Predstavljamo Škendiju, prvog Partizanovog rivala\nFudbalski klub Škendija biće prvi Partizanov rival na putu ka Ligi šampiona, a Blicsport.rs vam predstavlja makedonskog prvaka.\nŠekndija je relativno mlad klub, osnovan tek 1979. godine od strane Albanaca koji žive u makedonskom gradu Tetovu.\nTadašnje jugoslovenske vlasti nisu blagonaklono gledale na taj potez, smatrajući da bi takav tim mogao da probudi nacionalne tenzije pa je Škendija ubrzo bila zabranjena.\nIpak, kada je Makedonija proglasila nezavisnost, ljubitelji fudbala u Tetovu su odlučili da davnašnju ideju ponovo sprovedu u delo.\nMeđutim, ne navija se za Škendiju samo iz fudbalskih pobuda, već etnička pripadnost ima itekako veliki uticaj na zbivanja na tribinama. Navijači ovog kluba sebe zovu “Balisti”, i zbog toga su neretko imali problema. Najviše u SFRJ, kada su bili zabranjeni pa su koristili skraćeni naziv za svoju grupu “Bal”.\nOtkako je Škendija ponovo oformljena, “Balisti”, koji nose naziv albanskih boraca iz Drugog svetskog rata, u nekoliko navrata su pravili incidente po Makedoniji, a poslednji veći zabeležen je u oktobru 2010. kada su u Kičevu pratili meč protiv tamošnjeg Napredoka. Navijači “Škendije” su sklonili sa jarbola makedonsku i stavili albansku zastavu, zbog čega je intervenisala lokalna policija na koju su “Balisti” počeli da bacaju stolice.\nŠto se ekipe tiče, ona je uglavnom sastavljena od igrača koji nisu poznati široj javnosti. U minuloj sezoni jedino je Vladimir Nikitović, bivši fudbaler Donje Trepče, čačanskog Remonta, Takova, Metalca, Slobode iz Čačka i Radničkog iz Kragujevca, nastupao u ekipi Škendije kao stranac.\nŠkendija je svoj prvi veliki uspeh u makedonskom prvenstvu ostvarila tek ovog leta, kada je osvojila svoju prvu titulu i to posle serije od 16 mečeva bez poraza.\nSvoje mečeve Škendija igra na Gradskom stadionu u Tetovu, kapaciteta 15.000 mesta.


Mamić objavio zarade stručnog štaba Dinama u poslednjih 20 meseci - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Mamić objavio zarade stručnog štaba Dinama u poslednjih 20 meseci\nJasno "upozorenje" i igračima\nBuru komentara i emotivnu reakciju navijača Dinama izazvao je natpis Zdravka Mamića na svom Fejsbuk profilu u kojem je javno obelodanio koliko je novca zaradio stručni štab zagrebačkog velikana u poslednji 20 meseci.\n0Piše: N. M. 31. marta 2020. 23.20 Izmenjeno: 23.48\nPrvi operativac kluba, koji poslednje dve godine nema zvaničnu funkciju, pošto je otklon od hrvatskih pravosudnih organa pronašao u BiH, taksativno je nabrojao novčanu sumu koja je pripala svima koji su nedavno dobili otkaze, a bili su deo stručnog štaba, koji je ove sezone odlično vodio Nenad Bjelica.\nUtisak je i to, reklo bi se, nedeljiv u hrvatskoj javnosti, da je takvim potezom Mamić zapravo pripremio i otkaz Bjelici, koji je još uvek zvanično na čelu tima zagrebačkog Dinama, ovosezonskog učenika Lige šampiona.\nMamić je, valjda, ovakvim „driblingom“ hteo da opravda odluku kluba da podeli otkaze članovima stručnog štaba, i tako načini odmazdu jer navodno fudbaleri i trenerski tim nisu pristali na smanjenje plata usled pandemije korona virusa.\nSuprotno od klupske verzije, hrvatski novinari pišu da su fudbaleri i treneri pristali na prvobitan predlog da primanja tokom pandemije budu smanjena za nekih 30 odsto, međutim bili su iznenađeni kada im je saopšten zahtev da se odreknu 60 odsto mesečnih prihoda.\nU ime ekipe, pregovarao je kapiten Arijan Ademi, koji je u konsultaciji sa saigračima odbacio takvu ideju.\nNedugo zatim, usledila je odmazda rukovodstva potezom da otkaze dobiju svi članovi stručnog štaba, osim šefa Nenada Bjelice.\nUprkos zaslugama i to ogromnim, što se samo od prihoda od UEFA u klupsku kasu 2019. slilo 30 miliona evra, ne računajući priliv od transfera Olma, Šunjića, Rahmanija…\nMamić i njegovi saradnici odlučili su da osim otkaza, javnosti predoče koliko su pomoćnici Bjelice zaradili u poslednjih 20 meseci: Rene Poms, prvi pomoćnik, 475.000 evra, Martin Majer 327.000, Nino Bule 250.000… a šef struke 3,2 miliona evra (zbirno oko 5,5 miliona evra).\nUz grafički prikaz, Mamić je napisao: „Mesi i sagrači su se odrekli 70 odsto primanja, belgijski fudbaleri će mesečno preživljavati sa oko 13.000 kuna, Žilina, koja je sedmostruki prvak Slovačke, proglasila je bankrot, Kristijano Ronaldo, Juventus, Bajern Minhen i mnogi drugi su pokazali solidarnosti i da se na muci poznaju junaci.\nDinamo se priprema za vremena ispred nas i svi moramo nositi deo tereta. Sve uspehe klub je honorirao, nikome nije ostao dužan, a omogućio je i uslove rada kakve nema niko u ovom delu Evrope, a to će raditi i ubuduće. Game over.“\nU toku pregovora, bolje rečeno previranja, prema pisanju hrvatskih novinara, iz kluba su zabranili fudbalerima i treneru Bjelici da se javno oglašavaju. Bez reakcije kluba trener Bjelica i igrači donirali su hrvatskim bolnicama 120.000 evra. Klub je odmah reagovao, pohvalivši se na konferenciji za medije koja je organizovana samo za tu informaciju, da je donirao sredstva Crvenom krstu i zagrebačkim bolnicama.\nSvoj stav u vezi sa čitavom situacijom u klubu, imaju i navijači Dinama. Oni tvrde da je klub rešio da igračima ne isplati primanja za prva tri meseca u 2020. iako bi trebalo da im budu zagarantovana, pogotovo za januar i februar kada su se utakmice igrale u skladu sa kalendarom takmičenja. Iz kluba su igračima navodno rekli da će biti tako ili nikako. Navijači su podsetili javnost i samog Zdravka Mamića da je iz kluba bespravno izvukao oko 50 miliona evra.\nfudbaleri, Fudbalski klub Dinamo Zagreb, plate, zdravko mamic


Obama spreman da krene u rat!? – Nadlanu.com\nObama spreman da krene u rat!?\nObjavljeno 14. juna 2013. / 08:54:31\nAmerički predsednik Barak Obama odlučio je sinoć da uputi direktnu vojnu pomoć pobunjenicima u Siriji, saopštila je Bela kuća, preneo je sinoć Rojters.\nObama je, kako navode agencije, odlučio da “promeni list” kada je Njujork tajms objavio dokument koji je pokazazao da u Vašingtonu već neko vreme cirkuliše dokument koji dokazuje da je režim Bašara al Asada koristio hemijsko oružje u Sirija. Time je Damask “pregazio crvenu liniju” koju je zacrtao Barak Obama.\nTa linija zacrtana je još u aprilu, podseća RTS, i dodaje sa su SAD i tada rekle da Damask ne sme da je pređe. Iako Bel akuža sada ima dokaze o upotrebi hemijskog oružja, u administraciji Baraka Obame još uvek postoje duboke podele oko narednih poteza, pošto je, bar do sada, Vašington vešto izbegavao da se umeša u sirijski građanski rat.\nOno je sigurno, prenose agencije, je da su svi mirovni pokušaji Amerike kada je reč o Siriji pali u vodu i mogu se označiti kao neuspeli, a sada je i Obamin manevarski prostor u velikoj meri dodatno smanjen posle ulaska boraca Hezbolaha u sukob na strani Asada, čime se dobar deo ustaničkog pokreta našao na ivici kolapsa, piše Njujork tajms.\nObama se već nedeljama nalazi pod ozbiljnim pritiskom da se uključi u rat u Siriji, pri čemu su Bil Klinton i Džon Mekejn najozbiljniji zagovornici intervencije.\nDeo dokaza o hemijskom oružju nabavila je, naravno, CIA, koja je došla do uzoraka urina dvojice ustanika, jednog koji je ubijen i drugog koji je povređen u sukobima nedaleko od mesta Utubija. Rezultati analize, navodno, pokazuju da su obojica bili izloženi dejstvu sarina, na osnovu čega je zaključeno da je taj bojni otrov koristila sirijska vojska.\nVisoki zvaničnik Bele kuće Ben Rodes naveo je da Obama razmatra političke i vojne opcije, ali je nagovestio i da je moguće da neće odmah doći do jače reakcije SAD.\n“Mi smo se spremili za mnoge neočekivane situacije u Siriji”, rekao je Rodes, koji je zamenik savetnika za nacionalnu bezbednost. “Donećemo odluke o daljim akcijama kada mi budemo smatrali da treba”, dodao je on.\nRouds je takođe rekao i da je Vašington poslao Rusiji svoje informacije o hemijskom oružju.\nNa ovakvu odluku Bele kuće odmah su pozitivno reagovali sirijski pobunjenici, čiji je Nacionalni savet pozdravio “povećanje američke pomoći, uključujući direktnu vojnu podršku”.\n“Ta pomoć trebalo bi da bude strateška i odlučna u cilju okončanja nasilja i postizanja političke tranzicije”, saopštio je Nacionalni savet.\nI američki poslanici pozdravili su odluku Obamine administracije ali je senator Džon MekKejn otišao još dalje i zatražio veće angažovanje.\n“Potrebno nam je teško naoružanje. Potrebni su nam tenkovi i rakete zemlja-vazduh”, smatra MekKejn.\nPodrška Obami stigla je i “preko okeana”, kada je britanski premijer Dejvid Kameron u izjavi za “Gardijan” rekao da deli stavove Baraka Obame, po pitanju Sirije, dodajući da su bezbednosne službe Britanije i Amerike već razmenjivale podatke i saznanja o upotrebi hemijskog oružja.\nPuškov: To je fabrikovano\nNedugo nakon što je ova vest obišla svet, reagovala je i zvanična Moskva, koja ima potpuno drugačije stavove od SAD kada je u pitanju Sirija i kojoj se zamera da naoružava sirijskog predsednika.\nMoskva smatra da su informacije o tome da su snage Bašara al-Asada koristile hemijsko oružje protiv pobunjenika zapravo fabrikovane.\n“Informacije o upotrebi hemijskog oružja od strane Asada su fabrikovane na istom mestu gde i laži o tome da je Sadam Husein posedovao oružje masovnog uništenja”, napisao je predsednik komiteta za spoljnu politiku donjeg doma ruskog parlamenta Aleksej Puškov na Tviteru i sugerisao da bi SAD mogle to da iskoriste da bi opravdale uplitanje u konflikt između zvaničnih snaga i pobunjenika u Siriji.\nBela kuća je u saopštenju navela da se korišćenjem hemijskog oružja “krše međunarodne norme i prelaze jasne crvene linije”.\nUN ranije juče su saopštile da je od početka sukoba do kraja aprila u Siriji poginulo oko 93.000 ljudi.\nIzvor: Agencije, Blic, B92\nZavršeno ročište: Draža streljan dva dana nakon presude\nSTARA 2000 GODINA: Pronađena mumija “uspavane lepotice” u svili\nEVROPA OBELEŽAVA DAN POBEDE NAD FAŠIZMOM: Spektakularna manifestacija u Moskvi…


Agencija: Za Prvi maj stečaj je ekonomski opravdan | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Agencija: Za Prvi maj stečaj je ekonomski opravdan\nAgencija: Za Prvi maj stečaj je ekonomski opravdan\nBEOGRAD – Agencija za privatizaciju predložila je stečaj kao model privatizacije za preduzeće “Prvi maj” Pirot, što je potvrdila i Vlada Srbije usvajanjem Akcionog plana. U Agenciji ističu da stečaj ne mora biti kraj za preduzeće, koje može kroz UPPR (Unapred pripremljeni plan reorganizacije), koji moraju da prihvate poverioci preduzeća, da stvori uslove za nastavak poslovanja, ili nakon stečaja kroz plan reorganizacije.\nU ovom trenutku, “Prvi maj” Pirot nema stalno zaposlenih radnika (osim direktora), a na osnovu analize finansijskih pokazatelja i bilansa poslovanja fabrike konstatovano je da je račun preduzeća na dan 11. februara 2015. godine u blokadi u neprekidnom trajanju od 1.097 dana.\nUkupan iznos blokade iznosi 17.410.794 dinara, čime je ostvaren stečajni razlog – trajnija nesposobnost plaćanja, saopšteno je iz Agencije za privatizaciju.\nJedan od glavnih finansijskih problema predstavlja i naplata potraživanja bivših radnika “Prvog maja” po izvršnim sudskim rešenjima.\nNa nedavno održanom sastanku u Agenciji za privatizaciju, direktor Agencije Ljubomir Šubara predočio je direktoru preduzeća „”Prvi maj” Zoranu Živkoviću i investitorima – zakupcima iz Bugarske, da je stečaj ekonomski najracionalniji model privatizacije.\nNaime, biće mnogo lakše naći investitore koji će kupiti delove imovine “Prvog maja” nego onog ko će kupiti celokupnu fabriku, u aktuelnoj teškoj finansijskoj situaciji, rekao je Šubara, što su učesnici sastanka u načelu tada prihvatili.\nTo je učinjeno kako bi se zaštititila imovina nakon privatizacije i nastavilo normalno poslovanje preduzeća i preostale imovine (Hala trikotaže, hotel “Stadion”, zgrada toplane, maloprodajni objekti, ostali prateći objekti u fabričkom krugu). Radnici su angažovani u stručnim službama: finansijama i računovodstvu, održavanju, maloprodaji, magacinima, obezbeđenju.\nSaopštenje Agencije za privatizaciju/TANJUG\nKorona blokirala rad turističkih agencija, skoro da nema…\nAndjeliji Ćirić treće mesto na Državnoj smotri istraživačkih radova iz geografije\nUčenica Gimnazije Mila Aleksić osvojila prvo mesto na takmičenju iz istorije


