vezistu - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Dvanaest miliona za defanzivnog vezistu\nDiego Demme je novi član Napolija, sa kojim je potpisao ugovor danas. Nije poznato do kada je potpisao ugovor, a čelnici italijanskog kluba morali su da plate upravi Lajpciga obeštećenje u visini od 12.000.000 evra.\nDemme ima 28 godina, igra kao defanzivni vezni fudbaler, a po potrebi i kao desni bek, ali i kao centralni vezni. Celu karijeru proveo je u Nemačkoj, gde je branio boje tri kluba, a to su Arminia Bielefeld, Paderborn i Lajpcig. Ove sezone je upisao 24 nastupa uz 1 gol, a menadžer Napolija, Gennaro Gattuso, sigurno je želeo da se među njegovim igračima nađe i Diego. Za reprezentaciju Nemačke je upisao 1 nastup.\nPrethodni tekstCrvena Zvezda poslala još jednog fudbalera na pozajmicu\nSledeći tekstSAN FRANCISCO 49ERS – MINNESOTA VIKINGS – NAJAVA MEČA


MILORAD DODIK: Izveštaj koji je Savetu bezbednosti UN podneo visoki predstavnik u BIH je lažan! | Happy BSC portal\nMILORAD DODIK: Izveštaj koji je Savetu bezbednosti UN podneo visoki predstavnik u BIH je lažan!\nKako je naglasio, s jedne strane je za očekivati takav stav i delovanje Incka, kako bi predstavio BiH, pre svega Srpsku kao lošu državu, i kako bi opravdao enormno visoku platu od 24.000 evra na mesečnom nivou.\n- Mi tražimo da se poštuju činjenice, a ne interpretacije - naveo je Dodik.\n- BiH šalje poruku da u njoj živi neko ko ne poštuje volju naroda na izborima. Mi smo u Srpskoj davno formirali srpsku reprezentaciju za zajedničke institucije - istakao je Dodik na konferenciji za novinare.\nPrema Dodikovim rečima, i uprkos Incku, Republika Srpska će nastaviti da šalje izveštaje Savetu bezbednosti UN, boreći se za istinu i pravdu.