! /Vučić i Erdogan u Srbiji: O autoputu Beograd - Sarajevo, odnosima, prijateljstvu... / Radio Sarajevo\nFoto: AA/Vučić i Erdogan u Beogradu\n07. 10. 2019. u 16:12:00 AA\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas na konferenciji za novinare sa predsjednikom Turske Recepom Tayyipom Erdoganom u Beogradu da su zahvaljujući zalaganju predsjednika Erdogana izgrađeni možda najbolji odnosi u novijoj historiji između dvije zemlje, javlja Anadolu Agency (AA).\n"Mi imamo izuzetno dobre političke odnose, zahvaljujući Erdoganovom zalaganju je uspostavljeno veliko poverenje Srbije i Turske i mi zahvaljujući njemu gradimo možda najbolje odnose u novijoj istoriji između dve zemlje, to znači da to radimo u interesu oba naroda i obe zemlje", kazao je Vučić u Beogradu.\n"Verujem da zajedno sa Turskom smo do sada uspevali i uveren sam da ćemo u budućnosti nastaviti istim putem", dodao je.\nOn je najavio i da se sa Turskom radi i put Novi Pazar-Tutin od 33 kilometra, a koji košta 24 miliona eura, kao i drugi putevi u Raškoj oblasti, "jer želimo da se ljudi tamo osećaju i kao svi drugi građani ove zemlje".\nVučić je ocijenio i da je postignut izuzetan napredak u ekonomskoj saradnji gde je ona povećana za 13 procenata u odnosu na prethodnu godinu.\nOn je izrazio i uvjerenje da ovo nije ni blizu Erdoganove posljednje posete Srbiji, ocjenivši da su rezultati saradnje dvije zemlje takvi da svaki Erdoganov dolazak podstakne razvoj tih odnosa, kulturnu razmjenu, ekonomsku razmjenu, posjetu turskih turista u Srbiji.\nPredsjednik Srbije je zahvalio i Erdoganu što je doveo veliki broj privrednika, poručivši srpskim privrednicima da je Turska odlična zemlja za ulaganje.\nNakon samita, predsednici Turske, Srbije i članovi Predsjedništva BiH prisustvovat će svečanoj ceremoniji polaganja kamena temeljca za izgradnju autoputa Beograd - Sarajevo u Sremskoj Rači.\n"Pridajem veliki značaj ovoj sjednici i vjerujem da će saradnjom naših ministara odnosi dvije zemlje i dalje da idu uzlaznom putanjom", rekao je Erdogan.\nDvojica predsjednika prethodno su obišla izložbu "Srbija i Turska u dokumentima Osmanskog arhiva i Arhiva Srbije", a potom su održali tet-a-tet sastanak.\nErdogan je govorio i o odnosima zemalja regiona i autpoutu Beograd - Sarajevo.\nTagovi: Turska Srbija Aleksandar Vučić Recep Tayyip Erdogan


Naslovne strane za subotu, 12. decembar 2020. godine\nBeta 12. decembra 2020. 09:55\nBeogradski dnevni listovi u izdanjima za subotu, 12. decembar najviše pišu o epidemiji korona virusa, o očekivanim merama za njeno suzbijanje kao i o planovima za nabavku vakcina, o sahrani pevača Džeja Ramadanovskog i o drugim temama.\nALO – „Oštrije mere od ponedeljka“, list piše o velikom pritisku na zdravstveni sistem. „Toma nadrljao zbog Zorane“, list navodi da je novi ministar saobraćaja i infrastrukture Momirović samo zatekao nesredjeno stanju u tom ministarstvu.\nBLIC – „Svetska trka – ko će nabaviti više vakcina“, list piše o pokušajima zemalja širom sveta da pre drugih nabave vakcinu protiv korona virusa. O pevaču Džeju Ramadanovskom „Pamtio je nemaštinu, a postao najsjajnija zvezda“.\nVEČERNJE NOVOSTI – O epidemiji korona virusa u Srbiji „U bolnice samo ko mora na kiseonik“. List piše o sahrani pevača Džeja Ramadanovskog „Džeja ispratilo 50 violina uz Nedelju“.\nDANAS – „Policijski čas za novogodišnju noć“, list piše o merama u borbi protiv epidemije korona virusa. Intervju sa smenjenom direktorkom šabačkog pozorišta „Milena Bogavac: Izabrala sam da budem smenjena“.\nINFORMER – U tekstu „Rusija je napravila supervakcinu“ se navodi da je treće medicinsko rešenje koje dolazi iz Rusije najbolja do sada, da je ta vakcina efikasna i protiv eventualnih mutacija kororna virusa. „Bolje odložite slavu i doček nego da vam dolaze na zadušnice“, kaže dr Vladimir Arsenijević.\nKURIR – „Ruska vakcina spas za Srbiju“, list navodi da „Sputnjik V“ vakcine ima dovoljno i za izvoz. „Gradjani žale baka Coku iako je ubica“, list piše o samoubistvu žene koja je ubila investitora koji je vršio pritisak na nju.\nPOLITIKA – O merama koje bi od početka naredne sedmice mogao doneti Krizni štab za suzbijanje epidemije korona virusa „Ulaz u zemlju uz negativan PCR test ili karantin“. „Trećini porodilja zakon i dalje umanjuje primanja“, o aktuelnom zakonodavnom rešenju za porodilje u Srbiji.\nSRPSKI TELEGRAF – „Džeja ispratili jecaj i violine“, list piše o sahrani pevača u Aleji zaslužnih gradjana. „Radoš Bajić u bolnici zbok korone“, list navodi da je glumac i reditelj zbog narušenog zdravlja zbrinut u medicinskoj ustanovi.


SEDNICA Archives - Balkanska\nSednica Saveta za nacionalnu bezbednost održaće se sutra u 11 sati, saznaje “Blic”. Kako je “Blic” juče pisao, predsednika Srbije Aleksandra Vučića u Briselu su juče sačekale dve loše vesti.…\nPoslanici opozicije, koji više od tri meseca bojkotuju sednice Skupštine, nemaju jedinstven stav o prisustvu posebnoj sednici na kojoj bi trebalo da se raspravlja o Kosovu, a koju je predsednica…\nPredsednica Skupštine Maja Gojković zakazala je za ponedeljak 27. maj posebnu sednicu na kojoj bi trebalo da bude razmatran izveštaj o Kosovu. Ona je na današnjoj konferenciji za novinare navela…\nVučić zakazao sednicu Saveta za nacionalnu bezbednost Predsednik Srbije Aleksandar Vučić zakazao je sa sutra u 8:30 sednicu Saveta za nacionalnu bezbednost, saznaje Prva televizija. Kako se navodi, analitičari usvajanje…\nSkupština Srbije počela je danas redovno prolećno zasedanje, intoniranjem himne “Bože pravde”, ali bez prisustva dela opozicije u skupštinskoj sali. Poslanike je ispred Doma Narodne skupštine dočekao crveni tepih i…\nDveri neće učestvovati na posebnoj sednici Skupštine Srbije\nDveri neće učestvovati na posebnoj sednici Skupštine Srbije Poslanici pokreta Dveri neće danas učestvovati na posebnoj sednici Skupštine Srbije. Ni šef te poslaničke grupe neće prisustvovati radnom ručku u parlamentu…


Radio România Internaţional/ Budućnost počinje danas/ Severna Koreja vruća tačka na mapi sveta (15.09.2017)\nSeverna Koreja vruća tačka na mapi sveta (15.09.2017)\nPodpredsednica Evropske komisije Frederika Mogerini pozdravila je u Strazburgu Rezoluciju Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija o novim sankcijama nametnutim Severnoj Koreji.\nZastava Severne Koreje\nVisoka predstavnica za spoljnu politiku i bezbednost govorila je u Evropskom parlamentu o aktuelnim temama medjunarodne politike. Frederika Mogerini je insistirala na činjenici da ove mere ne predstavljaju cilj sam po sebi, već otvaraju put jednom pregovaračkom procesu, uz napomenu da ne postoje vojna rešenja za ovu krizu, jer bi vojni udar bio nepotreban i mogao bi da pričini veliko zlo. Frederika Mogerini je pozitivno ocenila, istovremeno, unitarni pristup zemalja Evropske unije, koje su i članice Saveta bezbednosti.\nNa drugoj strani Atlantika, predsdnik SAD Donald Tramp je podvukao da najnovije sankcije Severnoj Koreji predstavljaju samo mali korak i ne mogu se uporediti sa koracima koje treba da se preduzmu kako bi se zaustavio nuklearni program Severne Koreje. Najoštrije sankcije preduzete protiv severno-korejskog režima dolaze posle najnovije nuklearne probe Pjongjanga 3. septembra raketom koja je preletela vazdušni prostor Japana. Gost Radia Rumunija- vojnopolitički komentator Julijan Kifu, govorio je o vrućoj temi, agresivnoj politici Pjongjanga i eventualnom uzvraćanju medjunarodne zajednice: ,,Ne možemo govoriti o dugotrajnom ratu. Po meni, u najgorem slučaju imaćemo jedan američki hirurški plan koji će preko noći, u veoma kratkom vremenu, eliminisati nuklearni i balistički kapacitet i lideršip Severne Koreje. Ovo ne znači da naknadno nećemo imati nestabilnost u Severnoj Koreji. Očekujem kinesku invaziju na severu Koreje sa zadatkom da se situacija stabilizuje i održi tampon zona. Ne očekujem da zapadni svet ima formulu za napad. Jasno je da će, na kraju krajeva, doći do pregovora. Istina je da pregovori polaze od situacije na terenu i u ovoj situaciji Južna Koreja treba da se priprema za korejsko ujedinjenje. U svakom trenutku postoji opasnost od napada Severne Koreje raketom na Južnu Koreju kao preventivni trenutak za odvraćanje od napada na Pjongjang. Ja verujem da postoji dovoljno razuma i sredstava da se izbegne ratna formula, možda sa izuzetkom jednog hirurškog napada.’’\nSa stanovišta Organizacije severoatlanskog sporazuma, nuklearni program Severne Koreje ,,predstavlja globalnu pretnju i nalaže globalni odgovor. Ovo se odnosi i na NATO, izjavo je generalni sekretar Sevroatlanstke alijanse Jens Stoltenberg u BBC-ovoj emisiji, odbijajući da odgovori ako bi napad na američke teritorije Guam aktivirao pakt o kolektivnoj odbrani Severoatlanske alijanse. Guam, ostrvska teritorija SAD u Pacifiku, predstavlja važan istureni vojni položaj američkih snaga. «Ne želim da špekulisem u vezi sa mogućim aktiviranjem 5. clana u ovoj situaciji. Želim samo da kažem da smo potpuno koncentrisani na način na koji se može pronaći mirno rešenje za sukob i kako treba vrsiti pritisak na Severnu Koreju da prestane sa nuklearnim programom i naoruzanjem», izjavio je Jens Stoltenberg.\nU ovoj situaciji Rusija i Kina imaju poseban statut. Nove sankcije nametnute Severnoj Koreji u Savetu bezbednosti nisu toliko oštre kao u prvoj američkoj varijanti. Koncesije su usledile posle direktnih razgovora Vašingtona i Moskve, odnosno Vašingtona i Pekinga. Posle usvajanja novih sankcija, Kina, koja želi denuklearizaciju ostrva i veću stabilnost zone, ponovila je poziv na dijalog. Istovremeno, Moskva ističe da je jedina alternativa za severno-korejski problem političko-diplomatski dijalog. Analitičari smatraju da bi vojni sukob bio katastroflan za Pjongjang, ali i za Južnu Koreju. Drugi komentatori ocenjuju da bi severnokorejski lider Kim Djong-un radije želeo da obezbedi nuklearnu odbranu od otvorenog rata.


Generalni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković, Foto: Beta / Jovo Mamula\nMnogima, kaže, ne odgovara ekonomski uspeh i oporavak Srbije i to što je Srbija postala ekonomski lider Zapadnog Balkana, tvrdi Selaković\nObjavljeno: 17.02.2020. 09:47h\nGeneralni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković kaže da su sastanci koje je imao predsednik Srbije Aleksandar Vučić u Minhenu i Briselu veoma važni i da je na njima Srbija predstavljena na najbolji način.\nNOVI DETALJI KARAMBOLA NA MILJAKOVCU: 7 mladih bilo u kolima, VOZIO MALOLETNIK, NEKIMA JE I ZUBE IZBIO\n"Srbija postaje jaka, bitna, nezaobilazna, a i sposobna da probleme samostalno rešava", rekao je Selaković za TV Pink.\n"Samo mir i stabilnost u regionu stvaraju uslove za ekonomski oporavak i napredak", naveo je on.\n"On bi u svaku borbu za Srbiju trebao da uđe rasterećen domaćom scenom i unutrašnjim pitanjima i problemima. Oni koji to rade pokazuju šta je njegova politika i šta nudi građanima Srbije. Sa druge strane koristi svaku priliku da ruši onoga ko zastupa interese Srbije", naglasio je on.\nNikola SelakovićGeneralni sekretar predsednika SrbijeAleksandar VučićBriselSrbijaLider Zapadnog BalkanaEkonomija\nČUVENI IMUNOLOG KOM SRBI VERUJU O 24- SATA ZABRANE KRETANJA: On je rekao svoje, OVO SVI MORAJU DA SLUŠAJU\nDAČIĆ OBJAVIO BITNE VESTI! Otkrio je šta će se važno sutra desiti!


RTS objavio kolike su plate zaposlenih - Ekonomske Vesti\nI žena je čovek : Uhapšen vlasnik poznate škole glume\n14. jan. 2016 Andrija Matić 0 Comments plate, Rodoljub Šabić, RTS\nRadio-televizija Srbije dostavila je danas povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljubu Šabiću podatke o visini zarada zaposlenih u RTS-u.\nKako je RTS objavio, podaci o svim zaposlenima i svim njihovim primanjima, uključujući i zarade honorarnih saradnika, dostavljaju se Upravi za trezor Ministarstva finansija do sedmog u mesecu, za prethodni mesec, od avgusta 2013. godine.\nTim podacima obuhvaćena su sva primanja koja imaju karakter zarade, a takođe i ostala lična primanja: prevoz, otpremnine, jubilarne nagrade, solidarne pomoći.\nPo Zakonu o agenciji za borbu protiv korupcije, jedino je generalni direktor JMU RTS u obavezi da objavi iznos svoje zarade i kompletnu imovinu.\nRTS nema obavezu da ovakve informacije dostavlja medijima sa kojima je u sudskom sporu, zbog objavljivanja netačnih informacija o navodnim enormnim zaradama pojedinih zaposlenih na RTS-u.\nDetaljne podatke o zaradama zaposlenih možete pogledati ovde:\nPodaci o prosečno isplaćenoj neto zaradi po radnim mestima u periodu 10–12. 2015. godine za Televiziju i druge organizacione celine (bez radija).\nPodaci o prosečno isplaćenoj neto zaradi u Radio Beogradu po radnim mestima u periodu 10–12. 2015. godine.\nRTS je naveo da se zarade obračunavaju i isplaćuju na osnovu važećih zakonskih propisa i internih akata RTS-a: Kolektivni ugovor, Sistematizacija i Pravilnik o nagrađivanju.\nTrezoru RS svakog sedmog u mesecu se dostavljaju podaci o svim isplatama u prethodnom mesecu za svakog zaposlenog. Tim podacima obuhvaćena su sva primanja koja imaju karakter zarade, a takođe i ostala lična primanja: prevoz, otpremnine, jubilarne nagrade, solidarne pomoći. Trezoru se dostavljaju i podaci o isplaćenim honorarima.\nU Prilogu koji je dostavio RTS prikazana su prosečna neto primanja po radnim pozicijama u poslednjem kvartalu 2015. godine. Radna mesta su grupisana po srodnosti na 358 pozicija.\nNeto primanjima su, pored osnovne zarade, obuhvaćeni i svi dodaci koji imaju karakter zarade, a to su: minuli rad, fiksne naknade – topli obrok i regres, stimulacija, prekovremeni rad, rad u dane praznika, noćni rad…\nRaspon ukupnih primanja u RTS-u u poslednjem kvartalu 2015. godine je 1:9,5.\nProsečna neto zarada po zaposlenom RTS-a isplaćena u poslednjem kvartalu 2015. godine (zarada za septembar, oktobar i novembar) iznosi neto 47.886 dinara (oko 400 evra).\nPrema podacima o isplaćenim ukupnim primanjima u poslednjem kvartalu 2015. godine, mesečnu zaradu veću od 100.000 dinara prima 55 zaposlenih (poslovodstvo i deo autora), a zaradu između 70.000 i 100.000 dinara prima još 180 zaposlenih (zaradu veću od 70.000 dinara prima oko sedam odsto zaposlenih).\nVrednovanje radnih mesta na osnovu važeće cene rada (bruto 13.500 dinara umanjeno za 10 odsto) proizvodi veoma niske osnovne zarade. Cena rada po koeficijentu u RTS-u nije promenjena od jula 2008. godine do decembra 2013. godine, a i poslednje povećanje u 2013. godini je anulirano primenom zakona o smanjenju zarada za 10 odsto. Cena rada nije povećavana zbog nedostatka sredstava. Da je u proteklih osam godina povećavana samo pet odsto godišnje, sada bi za isplatu zarada bilo potrebno više oko 100 miliona dinara mesečno (sada treba 280-285 miliona dinara), a učešće zarada u ukupnim troškovima bi se povećalo sa 30 na 45 odsto.\n← Peter Drajer vozi izbeglice pravo kancelarki\nHrvatska: Reforme bez smanjenje plata →\nZa plate fudbalera Bundeslige 843 miliona evra\n17. nov. 2014 Andrija Matić Komentari su isključeni na Za plate fudbalera Bundeslige 843 miliona evra\nProsečna plata na lokalu povećana za 13.541 dinar\n9. okt. 2014 Andrija Matić Komentari su isključeni na Prosečna plata na lokalu povećana za 13.541 dinar


Imajući u vidu situaciju u društvu, izazvanu pandemijom korona virusa, izveštaje i predloge Stručne službe Sokoja, kao i obraćanja korisnika, preko svojih udruženja, Privredne komore Srbije, ali i pojedinačno, Upravni odbor Sokoja je zaključio da je nužno doneti odluke o određenim olakšicama korisnicima, kako bi prevazišli period u kome rade pod otežanim okolnostima i uslovima.\nUpravni odbor Sokoja je imao na umu realne poteškoće korisnika u ovom periodu, kao i argumente za zahtevane olakšice, ali je u saradnji sa Stručnom službom procenio da je u ovom trenutku opravdano dati odloženo plaćanje obaveza, sa rokom od 60 dana, svim korisnicima, a kod korisnika javnog saopštavanja i javnog izvođenja i dodatno smanjenje računa za mart mesec 2020. godine u visini od 50% na već odobrene popuste.\nNa ovaj način, mišljenje je Stručne službe i Upravnog odbora Sokoja, relaksirani su svi korisnici, a o mogućim daljim popustima, za sve osnove korišćenja, Sokoj će odlučivati naknadno, kada se bude sagledala konkretna situacija korisnika u svim vrstama korišćenja, pa i pojedinačno i na osnovu toga procenilo koliko je adekvatan popust koji Sokoj treba da da po svakom osnovu i vrsti korisnika.\nSokoj će i nadalje pratiti nastalu situaciju, imati u vidu poteškoće svojih korisnika i analizirati ih, ali pri tom stalno ima obavezu da vodi računa o interesima svojih članova, koji su isto toliko ugroženi situacijom koja je nastala.\nTu se pre svega misli na autore, čija se muzika sada ne izvodi na koncertima, u ugostiteljskim i drugim objektima, a koji su često istovremeno i interpretatori (vokalni, instrumentalni) i nisu u mogućnosti da rade u objektima koji su zatvoreni, tako da im je sada prihod od Sokoja moguće i jedini prihod.\nOdluke Upravnog odbora Sokoja možete preuzeti ovde:\nOdluka za emitere po prihodu i reemitere produženje roka plaćanja 60 dana.pdf\nOdluka za korisnike bioskopskih projekcija, emitera na minimalnoj naknadi i JS.pdf\nOdluka za korisnike javnog izvođenja popust i rok plaćanja 60 dana.pdf


Kendal Džener i novi dečko\nVeć mesec dana se šuška se da su njih dvoje u vezi, a Kendal je te tračeve sad “podgrejala”, pošto su uslikani dok su se vozili po Los Anđelesu u njenom skupocenom mercedesu. Manekenka očigledno nije želela da ih fotografišu zajedno, a jen izraz lica sve govori.\nKendal Džener i Devin su se navodno povezali na romantičan način, nakon što su prošlog meseca zajedno otišli na kratak put, za vreme pandemije korona virusa.\nKendal je gledala samo na put dok je vozila svoj luksuzni automobil, dok je Devin uživao na suvozačevom mestu.\nOboje su nosili naočare za sunce i izgledali su veoma opušteno, dok se iz automobila čula glasna muzika.\nIzvor blizak popularnoj manekenki i influenserki je rekao: “Oni su samo prijatelji za sada, ali nikada ne znate sa Kendal.”


Knjaževačko ZLATNO RUNO Vladislavu Dopuđi - Zaječarska hronika\nKnjaževačko ZLATNO RUNO Vladislavu Dopuđi\nNagrada „Кnjaževačko zlatno runo“, koju u okviru Manifestacije dečjeg stvaralaštva „Čarobne police Bibi Slikovčice“ dodeljuje Narodna biblioteka “Njagoš” za doprinos stvaralaštvu za decu i razigranom detinjstvu, 2021. godine pripala je muzičaru Vladislavu Dopuđi.\nVladislav Dopuđa dugogodišnji je saradnik knjaževačke biblioteke u programima posvećenim dečjem stvaralaštvu. Na Manifestaciji „Čarobne police Bibi Slikovčice“ prisutan je od njenog osnivanja 2016. godine. Autor je muzike za pozorišne predstave „Šumska bajka“, „Lepa Lana Кuvareva kći“, „Кalamandarija“ i za razigrane Bibine filmove „КŽ – Bibin vodič kroz Кnjaževac“ i „Četiri patuljka“. Aranžirao je i muziku za pozorišnu predstavu „Na slovo R – kao Radović“. Od 2017. godine rukovodi Bibinim čarobnim muzičkim ateljeom, u kom nastaju kompozicije po stihovima pisaca za decu, učesnika u „Čarobnim policama“. Vladislav Dopuđa komponovao je muziku himne Manifestacije, za koju je tekst napisao Branko Stevanović.\nSaradnja Vladislava Dopuđe i Biblioteke odvija se u svetlu slogana autorskog tima „Čarobnih polica“ – DA SVET DECI BUDE BOLJI.\nizvor i foto: Narodna biblioteka NJEGOŠ Knjaževac\nTagovi: knjaževacnarodna biblioteka njegošvladislav dopuđazlatno runo\nPrethodno Na projekciji filma “Južni vetar 2- Ubrzanje” i deo filmske ekipe\nSledeće Sadnice javora u ulici Save Kovačevića\nNovi kamioni za rudnike u Boru i Majdanpeku\nHaljina knjaževačkog udruženja “Izvor” ponovo na Nedelji mode u Torinu


Slavko Matić - Blic Sport\nFudbalski klub Novi Pazar i zvanično je otpočeo pripreme za novu sezonu. Nekadašnji superligaš, u novom prvenstvu startuje iz Srpske lige. Ako je suditi po nedavno održanoj Skupštini, kada je novu upravu podržao i ministar Rasim Ljajić, stiče se utisak da dolaze bolji dani za klub.\nAko niste Brazilci, teško da možete da pojmite koliko se u toj zemlji voli fudbal. Dokaz smo potražili u Moskvi, gde ove srede, od osam uveče, naši igraju baš sa petostrukim prvakom sveta.\nSRBIN NA "UŽARENOJ KLUPI" Slavko Matić glavni kandidat za trenera CSKA! /VIDEO/\nCSKA iz Sofije, najveći bugarski fudbalski klub, odlučio je da ovog leta promeni trenera, a ozbiljan kandidat za "užarenu klupu" je Slavko Matić.\nDerbi u Novom Sadu je gledao i naš uspešni trener /FOTO/\nFudbaleri Vojvodine u derbiju 26. kola Superlige Srbije dočekuju Crvenu zvezdu, a ovom duelu prisustvovala su i priznata imena iz našeg fudbala. Jedan od njih svakako je Slavko Matić, uspešni srpski trener.\nMatić preuzeo Al Šamal iz Katara\nSrpski fudbalski trener sa UEFA pro licencom Slavko Matić, novi je šef stručnog štaba prvog tima kluba Al Šamal SC iz Dohe u Kataru.\nLalatović: Parker je dva puta mogao da asistira, uvukao se strah posle promašaja\nTrener fudbalera Crvene zvezde Nenad Lalatović rekao je da nije u potpunosti zadovoljan igrom, ali da je najvažnija pobeda protiv Napretka (1:0) u 20. kolu Jelen Superlige.\nDružio se sa Raulom, Pepom i Mojesom, a sada će preuzeti kruševački Napredak\nSrpski fudbalski superligaš Napredak iz Kruševca imenovao je Slavka Matića za novog šefa stručnog štaba, prenosi regionalni portal Rasina sport.


Gruja sve bliži novoj pozajmici - Sportske.net\nGruja sve bliži novoj pozajmici\nKlop još uvek ne računa ozbiljno na srpskog reprezentativca.\nLiverpul poslao ponudu za "Mesija", on bi u Real!Klop ne odustaje od najveće želje, nije sve propalo?Lacio greši sa Sergejem, stiže mu Šaćiri?Da l' da se smeješ ili plačeš? Karijus napravio novu grešku, protivnički fudbaler ga psovao!Liverpul završava treće pojačanje, kako li će proslavljati golove?\nKako prenose engleski mediji, bivši fudbaler Crvene zvezde Marko Grujić i narednu sezonu će provesti na kaljenju.\nNaime, Liverpul je ovog leta doveo dvojicu veznih fudbalera, Fabinja i Nabija Keitu, jasno je dakle da za Grujića nema mesta, a veliki broj klubova pokazao je interesovanje za njegove usluge.\nU priči je bio i italijanski Lacio, ali je će srpski fudbaler po svemu sudeći ponovo u Vels.\nNaime, Kardif je veoma blizu postizanja dogovora sa upravom kluba sa "Enfilda" oko nove pozajmice.\nPodsetimo da je Grujić minulu polusezonu proveo u dresu tima iz velške prestonice, upisao je 14 nastupa za "Plave ptice" i postigao jedan gol, bio je od velike pomoći ekipi Nila Vornoka u borbi za plasman u Premijer ligu, koji je na kraju i ostvaren.\nSrpski fudbaler je navodno i rekao Vornoku da ima želju da i naredne sezone nosi dres Kardifa, pa je, kako se čini, ovo gotova stvar.\nGrujić će na novu pozajmicu u Vels, ali će ovoga puta igrati u Premijer ligi, što će bez sumnje biti sjajno iskustvo za mladog srpskog fudbalera.