Most na Adi: Rani javni uvid je u toku i traje do 29.6.2020. godine\nU toku je Rani javni uvid u Plan detaljne regulacije za izgradnju pešačko-biciklističke veze između ulice Omladinskih brigada i Ade Ciganlije, sa mostom preko reke Save. Ovaj urbanistički poduhvat trebalo bi da rezultira povezivanjem sportsko-rekreativne mreže sadržaja Beograda, kao i da Beograd uključi u mrežu evropskih biciklističkih trasa kroz projekat „Eurovelo“. Šta to znači regionalno, a šta za Beograđane?\nČesta primedba Beograđana na funkcionisanje grada je premali broj mostova kojima se lako može prelaziti sa jedne na drugu obalu Save i Dunava. Kao što je i u Elaboratu za Rani javni uvid prepoznato – beogradski mostovi su važni činioci slike grada i gradskog identiteta. Baš zbog toga, važno je prilagoditi ih potrebama korisnika na lokaciji.\nZa razliku od većine urbanističkih planova na nivou Beograda, koji su lokalnog ili nacionalnog karaktera, ovaj plan obuhvata i segmente regionalnog planiranja Podunavske regije i Evrope, uvodeći kroz plan mosta i trase projekta „Eurovelo“. Ovaj projekat implementira se godinama u Evropi i kod nas, i ima za cilj da različite krajeve Evrope poveže biciklističkim stazama. Tako kroz Srbiju prolaze trase koje povezuju Norvešku i Atinu „Eurovelo 11“ , Francusku i Rumuniju „Eurovelo 6“ i „Eurovelo 13“ koja povezuje krajnji istok i krajnji zapad kontinenta, od kojih trasa „Eurovelo 6“ prolazi kroz Beograd.\nTema povezivanja lokalnih planova sa regionalnim i svetskim projektima dugo je prisutna u našem urbanizmu, međutim nije uvek jednostavna za lokalizaciju koja zadovoljava sve zahteve – kako projekata, tako i stanovnika.\nPlan detaljne regulacije pešačko-biciklističkog mosta preko Save obuhvata trase biciklističkih staza koje prolaze kroz Zemun i Novi Beograd, i povezuje ih sa biciklističkom stazom koja prati desnu obalu Save i Dunava od Ade Ciganlije do Pančevačkog mosta. Na ovaj način se podstiče upotreba „ekološki prihvatljivih modaliteta saobraćaja“, koja dugoročno može uticati na smanjenje aero-zagađenja u Beogradu, kao i na podizanje svesti o upotrebi bicikla kao prevoznog sredstva, a ne samo vida rekreacije.\nTrase „Eurovelo“ kroz Srbiju i Beograd\nMožemo se nadati da će novi most na Savi poslužiti kao aktivator biciklističkog saobraćaja u gradu.\nPlan je izrađen u skladu sa arhitektonskim rešenjem mosta, koji savremenim arhitektonskim jezikom komunicira sa svojim okruženjem. Povezivanje sa Adom Ciganlijom već usmerava razmišljanje o karakteru namene mosta, koje za sada više govori o sportsko-rekreativnoj upotrebi trase, nego saobraćajnoj, prvenstveno zbog neadekvatne povezanosti biciklističke staze na obali sa bilo kojim delom grada. Ipak, možemo se nadati da će novi most na Savi poslužiti kao aktivator biciklističkog saobraćaja u gradu.\nIzgled planiranog mosta\nSaobraćajnica kojom se pristupa mostu je ulica Omladinskih brigada, koja prolazi između novobeogradskih blokova 70 i 70a i predstavlja jedno od čvorišta gradskog prevoza kopnenog i rečnog tipa. Za urbanističke intervencije u ovom delu grada, neophodno je uzeti u obzir pejzažne i funkcionalne vrednosti Savskog keja, kao i na afirmativan način urediti pristupe novo jstrukturi.\nKako se čita Plan?\nBudući da je nacrt Plana još u razmeri male detaljnosti, i da je u toku faza Ranog javnog uvida, mogu se na vreme prepoznati moguće prepreke u planiranju, odnosno u adekvatnoj realizaciji projekta. Kako bi se to participativnim procesom planiranja moglo korigovati, neophodno je poznavati osnovne elemente plana na osnovu kojih se određeni urbanistički elementi predviđaju.\nObuhvat Plana, IZVOR: PDR\nObuhvat plana predstavlja površinu na kojoj su predviđene intervencije, ili čije se vrednosti prepoznaju kao trajne i uvršćuju u Plan, kao dokument koji sadrži pravila uređenja i građenja od kojih se ne može odstupati. Obuhvatom plana se prikazuje položaj predmeta planiranja, sa pristupnim saobraćajnicama i okruženjem. U ovom slučaju to je celina ulice Omladinskih brigada između blokova 70 i 70a, sa priobaljem i pristupnom površinom na Adi Ciganliji.\nPlanirana namena površina, IZVOR: PDR\nPlanirana namena površina je prilog kojim se određuju zone obuhvata plana namenjene različitim funkcijama i sadržajima. U planu namene nalaze se i podaci o svim zastupljenim vidovima saobraćaja, kao i o elementima ozelenjavanja i osnovnog pejzažnog uređenja područja. U ovom slučaju, predviđene su površine za rekreaciju, površina poteza mosta, i saobraćajne površine – parkirališta.\nPlanirane saobraćajne površine IZVOR: PDR\nPristup mostu predviđen je sa postojećih pešačkih i biciklističkih staza korišćenjem rampi koje povezuju nivo obale sa nivoom mosta.\nU ovom Planu detaljne regulacije predviđeno je formiranje podzemnih ili nadzemnih garaža uz ulicu Omladinskih brigada, odnosno uz terminus javnog prevoza. Činjenica da u ovoj fazi izrade plana tačan karakter parkirališta nije definisan, može se korigovati u skladu sa primedbama tokom Ranog javnog uvida i Javnog uvida, ukoliko se primeni, makar i retroaktivno participativni proces planiranja.\nOva faza izrade plana predviđa drvored duž saobraćajnice u Omladinskih brigada, uz pretpostavku da će se parkiranje zadržati kao nadzemno linearno parkiralište, po parametrima koji podrazumevaju jedno stablo na svaka tri parking mesta. Ipak, u slučaju kreiranja podzemne garaže, izvesno je da će se postojeća pejzažna vrednost saobraćajnice ugroziti, čime bi ulica ostala ogoljena.\nPlanirana namena površina na Adi Ciganliji IZVOR: PDR\nPlanirana namena površina na obali Ade Ciganlije predviđa pristupnu zonu mostu sa sportsko-rekreativnim centrom prilagođenim potrebama vodenih sportova. Ovakvom intervencijom, kao javni prostor će se aktivirati i ovaj deo obale Ade Ciganlije, što može doprineti dugoročnom razvoju celine kao savremenog rekreativnog prostora, koji po svom položaju „pripada“ i stanovnicima Novog Beograda. Uz prostor sportskog centra, predviđene su i uređene javne zelene površine.\nRazvojem Plana i projekta mosta na ovoj lokaciji, olakšava se komunikacija između dve obale Save i smanjuje se jaz u njihovim funkcionalnim karakteristikama, kao i potreba za dupliranjem sadržaja na obe strane reke.\nRani javni uvid je u toku i traje do 29.6.2020. godine u prostorijama Gradske uprave u 27. Marta 43-45, do kada se mogu podnositi primedbe, a Elaborat možete preuzeti na zvaničnoj stranici grada Beograda.\n#ada ciganlija #biciklizam beograd #eurovelo #most ada ciganlija #most na adi #pasarela #pdr #rani javni uvid #uvid u plan\nA kolko ovaj most na košta?


Mark Zuckerberg objavio prepisku: WhatsApp ima novu opciju - BIGportal.ba\n6 Decembra, 2021 6 Decembra, 2021 045\nIzvršni direktor kompanije Meta Mark Zakerberg objavio je danas da ta firma uvodi novu opciju slanja poruka na WhatsApp-u.\nKorisnici popularne aplikacije od danas će moći da postave poruke na opciju “nestajanja”, objavio je on.\nZukerberg je uvođenje nove opcije objavio uz skrinšot svog četa sa suprugom Priscillom.\n“Danas na WhatsAppu pokrećemo novu opciju nestajućih poruka tako da ćete moći da odaberete da svi novi razgovori nestanu prema zadatim postavkama nakon 24 sata, 7 dana ili 90 dana. Ne moraju sve poruke da ostanu ovde zauvek”, napisao je CEO Mete.\nIako je objava u desetak minuta dobila hiljade lajkova, Zukerberga mnogi kritikuju da je zakasnio s ovom opcijom budući da je Telegram i Viber imaju već duže vreme.