McDonald's zapošljava 20.000 ljudi u Velikoj Britanji i Irskoj - Biznis.rs\n21.6.2021 09:10 Autor: Vladimir Jokanović 0\nLanac restorana McDonald’s najavio je da će otvoriti 50 novih restorana u Velikoj Britaniji i Irskoj u narednih 12 meseci, kao i da planira...\nLanac restorana McDonald’s najavio je da će otvoriti 50 novih restorana u Velikoj Britaniji i Irskoj u narednih 12 meseci, kao i da planira da otvori 20.000 novih radnih mesta.\nKompanija je saopštila da nije reč o zameni radnih mesta ugašenih tokom pandemije korona virusa, nego o proširenju pogona u očekivanju povećanog kapaciteta nakon popuštanja mera protiv korona virusa, prenosi Guardian.\nMcDonald’s zapošljava više od 130.000 ljudi u Velikoj Britaniji i Irskoj, a kompanija navodi da će privlačenje talenata biti presudno. Prema strukturi plata kompanije, svi mlađi od 21 godine plaćeni su više od nacionalne minimalne zarade, a stariji od pomenutih godina više od nacionalne dnevnice (8,91 funtu na sat).\nKompanija McDonald’s u SAD, najavila je u maju da će povisiti iznos satnice za zaposlene u restoranima u proseku za 10 odsto. Čuveni lanac restorana brze hrane najavio je otvaranje još 100 novih restorana u Velikoj Britaniji i Irskoj u narednih nekoliko godina.\nBIZNIS COVID-19 IRSKA PANDEMIJA RADNA MESTA VELIKA BRITANIJA ZAPOŠLJAVANJE\nSKOČILE ONLINE NARUDŽBINE ZBOG KORONA VIRUSA Amazon zapošljava još 75.000 ljudi\nTESCO ZAPOŠLJAVA 16.000 LJUDI Zbog rasta online prodaje otvaraju nova radna mesta


By GLASRAZUMA.RS , in SVET , at 14/08/2019\nHamond, koji je ostavku podneo pre tri nedelje, neposredno pre nego što je Džonson postao premijer, rekao je da bi „napuštanje EU bez sporazuma o istupanju bilo izdaja rezultata referenduma podjednako kao i ostanak u EU”, prenosi Beta.\nOn je za Bi-Bi-Si naveo da je Džonson prešao iz tvrdog pregovaračkog stava u „rušilački”, insistiranjem na izmenama dogovora Londona i Brisela koje EU ne želi da prihvati.\nPrema Hamondu, Džonson, iako sam verovatno želi sporazum, „okružen je ljudima s drugačijim ciljevima”. To je izvesno aluzija na Džonsonove savetnike poput Dominika Kamingsa, jednog od arhitekata kampanje za napuštanje EU pre referenduma 2016. godine.\nHamond je kritikovao vladu zbog neprestanog ponavljanja „mitova” da su Britanci na referendumu glasali za Bregzit bez sporazuma i da će neuređeno istupanje iz EU biti bezbolno.\n„Ne postoji mandat za Bregzit bez sporazuma. Apsurdno je reći da je svih 52 odsto birača koji su glasali za napuštanje EU glasalo za izlazak bez sporazuma kada, zapravo, tokom referendumske kampanje lideri te kampanje maltene nijednom nisu pomenuli mogućnost da odemo bez sporazuma. Izlazak bez sporazuma će izazvati značajnu štetu britanskoj ekonomiji i, potencijalno, nepopravljivu štetu jedinstvu Ujedinjenog Kraljevstva”, naveo je Hamond.\nPremijer Džonson nije isključio mogućnost da suspenduje parlament ako poslanici pokušaju da odlože ili spreče Bregzit. Hamond je rekao da bi takav korak „izazvao ustavnu krizu”.\n„Ako bude pokušaja da se parlament zaobiđe ili, ne daj bože, raspusti, to je za mene anatema. Boriću se do poslednjeg daha da tako nešto sprečim”, rekao je Berkau.


Počelo asfaltiranje gradskih saobraćajnica | Opština Berane\nPočelo asfaltiranje gradskih saobraćajnica\nOpština Berane i Direkcija javnih radova počeli su sa asfaltiranjem puta prema manastiru Đurđevi Stupovi i Gradskoj kapeli, kao i parking prostora kod same kapele, u MZ Dolac. U narednom periodu biće asfaltirane i ostale gradske saobraćajnice.\n„Opština i Direkcija zajednički realizuju projekat modernizacije gradskih saobraćajnica u Beranama, koji podrazumijeva izgradnju novog asfaltnog zastora na većini saobraćajnica, zamjenu i izgradnju novih pješačkih staza i izgradnju parkinga kod Gradske kapele, kao i u ulici osmoj Crnogorskoj i ulici pored nove Hale sportova. Ukupna vrijednost ovih radova je 350.000 eura“, kazao je direktor opštinske Agencije za izgradnju i razvoj, Miro Vešović.\nPrema njegovim riječima, Opština nastavlja sa ulaganjem značajnih sredstva u razvoj saobraćajne infrastrukture u opštini Berane.\n„Ovaj putni pravac je značajan jer povezuje nekoliko važnih objekata u ovom dijelu naše opštine. Tu se nalaze gradska kapela i groblje, aerodromska pista i manastir Đurđevi Stupovi“, rekao je Vešović.


FBI: Kovali plan da dignu most za 1. maj\ndesk - 01. maj 2012. u 12.04\nPetorica muškaraca privedena su pod optužbom da su kovali plan da dignu u vazduh most u blizini Klivlenda.\nZvaničnici navode da ove osobe nisu povezane sa bilo kojom stranom terorističkom grupom i da su bile pod nadzorom Federalnog istražnog biroa.\nKako je saopštio FBI, nema opasnosti za građane, jer su eksplozivne naprave neupotrebljive i pod kontrolom su njihovih zaposlenih.\nGrupa je privedena juče, pod optužbom da je planirala da upotrebi eksploziv kako bi uništila imovinu i prekinula međudržavne trgovinske veze.\nPrivedeni imaju između 20 i 35 godina, a iako najmanje trojica od njih sebe opisuju kao anarhiste, oni nemaju veze sa međunarodnim terorizmom, preneo je AP.\nMeta planiranog napada bio je most u nacionalnom parku Kajahoga u blizini Klivlenda, a grupa je prvobitno planirala napade na reklamne panoe banaka, poslovne zgrade u centru grada i sedište državnih službi, navodi se u dokumentu tužilaštva.\nOčekuje se da će se uhapšeni muškarci pojaviti pred sudom u Klivlendu tokom dana. (agencije, Mondo) Sledeći članak: Srećan Dan žena!


pink.rs | Mali: GSP je u vreme Đilasa doveden do ruba propasti!\nMali: GSP je u vreme Đilasa doveden do ruba propasti!\nGradonačelnik ističe da je GSP u vreme Đilasa doveden do ruba propasti.\n- Sa Đilasovim bus-plus sistemom, pare su otišle u privatne ruke, na štetu GSP, nabavka "Solarisovih" autobusa iz poljske fabrike, takođe je bila na štetu GSP i nabavku skupih tramvaja, takođe na štetu GSP - rekao je Mali.\nMali: Đilas samo "crtao", šansu nije iskoristio\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je danas da su se planovi Dragana Đilasa o izgradnji metroa svodili samo na "crtanje" i da je imao šansu koju nije iskoristio.\n- Imamo novi kolektivni ugovor i poslodavac nas poštuje - naveo je Radović.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Donacije Narodnog muzeja ustanovama kulture na sjeveru\n19. 10. 2020. 17:30 >> 17:31 0\nDonacije Narodnog muzeja ustanovama kulture na sjeveru\nNarodni muzej Crne Gore nastavlja akciju doniranja svojih izdanja - monografija, monografskih kataloga, knjiga i publikacija ustanovama kulture u opštinama na sjeveru Crne Gore. Kako je najavljeno, narednih dana biće uručena vrijedna izdanja Polimskom muzeju u Beranama, Muzeju Bijelo Polje, Zavičajnom muzeju Pljevlja, Gradskoj biblioteci i Biblioteci bošnjačkog savjeta u Rožajama, Centru za kulturu Žabljak, Centru za kulturu „Nenad Rakočević“ Mojkovac i Centru za kulturu Kolašin.\n"Direktorica Narodnog muzeja Crne Gore dr Anastazija Miranović istakla je da NM u okviru obavljanja svoje edukativno-kulturološke misije poklanja značajna profilisana izdanja iz crnogorske kulturne baštine i umjetnosti srodnim institucijama kulture i obrazovanja širom Crne Gore, i iskazala zadovoljstvo donacijom više desetina izdanja koja su namijenjena ustanovama na sjeveru Crne Gore", saopšteno je iz Narodnog muzeja Crne Gore.\nTokom ove sedmice, navodi se, izdanjima Narodnog muzeja biće obogaćen i fond Gradske biblioteke u Kotoru.\n"Narodni muzej je od početka sprovođenja ove aktivnosti donirao svoja izdanja mnogim obrazovnim i ustanovama kulture: Fakultetu likovnih umjetnosti sa Cetinja, Srednjoj likovnoj školi "Petar Lubarda", Kulturnom centru Bar, osnovnim školama „Jugoslavija“ iz Bara, "Pavle Rovinski" i "Marko Miljanov" iz Podgorice i dr", piše u saopštenju.\nU subotu besplatan ulaz u muzeje


Evroliga donirala 30.000 evra ugroženima - Sportske.net\nEvroliga donirala 30.000 evra ugroženima\nUprava košarkaške Evrolige donirala je novac i pozvala navijače širom Evrope da pošalju pomoć.\nUprava košarkaške Evrolige donirala je danas 30.000 evra za stanovništvo ugroženo poplavama u Srbiji i Bosni i Hercegovini i pozvala navijače širom Evrope da pošalju pomoć.\n"Donacija od 30.000 evra ići će zemljama kojima je hitno potrebna voda i hrana."\n"U koordinaciji će pomoći lokalni klubovi, Partizan i Crvena zvezda iz Beograda i Spars iz Sarajeva. Ti klubovi već mnogo pomažu raseljenima u pronalaženju utočišta, u svojim halama i objektima, a igrači lično donose pomoć najugroženijima", navodi se u saopštenju na sajtu Evrolige.\nEvroliga je otvorila sve svoje komunikacione kanale - veb sajtove, naloge na socijalnim mrežama i direktne baze elektronske pošte kako bi putem Crvenog krsta od velikodušnih košarkaških navijača zatražila pomoć za njihove prijatelje navijače u ugroženim zemljama.


Horoskopske ljubavi:Ovnu je sudjena Vodolija,Raku Blizanac, a Jarcevima Strelac! -\nOvo je jedan od onih parova cija je ljubav prosto osudjena na uspeh.Iako se razlikuju u nekim stvarima i imaju poprilicno drugacije karaktere ovo je jedna od onih ljubavi koja uspeva da predje i pobedi svaku prepreku.\nZapravo nimalo nije lako ni zamisliti dva potpuno razlicita karaktera zajedno ali je medju njima ljubav toliko velika da jednostavno moze da pobedi svaku prepreku.\nPosebno ako je muskarac rodjen u znaku Ovna jer on zenu Vodoliju onda zna da vodi kroz zivot i da je nauci mnogo toga dok zena Vodolija kada kraj sebe ima ovako jakog i sposobnog muskarca zapravo i ne zeli nista drugo osim da njihova ljubav potraje zauvek.Ovo je jedna od retkih horoskopskih kombinacija u kojima nema ljubomore jer su oboje svesni snage njihove ljubavi ali su i hrabri i sigurni u sebe.\nOvo je medjutim par koji je cesto na udaru drugih ljudi jer neretko se desava da neko sa strane bude ljubomoran na ovu divnu kombinaciju pa da pokusa da je razori na samo njemu poznat nacin.Mada se to ruku na srce retko kad desava bas iz razloga sto su ovo dvoje ljudi u tako velikoj ljubavi da su im smesni pokusaji da ih bilo ko posvadja ili razdvoji jer je to prosto nemoguce.\nMora se dodati da zena Vodolija ponekad ima sumnje zbog burne proslosti njenog muskarca jer je poznato da su muskarci Ovnovi veoma privlacni i da zene prosto lude za njima.\nZena BIK uzvisena DAMA sa velikom emocionalnom HRABROSTI, dobra prijateljica i predivna majka…


"Balkan će ipak da žali za Angelom Merkel" - Istok\n“Balkan će ipak da žali za Angelom Merkel”\n“Merkel na Balkanu zastupa politiku koja postavlja interese njemačke ekonomije i stabilnosti iznad demokratije”, ocjenjuje agencija dpa.\n“Na kraju mandata savezna kancelarka putuje u dio Evrope koji je Zapad u posljednje vrijeme zanemario. Mnogi se pitaju da li je ovu puka oproštajna turneja – ili Merkel hoće više?”, piše u analizi vodeće njemačke agencije dpa.\nMerkel je u ponedeljak u bilateralnoj posjeti Beogradu, a nakon toga ide u Tiranu gdje će se sastati sa svim šefovima država ili vlada Zapadnog Balkana.\nZvanični Berlin je naveo da je posjeta posvećena “regionalnoj saradnji”.\n“To je više nego oprezan opis za brdo problema koje se tokom godina nagomilalo u Srbiji, Albaniji, BiH, Sjevernoj Makedoniji, Crnoj Gori i na Kosovu. Od njemačkih diplomata u regionu se čuje da kancelarka na kraju mandata želi da se više postara o državama Zapadnog Balkana, možda i da postavi par putokaza za iduću njemačku Vladu”, piše dpa.\nIzbori u Nemačkoj su 26. septembra, a poslije njih Angela Merkel ide u odavno najavljenu političku penziju. Posjeta Srbiji i Albaniji je jedno od njenih posljednjih putovanja u inostranstvo.\nDpa dodaje da zvanično Srbija i komšiluk imaju “evropsku perspektivu”, ali da nisu daleko odmakli.\n“Praktično svuda ima nedostataka – u raznim oblicima: na polju pravne države, stručnosti uprave. Korupcija i nepotizam cvetaju. Nezavisni mediji i kritičko civilno društvo su pod sve jačim pritiskom. Autoritarne tendencije tu i tamo vladaju.”\nNavodeći da zanemarivanje Balkana znači da taj region postaje neka vrsta šahovske table za sukob Rusije, Kine i Turske sa Zapadom, agencija piše da kancelarka Merkel uživa veliki ugled u regionu.\nNo, kako ocenjuje dpa, bilans Angele Merkel u regionu je “šaren“. Prije sedam godina pokrenula je Berlinski proces čiji su rezultati jedan regionalni forum za saradnju mladih i ukidanje rominga. Takođe, Berlin je “stopirao“ planove za podjelu Kosova lansirane 2018. godine.\nDnevni list Handelsblat piše da je završetak kancelarkine ere “gorak“ za Zapadni Balkan jer tamošnje države “gube važnu podršku u Evropskoj uniji i sada im prijeti da još duže budu u čekaonici“.\n“Jer, Francuska se kao jedna od najmoćnijih zemalja EU protivi naprecima u pristupnom procesu i privlači sve više članica na svoju stranu. (…) Nejasno je da li će idućoj njemačkoj vladi uspjeti da, poput Merkel, izvrši uticaj na francuskog predsjednika Makrona i druge zemlje EU koje često koriste pravo veta u pitanjima proširenja. Kada su kancelarski kandidati Armin Lašet (CDU) i Olaf Šolc (SPD) prošle srijede i ponedjeljka posetili Makrona u Parizu, evropske integracije Balkana nisu bile među temama“, podsjeća list.\nHandelsblat zaključuje da bi integracija Zapadnog Balkana za EU bila od “centralnog geostrateškog interesa“.\n“Oklevanje u prestonicama EU koriste druge svjetske sile poput Rusije, Kine i zemalja Arabijskog poluostrva kako bi pojačale uticaj u regionu i sejale skepsu prema EU.“\nRusija i Kina potpisale ugovor o razvoju teškog helikoptera\nRusija je potpisala ugovor sa Kinom o zajedničkom razvoju višenamjenskog teškog helikoptera u okviru sve tješnje tehnološke saradnje između dvije zemlje, saopštila je danas ruska ... Read More\nOdnosi Vašingtona i Moskve najgori od Hladnog rata “Rusija će odgovoriti na protjerivanje diplomata”\nRusija će definitivno odgovoriti na najnovije protjerivanje njenih diplomata iz SAD, izjavio je danas zamjenik ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov. Veze između Moskve i Vašingtona ... Read More\nMinistar unustrašnjih poslova Karl Nehamer preuzima dužnost lidera Narodne partije (OVP) i mjesto kancelara Austrije. Nehamer odlično poznaje OVP, pošto je bio generalni sekretar stranke, ... Read More\nNEWER POSTTeslić: Održana manifestacija “Plodovi sela – domaće je najbolje”\nOLDER POSTAntivladin protest završen na Cetinju


Ruski Virtus.pro odgovorio ESL na izbacivanje iz Pro lige\nRuska organizacija odgovorila na proterivanje: „Predrasude i pritisci spoljnih faktora“\nRuska esport organizacija Virtus.pro oglasila se povodom izbacivanja iz jedne od najpoznatijih liga u kanter-strajku (CS:GO), rekavši da je ta odluka jasan... 06.03.2022, Sputnik Srbija\nZbog učestalih hakerskih napada i ometanja sajta Sputnjik Srbija i naših kanala na Fejsbuku i Jutjubu, sve vesti pratite i na kanalu Sputnjik Srbija na Telegramu, koji niko ne može da ugasi, a sve video sadržaje na platformi „Odisi“ (odysee.com).Esport je, kao i gotovo svaki drugi sport na svetu, uveo sankcije Rusima, a nedavno je ESL, jedan od najvećih organizatora turnira, izbacio ruske organizacije kao što su Virtus.pro i Gambit zbog trenutne situacije u Ukrajini.Ruska organizacija se povodom toga oglasila saopštenjem koje prenosimo u celosti:„ESL nas je 2. marta obavestio da su Virtus.pro i Gambit odstranjeni iz 15. sezone ESL Pro lige. Nedugo nakon toga ESL je od nas zatražio pravne i finansijske informacije o zemlji u kojoj smo registrovani, vlasništvu i partnerima i tome da li su naši saradnici trenutno pod sankcijama. Odgovorili smo im opširno i predali im sva potrebna dokumenta.Njihov upit je bio čista formalnost i naši odgovori nisu imali nikakav uticaj. ESL je javno objavio da je razlog naše diskvalifikacije navodna povezanost sa vladom i kompanijama koje su trenutno pod sankcijama. Međutim, u privatnim razgovorima je rečeno nešto drugačije: Iako nismo povezani sa vladom, u javnosti se stiče utisak da jesmo.Ne možemo da tolerišemo ovakvo ponašanje. Nema racionalnih razloga da budemo suspendovani sa turnira, osim predrasuda i pritiska spoljnih faktora. To se desilo na turniru u Dubaiju i nastavlja da se dešava.ESL nam je ponudio da naši igrači igraju pod neutralnom zastavom, drugim imenom i bez timskih dresova. ESL je odbio da razgovara sa menadžmentom ekipe odlučivši da se obrati direktno igračima.Trenutno prolazimo kroz jasan primer 'kulture ukidanja', ali, u ovom slučaju, ne postoje ni ultimatumi koji bi nas naterali da donesemo nekakve odluke. Zbog toga nećemo da na agresiju odgovorimo agresijom time što bismo našim igračima zabranili da igraju na ovom turniru. Oni su posvetili mnogo vremena kako bi postali profesionalci i, za razliku od nekih organizatora turnira, mi nismo spremni da poništimo tuđi trud. Naši igrači će uvek biti 'Medvedi'. Ako budu želeli da igraju na ovom turniru mi ćemo podržati njihovu odluku“.\nsport, esport, sankcije\nRuska esport organizacija Virtus.pro oglasila se povodom izbacivanja iz jedne od najpoznatijih liga u kanter-strajku (CS:GO), rekavši da je ta odluka jasan primer „kulture ukidanja“.\nEsport je, kao i gotovo svaki drugi sport na svetu, uveo sankcije Rusima, a nedavno je ESL, jedan od najvećih organizatora turnira, izbacio ruske organizacije kao što su Virtus.pro i Gambit zbog trenutne situacije u Ukrajini.\nRuska organizacija se povodom toga oglasila saopštenjem koje prenosimo u celosti:\n„ESL nas je 2. marta obavestio da su Virtus.pro i Gambit odstranjeni iz 15. sezone ESL Pro lige. Nedugo nakon toga ESL je od nas zatražio pravne i finansijske informacije o zemlji u kojoj smo registrovani, vlasništvu i partnerima i tome da li su naši saradnici trenutno pod sankcijama. Odgovorili smo im opširno i predali im sva potrebna dokumenta.\nNjihov upit je bio čista formalnost i naši odgovori nisu imali nikakav uticaj. ESL je javno objavio da je razlog naše diskvalifikacije navodna povezanost sa vladom i kompanijama koje su trenutno pod sankcijama. Međutim, u privatnim razgovorima je rečeno nešto drugačije: Iako nismo povezani sa vladom, u javnosti se stiče utisak da jesmo.\nNe možemo da tolerišemo ovakvo ponašanje. Nema racionalnih razloga da budemo suspendovani sa turnira, osim predrasuda i pritiska spoljnih faktora. To se desilo na turniru u Dubaiju i nastavlja da se dešava.\nESL nam je ponudio da naši igrači igraju pod neutralnom zastavom, drugim imenom i bez timskih dresova. ESL je odbio da razgovara sa menadžmentom ekipe odlučivši da se obrati direktno igračima.\nTrenutno prolazimo kroz jasan primer 'kulture ukidanja', ali, u ovom slučaju, ne postoje ni ultimatumi koji bi nas naterali da donesemo nekakve odluke. Zbog toga nećemo da na agresiju odgovorimo agresijom time što bismo našim igračima zabranili da igraju na ovom turniru. Oni su posvetili mnogo vremena kako bi postali profesionalci i, za razliku od nekih organizatora turnira, mi nismo spremni da poništimo tuđi trud. Naši igrači će uvek biti 'Medvedi'. Ako budu želeli da igraju na ovom turniru mi ćemo podržati njihovu odluku“.\n4 Mart, 10:20


Poverenik: Ministarstvo pravde ignorisalo kritike EK na Nacrt zakona o zaštiti podataka o ličnosti | Insajder TV - Više od vesti\nPoverenik: Ministarstvo pravde ignorisalo kritike EK na Nacrt zakona o zaštiti podataka o ličnosti\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić saopštio je danas da najnovija verzija Nacrta zakona o zaštiti podataka o ličnosti nije izrađena u skladu s ranijim primedbama Evropske komisije, kao i da je Ministarstvo pravde „očigledno ignorisalo u potpunosti“ kritike EK u vezi s tim Nacrtom.\n„Ministarstvo pravde je mesecima uskraćivalo javnosti sadržinu ovog dokumenta, čak i tvrdilo da dokument ne postoji. Poverenik je već pozivao Ministarstvo pravde da dokument, preveden na srpski, objavi na svojoj Internet prezentaciji i taj poziv ponavlja i ovom prilikom“, poručio je Šabić.\nPoverenik je još jednom upozorio da tekst Nacrta čine prepisane odredbe Opšte uredbe o zaštiti podataka o ličnosti koju je izradila Evropska unija, a da je izostalo prilagođavanje konkretnim uslovima nacionalnog zakonodavstva.\n„Sasvim je očigledno da je neumesno i neuspešno kombinovanje pravila GDPR-a i pravila jednog drugog evropskog akta tzv. Policijske direktive, imalo za posledicu potpunu nekonzistentnost zakona. Tekst zakona predviđa ogroman broj, više desetina izuzetaka od prava koja ’jemči’, te neizbežno ostavlja utisak da je pisan više u interesu "bezbednosnih struktura" nego u interesu prava građana“, navodi Šabić.\nEvropska komisija u svom mišljenju, kao i Poverenik danas upozoravaju da je Nacrt konfuzan i gotovo nerazumljiv.\n„On je čak teško čitljiv i shvatljiv i za pravnike koji se bave ovom materijom“, naglašava Šabić.\nPoverenik zaključuje time da Nacrt predstavlja izuzetno loš tekst i da je takav ostao iako je nekoliko puta korigovan.\n„I s normativnog i s funkcionalnog stanovišta, on je na veoma niskom nivou, i što je najvažnije, praktično je neprimenljiv“, saopštio je Šabić.\nImajući u vidu kritike EK, Poverenika i civilnog sektora kada je u pitanju Nacrt ovog zakona, novinari Insajdera su u okviru rubrike „pitanje dana“ danas pitali Ministarstvo pravde da li će biti izrađen novi Nacrt zakona o zaštiti podataka o ličnosti.\nInače, kako je i Poverenik ukazao, Ministarstvo pravde je ranije tvrdilo da mišljenje kao zvaničan dokument ne postoji, već samo elektronska prepiska.\nIpak, kako se ispostavilo, mišljenje postoji, a nevladinoj organizaciji Partneri za demokratske promene Srbija ga je dostavilo Ministarstvo za evropske integracije, na osnovu Zakona o dostupnosti informacijama od javnog značaja.


Rezidenti dužni da izveštavaju NBS o kreditnim poslovima sa inostranstvom | Biznis.rs\n11.4.2022 11:48 Autor: Ljiljana Begović 3\nGrađani imaju obavezu da izveštavaju Narodnu banku Srbije o nekim vrstama kreditnih poslova sa inostranstvom. Iako su dužnosti izveštavanja u slučaju deviznog poslovanja jasno...\nGrađani imaju obavezu da izveštavaju Narodnu banku Srbije o nekim vrstama kreditnih poslova sa inostranstvom. Iako su dužnosti izveštavanja u slučaju deviznog poslovanja jasno naglašene i postoji mnogo uputstava i objašnjenja, u praksi je ova obaveza često zanemarena.\nIz centralne banke za Biznis.rs kažu da su rezidenti odgovorni za tačnost podataka i dokumentacije, pri čemu neizveštavanje o kreditnom poslu sa inostranstvom na način i u roku propisanom zakonom predstavlja prekršaj.\nRezidentu, pravnom licu, ogranku stranog pravnog lica i banci može se izreći novčana kazna od 100.000 do dva miliona dinara, a odgovornom licu novčana kazna od 5.000 do 150.000 dinara, preduzetniku novčana kazna od 10.000 do 500.000 dinara, a rezidentu – fizičkom licu novčana kazna od 5.000 do 150.000 dinara.\n„Napominjemo da je u skladu sa zakonom Narodna banka Srbije od 1. januara 2019. godine nadležna za vršenje kontrole deviznog poslovanja rezidenata i nerezidenata i menjačkog poslovanja, a u cilju provere i utvrđivanja zakonitosti i pravilnosti obavljanja tih poslova u skladu sa propisima kojima se uređuje devizno poslovanje“, navode iz NBS.\nTo mogu biti krediti koje odobrava domaća ili strana banka, zatim zajmovi između rezidenata i nerezidenata, kao što su komercijalni krediti i zajmovi povezani sa spoljnotrgovinskim prometom robe i usluga. Kontrola se vrši i nad finansijskim kreditima i zajmovima, subordiniranim pozamicama. Kreditni poslovi sa inostranstvom uređeni su Zakonom o deviznom poslovanju.\n„Izveštavanje o kreditnim poslovima rezidenata sa inostranstvom omogućava Narodnoj banci Srbije da raspolaže tačnim i blagovremenim podacima na osnovu kojih može vršiti bolju procenu rizika, kako valutnog tako i rizika kamatne stope, pruža mogućnost izrade različitih scenarija makroekonomskih projekcija, te da adekvatno reaguje u cilju održavanja makroekonomske i finansijske stabilnosti“, objašnjavaju naši sagovornici.\nOni dodaju da je, takođe, na osnovu prikupljenih podataka o kreditnim poslovima sa inostranstvom, koji su usklađeni sa metodologijom MMF-a za izradu statistike spoljnog duga, platnog bilansa i međunarodne investicione pozicije, Narodna banka Srbije u mogućnosti da ažurno izrađuje statistike i o njima redovno izveštava MMF i Eurostat u skladu sa međunarodnim obavezama Republike Srbije.\n„Potvrdu opravdanosti postojećeg načina izveštavanja, koji obezbeđuje blagovremene i tačne podatke o kreditnim poslovima sa inostranstvom, predstavlja i otvaranje pregovaračkog Poglavlja 18 – Statistika, u pregovorima o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji, u decembru 2018. godine“, naglašavaju iz NBS.\nRokovi za podnošenje izveštaja\nZakonom su propisani različiti rokovi i način izveštavanja za različite vrste kreditnih poslova sa inostranstvom o kojima rezidenti podnose izveštaje NBS.\nZa najveći broj kreditnih poslova sa inostranstvom, na primer dugovanja i potraživanja po spoljnotrgovinskom prometu robe i usluga ili po poslovima finansijskog lizinga između rezidenata i nerezidenata, propisano je zbirno izveštavanje na tromesečnom nivou, isključivo u elektronskom obliku i bez dostavljanja prateće dokumentacije.\nZa određene kreditne poslove kao što su finansijski i komercijalni krediti i zajmovi uzeti iz inostranstva ili odobreni inostranstvu, predviđeno je pojedinačno izveštavanje, u roku od 10 dana od zaključenja, izmene ili raskida ugovora o kreditnom poslu. Izveštavanje o komercijalnim kreditima i zajmovima, odnosno o ugovorenom odloženom plaćanju uvoza ili izvoza robe i usluga, moguće je i u roku do 30 dana od dana uvoza, izvoza odnosno avansne naplate ili plaćanja, a uz dostavljanje propisane dokumentacije.\nU martu odobreni krediti za preduzetnike u iznosu od 137 miliona dinara\nRok od 10 dana predviđen je za izveštavanje o korišćenju, otplati i naplati glavnice, kamate i troškova, koje se vrši elektronskim putem i bez dostavljanja dokumentacije kao dokaza o izvršenoj transakciji.\n„Ukazujemo da se, u skladu sa zakonom, platni promet po finansijskim i subordiniranim kreditima i zajmovima u devizama može vršiti ukoliko su rezidenti o tim poslovima prethodno izvestili Narodnu banku Srbije“, zaključuju iz ove institucije.\nEVRO IZVEŠTAJ NARODNA BANKA SRBIJE\nAmazon prihvata plaćanje Visa kreditnim karticama\nUgovor o privremenim i povremenim poslovima uglavnom namenjen sezoncima\nCrnogorci za bankarske kredite u proseku dužni 2.300 evra\nTo je trebalo pre da se uvede\nVidecemo u praksi koliko ce se postovati…\ntreba da se vodi evidencija naravno odgovorni treba da budu zaduženi za tačnost podataka


Vukosavljević: Vukova nagrada je nafora sa oltara srpske kulture i duhovnosti - Ministarstvo kulture i informisanja\nVukosavljević: Vukova nagrada je nafora sa oltara srpske kulture i duhovnosti\nNa svečanoj sednici povodom Dana opštine Vlasotince ministru kulture i informisanja Vladanu Vukosavljeviću uručeno je Oktobarsko priznanje za 2019. godinu za izuzetan doprinos u razvoju kulture i stvaranju uslova za bogatiji i sadržajniji kulturni život na teritoriji ove opštine.\n“Vlasotince je paradigma onoga što se u strateškom smislu dešava i danas“, rekao je ministar podsećajući na kulturnu istoriju ove varoši koja je između dva rata imala i džez orkestar. „Ako su postojala pevačka društva koja su se zvala „Karađorđe“, „NJegoš“ i „Mokranjac“, ali i džez orkestar koga nije imao ni jedan grad u Srbiji osim Beograda, onda je to upravo onaj zamišljeni raspon u kome se i danas kreće, u simboličkom smislu, kulturna politika ove zemlje. To je čvrsto oslanjanje na svoju kulturno-istorijsku tradiciju, na svoj identitet i na jako strujanje sopstvene kulture s jedne strane, a sa druge to je bio džez orkestar koji simboliše neophodnost, potrebu i spremnost srpske kulture da bude otvorena za one važne, zanimljive i kvalitetne uticaje drugih kultura i tradicija, koje složenim procesima kulturnih strujanja obogaćuju i osnažuju našu kulturu“, istakao je Vukosavljević.\nKako piše u obrazloženju, nagrada je dodeljena za nesebičnu pomoć u rekonstrukciji Kulturnog centra u kome je prošle godine realizivan projekat „Slike Vlasotinca“, a ove godine projekat „Pejzaži Vlasotinca“. Ovaj veliki poduhvat deo je projekta Dijalek(a)t koji je na konkursu „Gradovi u fokusu“ podržalo Ministarstvo kulture i informisanja. Tim povodom, iz štampe je izašla i zbirka pesama „Oratim da ne patim“ na prizrensko-timočkom dijalektu, što je doprinelo pularizaciji ovog govora.\n„Srpski jezik je naše utočište, naša kuća, krov nad glavom i naš identitetski koren, a dijalekat kojim se ponosi ovaj kraj i okolina jeste važna nota u velikoj melodiji srpskog jezika i treba je nositi kao svoju osobenost i znamen. Čuvajte svoj dijalekat, jer ćete tako čuvati svoj srpski jezik i svoju kulturu!“, poručio je ministar.\nDeseti oktobar, Dan Vlasotinca, obeležava se u čast oslobođenja ove opštine u Drugom svetkom ratu, a posvećen je onima koji su stradali za slobodu Vlasotinca i okoline.\n„Deseti oktobar je, s jedne strane, prilika da se setimo onih koji su živote dali za bolji život pokolenja i prilika da vidimo šta smo mi, koji smo sada tu, uradili da bismo unapredili život tih naraštaja“, rekao je predsednik opštine Vlasotince Zoran Todorović. „Više od 70 projekata ukupne vrednosti oko dve milijarde dinara je bilans našeg rada u ove tri i po godine. Mogu sa ponosom da kažem da smo puno učinili da olakšamo život našim sugrađanima jer ovako obimni infrastrukturni radovi u vlasotinačkoj opštini nisu bili pokrenuti decenijama“, dodao je on.


Klemens Saks, generalni direktor Leoni Srbija: Više auto-puteva je uslov za dolazak stranih investitora | Nova Ekonomija\nFoto: Klemens Saks, generalni direktor Leoni Srbija\nZa dalje privlačenje investicija neophodni su preduslovi - dostupna i kvalifikovana radna snaga, stabilna i predvidiva monetarna i finansijska politika, uključujući fleksibilnu i podsticajnu regulativu vezanu za poreze i doprinose na zarade, kaže Klemens Saks, generalni direktor Leoni Srbija za najnoviju ediciju "Investicije u Srbiji 2000-2020".\nKompanija već 10 godina posluje u Srbiji. Kakva su vaša iskustva kao investitora?\nOd samog početka, od 2009. godine, kada smo otvorili našu prvu fabriku u Prokuplju, pa do sada, sa četvrtom fabrikom u Kraljevu, naše iskustvo je vrlo pozitivno. Jedan od glavnih razloga za odluku da investiramo u Srbiji je bio taj što je ovde postojala dostupna i kvalifikovana radna snaga, sa izuzetnom radnom etikom što nije bio svuda slučaj.\nTakođe, ono što nam je značilo od samog početka je bila podrška koju smo imali od Vlade Republike Srbije. Imajući sve to u vidu, odlučili smo da proširimo naše poslovanje, otvaranjem novih fabrika, najpre u Doljevcu, zatim Nišu i sada u Kraljevu.\nUkupna vrednost naših dosadašnjih investicija u Srbiji je preko 142 miliona evra. Ono što je sada drugačije u odnosu na početak našeg poslovanja ovde, jeste to da se situacija na tržištu rada izuzetno promenila imajući u vidu pre svega, odlazak u inostranstvo zbog posla velikog broja ljudi što će svakako imati uticaja i na naše poslovanje.\nŠta su prednosti poslovanja u Srbiji, a koji deo poslovnog ambijenta bi se mogao unaprediti?\nIma dosta prednosti. Pomenuo sam najvažniju, a to je kvalifikovana i dostupna radna snaga sa otvorenim načinom razmišljanja, izuzetnom radnom etikom, sa odličnim znanjem engleskog jezika. To su sve stvari koje privlače investitore. Takođe, tu je i podrška države.\nKada je reč o prostoru za unapređenje, ima ga, posebno u oblasti politike i regulative vezane za oblast poreza i doprinosa na zarade zaposlenih, koje bi trebalo da budu fleksibilnije, uključujući povećanje neoporezivog dela zarade i smanjenje stope poreza i doprinosa na zaradu. Sve to bi podstaklo kompanije da nastave da investiraju više i da zapošljavaju više ljudi, nudeći i više zarade.\nS obzirom na emigraciju uglavnom radno sposobnog stanovništva, da li imate probleme da pronađete kadrove?\nMogu da kažem da mi kao kompanija takođe osećamo efekte trenda migracije radne snage iz Srbije ka zemljama Evropske unije i da je to jedan od velikih izazova sa kojim se suočavamo, a verujem i druge kompanije u našem okruženju.\nDa li sarađujete sa domaćim dobavljačima? Da li su lokalna mala i srednja preduzeća sposobna da se uključe u međunarodne lance snabdevanja?\nImamo saradnju sa više od 500 domaćih dobavljača u oblasti nabavke neproizvodnog materijala i usluga. Ponosni smo na to da je naše poslovanje ovde uticalo na otvaranje i rast velikog broja malih i srednjih preduzeća, posebno u sredinama u kojima imamo fabrike.\nAko govorimo o tome da li su te domaće kompanije spremne da se uključe u međunarodne lance snabdevanja, smatram da je to izvodljivo, s obzirom da imaju kapacitete, resurse, ljude, „know how“ i to je na neki način i deo naše poslovne strategije.\nGde vidite prostor za napredak u privlačenju investicija?\nSadašnja situacija sa migracijama i odlivom radne snage je nešto što može da utiče na dalje strane investicije i sa tim u vezi neophodno je da se stvore okruženje i preduslovi kako bi ljudi ostajali, a ne odlazili iz zemlje.\nTo znači da su za dalje privlačenje investicija neophodni preduslovi koje sam već naveo: dostupna i kvalifikovana radna snaga, stabilna i predvidiva monetarna i finansijska politika, uključujući fleksibilnu i podsticajnu regulativu vezanu za poreze i doprinose na zarade.\nTakođe, ima mnogo regiona u Srbiji u koje bi strani investitori došli i investirali ali je neophodno da postoji dobra saobraćajna infrastruktura, pre svega autoput.\nKakav je odnos kompanije sa lokalnim samoupravama?\nOd trenutka kada smo stigli u Srbiju imamo dobru saradnju sa svakom od lokalnih samouprava gde smo otvorili fabrike, počev od Prokuplja, Doljevca, Niša i sada Kraljeva.\nLokalna administracija nam je bila iskreni partner da što pre i bez prepreka pokrenemo i radimo naš posao. Ali još uvek ima dosta toga da se uradi i realizuje, posebno mislim na uslove koji su nam garantovani kada smo i odlučivali da investiramo upravo u tim lokalnim samoupravama.\nNa primer, trenutno imamo velike poteškoće oko pitanja dostupnosti gradskog prevoza u Kraljevu i delimično i u Nišu i tu očekujemo mnogo veću podršku i angažovanje lokalnih uprava. Sa tim u vezi, razgovaramo sa predstavnicima oba grada u cilju pronalaženja rešenja koje nam je svima u interesu.\nBivsi sam radnik Leonia u Prokuplju. Ne mogu nista lepo da kazem za tu kompaniju. Sam rad u firmi je veoma tezak zbog velike norme,uglavnom se radi na liniji,u slucaju da morate u toalet a ne nadjete zamenu ne smete napustati radno mesto. Radi se u tri smene,sest dana u nedelji za platu od 36.000 dinara. Zbog toga ljudi i odlaze iz zemlje, i ja sam jedan od njih.Bolje biti rob u inostranstvu i raditi za pristojnu platu nego u sopstvenoj zemlji.


2001/05/21 21:06 Jedna zamenica ugrozila diplomatski susret u Tirani\nMON, 21 MAY 2001 21:06:30 GMT\nJedna zamenica ugrozila diplomatski susret u Tirani\nZajedni�ka deklaracija redovnog godi�njeg sastanka ministara inostranih poslova dr�ava Procesa saradnje zemalja Jugoisto�ne Evrope, SEECP, koji je zavr�io sa radom 16 maja u Tirani, imala je pozitivan odjek u diplomatskim krugovima i u javnom mnenju u regionu i van njega, ali malo je onih koji znaju da je ona usvojena polutajno, da ne ka�emo da je postojao rizik da se ona uop�te i ne pojavi. Jedna zamenica je ugrozila uspeh ovog sastanka ministara inostranih poslova, koji je odr�an u vreme kriza i konflikata u Makedoniji i u ju�noj Srbiji. Albanski ministar inostranih poslova, Milo, koji je predsedavao sastankom kao predsedavaju�i po redu SEECP-a, odbio je da prihvati zajedni�ku deklaraciju, gde se zamenica ''takvi'' direktno odnosila na teroristi�ke akte albanskih ekstremista u Makedoniji. Predsedavaju�i je prekinuo sastanak i pozvao posebno sve vo�e delegacija, kako bi ubedili makedonsku delegaciju da odustane od zamenice ''takvi''. Samo nakon sat i po konsultacija sa Skopljem, makedonska delegacija se usaglasila da se zamenica ''takvi'' zameni drugom zamenicom ''ovaj'' i da se tako spa�ava obraz svih strana.\nIpak, diplomatski sastanak u Tirani je prvi susret SEECP-a u kome Zajedni�ka deklaracija nije usvojena sve�ano u konferencijskoj sali, ve� odvojeno u susretu iza zatvorenih vrata i to samo vo�a delegacija. Istine radi, treba re�i da ovaj susret ne bi bio prvi susret sa kojeg se ne bi iza�lo sa zajedni�kom deklaracijom, jer i novembra pro�le godine Komitet politi�kih uprava zemalja SEECP, odr�an u Skoplju na pragu samita u Zagrebu zemalja Evropske Unije sa nekoliko zemalja Balkana, nije uspeo da usvoji Zajedni�ku deklaraciju.\nOno �to se desilo na susretu ministara inostranih poslova u Tirani sa Zajedni�kom deklaracijom je veoma signifikantno za razumevanje klime koja vlada u diplomatskom underground-u regiona. Zvu�i nekako apsurdno, ali je �injenica da u svim zna�ajnijim diplomatskim susretima na razli�itim nivoima u sklopu regionalne inicijative SEECP, zemlje u�esnice ne nastoje toliko da izna�u neku sredi�nju dodirnu ta�ku zajedni�kog jezika tih Deklaracija, ve� svaka nastoji da navede dokaze da je njen stav bli�i deklaracijama ili rezolucijama Evropske Unije, OUN-a, OEBS-a, Saveta Evrope, itd. Ako su se Albanija i Makedonija sudarile oko termina koji treba upotrebiti za gerilce NOV (UCK) u Makedoniji: ekstremisti ili teroristi, Bosna i Turska nisu bile istog mi�ljenja dali treba kritikovati separatizam u Bosni. Makedonija, koja je nastojala da profitira usled aktuelne atmosfere svestrane me�unarodne podr�ke koja joj se pru�a, istrajavala je na stavu da uvrsti sve njene optu�be na ra�un albanskih ekstremista, ali i da odstrani svaki zahtev za me�uetni�kim dijalogom i multietni�ko dru�tvo, �to je sadr�ano u svim me�unarodnim dokumentima o Makedoniji usvojenim u poslednje vreme. Skpolje je preduzeo jo� jedan poku�aj u poslednjoj minuti da uvrsti svoju inicijativu za prikupljanje lakog naoru�anja, ali tome se odlu�no usprotivila Albanija, isti�u�i da je ta inicijativa odavno ve� pokrenuta u regionu i da su u njoj uklju�ene Albanija, SAD, Norve�ka i Nema�ka.\nIzgleda da je diplomatskom mehanizmu regionalne saradnje veoma te�ko raditi nezavisno i to se mo�e dokazati nizom elemenata. Mesec dana ranije, 12 aprila 2001 godine, kada je ameri�ki Dr�avni sekretar Kolin Pauel sazvao u Skoplju skup 11 ministara inostranih poslova zemalja regiona, iako je skup organizovan veoma brzo, svih 11 ministara je otputovalo u Skpolje bez izuzetka. Me�utim, na jedinom i redovnom godi�njem susretu Procesa regionalne saradnje, koji je odr�an u Tirani, pola ministara inostranih poslova tih dr�ava nije u�estvovala. Jedini koji je obavestio unapred bio je rumunski ministar inostranih poslova M. Geoana, koji je imao obaveza u okviru OEBS-a, gde je predsedavaju�i po redu, dok bugarski ministar inostranih poslova, Nade�da Mihajlova i turski ministar inostranih poslova Ismail Cem do poslednjeg trenutka su potvrdili u�e��e i, prema diplomatskim izvorima, obja�njenja koja su oni ponudili Tirani zbog nedolaska nisu zvu�ala mnogo ubedljiva.\nZa ovaj susret ministara inostranih poslova utehom se mo�e smatrati �injenica �to su na njemu po prvi put u�estvovali dva nova ministra inostranih poslova. Jugoslovenski ministar inostranih poslova, Goran Svilanovi�, je po prvi put predstavljao SRJ na jednom takvom susretu, nakon tri godine neu�estvovanja zbog izolacije SR Jugoslavije u vezi sa doga�ajima na Kosovu. Tako�e, Svilanovi� je bio prvi jugoslovenski ministar inostranih poslova koji je u Albaniju kro�io nakon deset godina, jo� od oktobra 1990 godine, odnosno posete tada�njeg jugoslovenskog ministra inostranih poslova Budimira Lon�ara, upravo u sklopu jedne konferencije ministara inostranih poslova zemalja Balkana koja je odr�ana u to vreme u Titani. I ministarka inostranih poslova Makedonije, Ilinka Mitreva, po prvi put nakon njenog izbora u novoj vladi u Skoplju, stvorenoj na �irokoj osnovi, nastupala je van svoje zemlje na jednoj me�unarodnoj aktivnosti u svojstvu ministarke, i to je upravo u�inila u Tirani. Ali, ovom prilikom se mo�e re�i da su Svilanovi� i Mitreva bili ti kojima je vi�e bio potreban susret u Tirani.\nJedan elemenat koji je privukao pa�nju na susretu u Tirani bilo je neu�estvovanje radovima susreta predsedavaju�e po redu Evropske unije, �vedske ministarke inostranih poslova Ane Lindt, Komesara Evropske unije za spoljnu politiku Krisa Patena i generalnog sekretara NATO-a, D�ord�a Robertsona, iako su se svi oni nalazili 16 maja u Tirani, tj. na dan odr�avanja sastanka ministara inostranih poslova zemalja regiona. Njihovo odsustvo izgleda ne dolazi zbog toga �to oni nisu imali da upute neku poruku sastanku ministara inostranih poslova regiona, i to u vreme konflikta u Makedoniji, ali izgleda da su procene velikih centara me�unarodne politike da diplomatski susreti u okviru SEECP nisu na �eljenom nivou i da razmi�ljaju o glavnim gradovima regiona. Za Tiranu, dolazak pomenutih visokih li�nosti iz Brisela u Albaniju, bilo je veliko ohrabrenje, jer u o�ima balkanskih homologa ona je istog dana do�ekivala najvi�e predstavnike dve glavne organizacije, Evropske Unije i NATO-a.\nNjihov nedolazak na susret ministara inostranih poslova se ticao, kako izgleda, samog procesa regionalne saradnje. Ovo je zna�ajan elemenat da bi se shvatio tok procesa regionalne saradnje, kao i sposobnost dr�ava u�esnica za formiranje glasa regiona na va�nim me�unarodnim okruglim stolovima. Sve dok same zemlje regiona ne budu demonstrirale da pridaju potreban zna�aj procesu njihove inicijative SEECP, jasno je da ne treba da o�ekuju da mu takvu va�nost pridaju Evropska Unija ili NATO. Mo�e se, dakle, re�i da je Proces saradnje zemalja jugoisto�ne Evrope, SEECP, po�eo da bledi, i iako to ne ka�u na sav glas, u to je ube�ena ve�ina glavnih gradova regiona Jugoisto�ne Evrope, jer i krivica po�iva upravo na njima.\nAIM Tirana, Arian LEKA


EXIT fondacija u partnerstvu sa organizacijama širom Evrope aktivno promoviše značaj ekološke svesti u regionu zapadnog Balkana i sa mrežom evropskih najznačajnijih pozorišnih institucija pokrenula je Creative Climate Leadership program za umetnike i profesionalce iz oblasti kulture sa ciljem istraživanja kulturnih dimenzija klimatskih promena i preduzimanja kreativnih i fleksibilnih akcija...\nSaturday, July 1, 2017 - 14:41\nSvetska turistička organizacija pri Ujedinjenim nacijama prepoznala je EXIT kao društveno odgovornu kompaniju u Srbiji, koji zahvaljujući mreži festivala afirmiše turizam, povezuje države u regionu i okuplja hiljade ljudi iz svih krajeva sveta. Potpisivanjem Globalnog etičkog kodeksa u turizmu izabrani predstavnici turističke privrede u privatnom sektoru, među...\nWednesday, June 7, 2017 - 16:53\nTuesday, May 30, 2017 - 16:52\nGrupacija organizatora događaja Udruženja za turizam Privredne komore Srbije izabrala je novo predsedništvo, a za predsednika Grupacije imenovan je Ivan Petrović, predsednik UO Exit fondacije.\nNovoizabrani predsednik Grupacije Ivan Petrović ističe da se bolje pozicioniranje destinacije Srbije na svetskom turističkom tržištu može ostvariti ukoliko se poveća broj događaja, podigne...\nMonday, May 22, 2017 - 14:40\nČetvrti po redu Festival savremene umetnosti arTz održat će se od 27. do 30. juna u Tuzli, a ovogodišnji moto je “Budi slobodan“.\nNa otvaranju festivala biće upriličena izložba "20 godina EXIT aktivizma" koju će Festival savremene umjetnosti arTz realizovati u saradnji sa EXIT festivalom & EXIT Fondacijom...\nEXIT je sinoć ponovo ujedinio sve ljude u regionu koji se protive novom raspirivanju mržnje i podizanju nacionalističkih tenzija. Nakon novosadske Fabrike, i u beogradskom Mikser hausu sinoć je otvorena izložba povodom obeležavanja 20 godina društevnog aktivizma Exita. Tokom otvaranja izložbe održana je i antiratna tribina takozvane "Tihe balkanske većine", a...\nFriday, March 3, 2017 - 19:24\nŠta gledamo u magičnoj kutiji?\nSunday, July 10, 2016 - 13:40\nOvogodišnji Exit festival, pored sjajnih muzičkih nastupa i velikog broja posetilaca, obeležila je serija tribina na aktuelne teme pod nazivom “Magija dijaloga”, koju su, na Petrovaradinskoj tvrđavi, organizovali Exit tim, list Danas i SKC NS Fabrika.\nMonday, July 11, 2016 - 11:52\nFriday, July 8, 2016 - 12:29\n"Brexit – ili večiti palanački strah"\nSaturday, July 9, 2016 - 15:38\nStrah od nekontrolisane migracije, netolerancija prema evropskoj birokratiji i regulativama, u režiji neodgovornih lidera željnih moći i s tabloidnim vetrom u leđa, glavni su razlozi zašto su engleski birači na referendumu odlučili da izađu iz Evropske unije. Do ovog zaključka došli su učesnici tribine "Brexit – ili večiti palanački strah", druge u serijalu "Magija dijaloga", koju na Egzitu...


Dan srpskog jedinstva - 1\n16. 09. 2021 12:52\nBEČ - U prostorijama Ambasade Republike Srbije u Beču sinoć je održan svečani prijem povodom 15. septembra, Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, koji zajednički obilježavaju Republika Srbija i Republika Srpska.\nKako će izgledati centralna proslava Dana srpskog jedinstva u Beogradu\n14. 09. 2021 14:38\nBEOGRAD - Srbija i Republika Srpska obeležavanju sutra 15. septembar, Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, a tim povodom u Beogradu će biti održane brojne manifestacije, dok će centralna svečanost biti održana na Savskom trgu pored spomenika Stefanu Nemanji.\nIspred Palate Srpske sve spremno za obilježavanje Dana jedinstva\n14. 09. 2021 14:04\nBANJALUKA - Povodom Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave ispred Palate Republike sve je spremno za sutrašnje obilježavanje.\n14. 09. 2021 09:21\nVučić objavio video povodom Dana srpskog jedinstva: "Srpstvo je vaskrslo"\n10. 09. 2021 15:30\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić objavio je na svom "Tik-Tok" nalogu najnoviji video-snimak povodom predstojećeg Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave - 15. septembra, uz poruku da je srpski narod jedan i nedjeljiv.\nZidine starog grada u bojama trobojke\nTREBINJE - Povodom Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, zidine Starog grada u Trebinju večeras su bile u bojama srpske trobojke.\n15. 09. 2020 15:28\nPredsjednica Srpske čestitala Dan srpskog jedinstva\n15. 09. 2020 12:25\nBANJALUKA - Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović čestitala je, uz prigodnu fotografiju na društvenoj mreži Instagram, Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave.\n15. 09. 2020 09:39\nBANJALUKA - Povodom praznika - Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, koji ove godine prvi put zajednički obilježavaju Republika Srpska i Srbija, ulice Banjauke danas su okićene sa 500 srpskih zastava.\nBeograd sutra u bojama srpske zastave povodom Dana srpskog jedinstva\n14. 09. 2020 21:53\nPovodom praznika - Dana srpskog jedinstva, sutra će najvažnije ulice Beograda biti okićene sa 4.000 srpskih zastava, a Most na Adi, Brankov most, Palata Albanija, Dom Narodne skupštine i Fontana na Slaviji biće osvijetljeni bojama srpske zastave, saopštio je večeras zamjenik gradonačelnika Goran Vesić.


Proizvodi iz BiH vraćaju izgubljenu poziciju - Glas Srpske\nMilijana Latinović 27.10.2021 07:33\nDomaći privrednici ističu da tržište samoproglašenog Kosova nije veliko, ali je veoma značajno, jer je jedno od rijetkih na kome ostvaruju suficit. O značaju tog tržišta govore podaci Spoljnotrgovinske komore BiH o robnoj razmjeni. U 2018. godini domaće kompanije plasirale su na tamošnje tržište robu vrijednu skoro 142 miliona maraka, dok je uvoz bio težak svega 16,4 miliona KM. U novembru te godine prištinske vlasti nametnule su takse od 100 odsto na svu robu iz Srbije i BiH, čime je izvoz višestruko umanjen. Godinu kasnije BiH je na Kosovo plasirala proizvode vrijedne svega 13,5 miliona maraka, a uvezena je roba vrijedna 12,8 miliona. Nakon mukotrpne borbe nameti su ukinuti 1. aprila prošle godine, a vrijednost plasiranih proizvoda premašila je 77 miliona KM. I uvoz sa kosovskog tržišta je povećan pa je lani vrijednost robe koja je stigla u BiH premašila 15 miliona KM.\n- Dok su visoki nameti bili na snazi, izvoz je bio gotovo nemoguć. Za to vrijeme neke druge kompanije zauzele su dobar dio tamošnjeg tržišta i treba vremena da se sve vrati ne period od ranije. Samoproglašeno Kosovo nema veliku alternativu kada je riječ o proizvodima koje mi tamo izvozimo, a to su čelik i asortiman prehrambenih proizvoda, zato smo se brzo vratili na to tržište - rekao je Vasić i dodao da već u idućoj godini očekuje da se plasman robe na tamošnje tržište vrati na nivo iz 2018. godine.\nPrema podacima Spoljnotrgovinske komore, BiH je na tamošnje tržište izvezla više od 16 miliona kilograma gvožđa i čelika vrijednosti veće od 20 miliona maraka.


Uzete su u obzir pripreme nacionalnog tima, naporne sezone igrača i kalendari liga kada je na kraju odlučeno da bude baš ovaj datum. Međunarodni olimpijski komitet je odobrio ove datume zbog vanrednih okolnosti i odlaganja Olimpijskih igara u Tokiju.\nPodsetimo, četiri turnira se igraju u Srbiji, Kanadi, Litvaniji i Hrvatskoj, kako je dogovoreno tokom 2019. godine.\nUkupno 24 reprezentacije igraju u četiri turnira (na svakom po šest), a sedam timova je već plasirano na OI uz Japan koji se tamo nalazi kao domaćin.\nSamo se pobednik turnira kvalifikuje na Olimpijske igre koje će se održati od 23. jula do 8. avgusta.\nGRUPA A (Beograd) 1. Nigerija, 2. SAD, 3. Srbija, 4. Mozambik\nGRUPA B (Bruž) 1. Francuska, 2. Portoriko 3. Brazil, 4. Australija\nGRUPA C (Fošan) 1. Južna Koreja, 2. Kina, 3. Velika Britanija, 4. Španija\nGRUPA D (Ostende) 1. Kanada, 2. Japan, 3. Švedska, 4. Belgija


POBOLJŠAVA PAMĆENJE | Galaksija Nova\nIstraživači iz Centra za bolesti zavisnosti i mentalno zdravlje u Torontu nedavno su objavili da lek – koji je i dalje u eksperimentalnoj fazi – može da pomogne obolelima od depresije, šizofrenije i Alchajmera. Svakodnevna upotreba kod ljudi iznad 55 godina starosti, tvrdi tim predvođen dr Etijenom Sibilom, pozitivno bi uticala na gubitak pamćenja, loše donošenje odluka i slične probleme sa kojima se suočava starija populacija. Klinička testiranja leka bi trebalo da počnu u roku od dve godine. Tek nakon – i ako – ona pokažu da je lek bezbedan i efekasan, možemo ga očekivati u slobodnoj prodaji. Lek je namenjen osobama starijim od 55 godina koje kasnije u životu mogu biti izložene riziku od kognitivnih problema.\n„Naši nalazi ukazuju na slabu kognitivnu spoznaju kod normalnog starenja”, objašnjava Sibil, i dodaje da bi lek mogao da poboljša niz aktivnosti poput učenja, pamćenja, donošenja odluka i životnog planiranja. Trenutno na tržištu nema lekova koji mogu da poboljšaju memoriju kod starijeg dela populacije i psihijatrijskih oboljenja poput depresije i šizofrenije, tvrde istraživači. Lek koji je pronašao Sibilov tim cilja specifične ćelije koje su uključene u procese učenja i pamćenja, i podmlađuje ih.\nIstraživanja o gubitku pamćenja su pokazala da je ono delimično povezano sa nivoima neurotransmitera poznatog kao GABA. Njegov uobičajen posao je da usporava brzinu pucanja neurona, efikasno ublažavajući električnu buku u mozgu. Ukoliko se ova buka smanji, onda se signali u mozgu mogu lakše obraditi, kaže teorija.\nNovi lek je derivativ benzodijazepina, porodice lekova u koju spadaju ksanaks i valijum. Dok ova dva leka umnogome utiču na mozak, novi lek je dizajniran da cilja specifične GABA receptore neurona u ključnim delovima mozga koji su uključeni u kognitivne procese, kao što je hipokampus. Važno je napomenuti i da su laboratorijska testiranja pokazala da lek ne utiče na zdrave mlade životinje – što dalje znači da ni zdravim ljudima ne bi davao nikakve nadljudske moći. „To nije lek koji student može da popije kako bi bio pametniji dok sprema ispite”, kaže Sibil. On se nada da će lek uskoro biti testiran i na ljudima, a prva testiranja trebalo bi da budu na obolelima od depresije.\nOČUVATI MOZAK UZ PLES


Buknula korona u regionu: Crni rekordi u Hrvatskoj, BiH i Sloveniji - 20.08.2020, Sputnik Srbija\nIz dana u dan raste broj zaraženih kovidom 19 u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Sloveniji. Prema najnovijim podacima, u BiH je zabeležen najveći porast broja... 20.08.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, kovid 19, slovenija, albanija, bosna i hercegovina (bih), severna makedonija, hrvatska, region\n17:15 20.08.2020 (Osveženo: 03:59 26.08.2021)\nIz dana u dan raste broj zaraženih kovidom 19 u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Sloveniji. Prema najnovijim podacima, u BiH je zabeležen najveći porast broja slučajeva virusa korona u celom regionu.\nČak 340 novih slučajeva koronavirusa potvrđeno je za dan u BiH, a osam osoba je preminulo.\nTokom 24 časa pre poslednjeg preseka stanja u Federaciji BiH na koronavirus je testiran 1.601 uzorak, od kojih su 234 bila pozitivna.\nBosna najavila moguće pomeranje početka školske godine\n20 Avgust 2020, 16:20\nU Republici Srpskoj u istom periodu testiran je 471 laboratorijski uzorak, a koronavirus je potvrđen kod 106 osoba, dok je prijavljeno sedam smrtnih slučajeva, saopšteno je iz Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske.\nU Hrvatskoj je zabeleženo 255 novih slučajeva zaraze koronavirusom, te je broj obolelih trenutno aktivnih slučajeva 1689.\nMeđu njima je 127 pacijenata na bolničkom lečenju, od toga je na respiratoru 13 pacijenata. Preminulih osoba nema.\nDupliran broj zaraženih za jedan dan\nU Sloveniji je u poslednja 24 sata na koronavirus testirano 1.159 osoba, među kojima su potvrđena 34 nova slučaja zaraze, objavila je slovenačka vlada.\nTo je dvostruko više u odnosu na prethodni dan, kad je novih zaraza za jedan dan bilo 17.\nU Sloveniji je zbog infekcije koronavirusom u bolnici 16 osoba, ali nikome od njih ne treba intenzivna nega, objavilo je slovenačko Ministarstvo zdravstva.\nTokom epidemije je u Sloveniji testiranjem otkriveno ukupno 1.827 slučajeva zaraze, a danas je, po službenim procenama, 256 aktivnih slučajeva.\nPrema poslednjem preseku stanja u Albaniji, u toj zemlji je u prethodna 24 časa potvrđeno 158 novih slučajeva koronavirusa, a dve osobe su preminule.\nU Severnoj Makedoniji su u istom periodu testirana 1.902 uzorka na koronavirus, od kojih je pozitivno bilo 108, a dve osobe su preminule.\nSmanjuje se broj pacijenata na respiratorima: Preminulo pet ljudi, 161 novozaražen\n20 Avgust 2020, 14:50\nHrvatska na još jednoj „crnoj listi“\nHrvatska u poslednjih 14 dana ima ukupno 33,4 zaraženih na 100.000 stanovnika, čime se svrstala među 10 zemalja sa najvećim brojem zaraženih u Evropi, podaci su Evropskog centra za prevenciju i kontrolu bolesti.\nNajlošije brojke u pomentom periodu ima Španija , gde je čak 132,2 zaražena na 100.000 stanovnika, a slede Luksemburg i Malta sa nešto više od 98 zaraženih.\nŠto se tiče zemalja iz okruženja, Austrija koja je Hrvatsku stavila na “crvenu listu” ima 26,8 zaraženih, susedna Slovenija 12,4, Italiji 10, a najbolje stoji Mađarska gde su u poslednje dve sedmice zabeležena samo samo 4,4 zaražena, preneo je Tanjug navode hrvatskih medija.\nSve više zemalja razmatra da Hrvatsku stavi na listu rizičnih zemalja zbog korone


Svet Archives - Page 309 of 460 - Studio B\nPrvi izlazak kraljice Elizabete druge posle prehlade\n2017/01/08 1 year, 9 months ago Detaljno...\nBritanska kraljica Elizabeta druga prvi put se danas pojavila u javnosti od kada se prehladila zbog čega je morala da otkaže više dogadjaja poslednih nedelja.\nMediji: Napadač identifikovan kao Abdulgadi Mašaripov\nNajmanje 12 poginulih,IS preuzela odgovornost\nOdgovornost za eksploziju automobila bombe u kojoj je danas u Bagdadu poginulo 13, a ranjeno oko 50 osoba, preuzela je Islamska država, javlja Rojters.\nPutin čestitao Božić pravoslavnim hrišćanima\n2017/01/07 1 year, 9 months ago Detaljno...\nRuski predsednik Vladimir Putin čestitao je danas Božić svim pravoslavnim hrišćanima i Rusima koji taj praznik slave po julijanskom kalendaru, prenosi Tas s.\nNapad u sirijskom gradu na granici s Turskom, 43 žrtve\nNajmanje 43 osobe su danas poginule u bombaškom napadu u sirijskom gradu Azazu na granici sa Turskom, objavila je Opservatorija za ljudska prava.\nLedeni talas pogodio Evropu\nSnežne padavine i niske temperature pogodile su evropski kontinent - u Poljskoj, Belgiji i Italiji ima žrtava, pojedina grčka ostrva su prekrivena snegom, u Turskoj je otkazano na stotine letova, a građani Moskve su dočekali najhladniji Božić u poslednjih 120 godina.\nPucnjava na Floridi, najmanje pet žrtava, napadač uhvaćen\nKongres potvrdio – Tramp i zvanično predsednik SAD\n2017/01/06 1 year, 9 months ago Detaljno...\nAmerički Kongres danas je potvrdio glasove Elektorskog kolegijuma, čime je Tramp i zvanično postao izabrani predsednik Sjedinjenih Američkih Država.\nPravoslavni hrišćani u Vitlejemu na Badnje veče\nHiljade pravoslavnih hrišćana okupilo se u Vitlejemu na Badnje veče na mestu za koje se veruje da je na njemu rođen Isus Hristos.\nPucnjava na aerodromu na Floridi, najmanje tri žrtve\nNajmanje tri osobe danas su ubijene, a šest je ranjeno u pucnjavi na međunarodnom aerodromu Fort Lauderdale-Holivud na Floridi.


Pad direktnih stranih ulaganja u CESEE, na Zapadnom Balkanu rast | EurActiv Serbia\nDirektne strane investicije u regionu centralne, istočne i jugoistočne Evrope (CESEE) opale su u 2017. za 25% u odnosu na 2016, rekordnu od svetske krize 2008, na samo 72 milijarde evra, navodi Bečki institut za međunarodne ekonomske studije (WIIW) u novom izveštaju. I dok je pad direktnih stranih investicija u članicama EU iz centralne i istočne Evrope (EU-CEE) bio 20% a u Belorusiji, Kazhastanu, Moldaviji i Ukrajini 36%, na Zapadnom Balkanu je ostvaren rast od 18%.\nU izveštaju "Direktne strane investicije u centralnoj, istočnoj i jugoistočnoj Evropi: pad zbog dezinvestiranja" ocenjuje se da 2017. nije bila izuzetak po nivou investicija već povratak na prosek iz perioda 2011-2015.\nGledano prema broju projekata, u celom regionu u 2017. je zabeležen rast "grinfild" direktnih stranih investicija, za 7,4%, i to treću uzastopnu godinu, ali je vrednost pala u odnosu na izuzetno dobar rezultat u 2016.\nProdaja imovine domaćim investitorima posle dezinvestiranja smanjila je priliv direktnih stranih investicija, navodi se u izveštaju.\nUkazuje se na "repolonizaciju" finansijskog sektora i medija u Poljskoj, preuzimanje strane imovine u medijima i telekomunikacijama od strane domaćih investitora u Češkoj i preuzimanje za račun države u energetici, telekomunikacijama i bankarskom sektoru u Mađarskoj.\nRast priliva direktnih stranih investicija u 2018. mogli bi da ubeleže regioni EU-CEE i Zapadni Balkan, predviđa Bečki institut.\nMeđutim, investicije se neće vratiti na nivo pre finansijske krize zbog manjih investicionih "apetita" multinacionalnih kompanija.\nOgraničen je, kako se ocenjuje, i prostor u ekonomijama domaćinima gde strane kompanije proizvode 40-50% bruto domaćeg proizvoda u poslovnom sektoru, poput Mađarske, Slovačke, Rumunije i Češke.\nJedna od prepreka za nove investicije u regionu EU-CEE jeste nedostatak radne snage i investitori će imati teškoća da zadovolje tražnju za 220.000 novih radnih mesta za "grinfild" projekte najavljene 2017.\nProcenjuje se da će u Mađarskoj "grinfild" projekti apsorbovati 90% potencijalnih novih učesnika na tržištu rada, u Češkoj i Poljskoj oko 50%, Slovačkoj i Srbiji 25 a u Rumuniji 20%.\nU tim zemljama strani partneri sada zapošljavaju samo oko 25% radne snage.\nSituacija sa ograničenim tržištima rada mogla bi da spreči dalje direktne strane investicije ukoliko investitori ne razmotre nove mogućnosti, poput automatizacije ili izmeštanja dalje na istok.\nOcenjuje se da izmeštanje proizvodnje dalje na istok nije mnogo verovatno u bližoj budućnosti jer zemlje poput Ukrajine nemaju posebno dobre uslove za biznis i infrastrukturu.\nUz uslove za poslovanje u regionu, na priliv direktnih stranih ulaganja u 2018. uticaće i globalni činioci - sankcije Rusiji, američke carine, Bregzit, digitalizacija, ukazuje se u izveštaju.


Većina obveznika već dostavila izveštaje za statističke potrebe za 2020. godinu\nAgenciji za privredne registre je zaključno sa 25. februarom preko Posebnog informacionog sistema dostavljeno 168.222 izveštaja, za 31% više u poređenju sa istim datumom prošle godine.\nZaključno sa 25. februarom dostavljeno je 62%, a kreirano 94% od očekivanog broja izveštaja.\nDnevna dinamika kreiranja i dostavljanja izveštaja za 2020. godinu data je u Uporednom pregledu kreiranih i podnetih izveštaja za 2019. i 2020. sa stanjem na dan 25.02.2021. godine.\nPoseban sistem za sastavljanje i dostavljanje finansijskih izveštaja je veoma složen informacioni sistem koji, između ostalog, omogućava jedinstven postupak unosa izveštaja, računsku i logičku kontrolu unetih podataka, elektronsko potpisivanje i dostavljanje finansijskih izveštaja u formi elektronskog dokumenta. Agencija je kontinuirano vršila kontrolu rada sistema i otklanjala probleme omogućavajući nastavak rada u navedenom sistemu, koji je prethodnih dana istovremeno koristilo između 30.000 i 50.000 obveznika. Napominjemo da Agencija nema uticaj na funkcionisanje pojedinih servisa ovog informacionog sistema, koji nisu u njenoj nadležnosti (elektronski sertifikati, vremenski žig itd).\nUprkos povremenim problemima u funkcionisanju ovog sistema, većina obveznika je već ispunila svoju zakonsku obavezu i dostavila izveštaj, te Agencija očekuje da će i ostali obveznici uspešno izvršiti obavezu dostavljanja izveštaja.\nZakonom o računovodstvu propisani su rokovi za dostavljanje izveštaja i na njihovo pomeranje Agencija nema uticaja, niti ima za to nadležnost. Stoga, Agencija podseća pravna lica i preduzetnike, koji svoje poslovne knjige vode po sistemu dvojnog knjigovodstva, da do 1. marta 2021. godine dostave, pre svega, izveštaje za statističke potrebe. Oni mogu da dostave, zajedno sa izveštajem za statističke potrebe i redovni godišnji finansijski izveštaj, ali to ne moraju sada da učine, s obzirom da rok za dostavljanje tim izveštaja ističe 30. juna 2021. godine. Takođe, lica koja nisu imala poslovnih događaja, niti u poslovnim knjigama imaju podatke o imovini i obavezama, do 1. marta treba da dostave izjavu o neaktivnosti.\nRegistar finansijskih izveštaja i Servis desk će u subotu i nedelju (27. i 28. februara 2021. godine), od 9 do 19 časova, pružati podršku svim obveznicima koji će svoje izveštaje sastavljati i dostavljati za vreme vikenda, dok će ova podrška u ponedeljak, 1. marta 2021. godine, biti organizovana do ponoći.\nZa sva pitanja, obveznicima su na raspolaganju sledeće imejl-adrese i to:\nsd@apr.gov.rs za tehničku podršku u vezi primene PIS FI sistema i potpisivanja izveštaja i dokumentacije;\nfinizvestaji@apr.gov.rs za pomoć u vezi sa obimom i sadržinom izveštaja i dokumentacije koji se dostavljaju, kao i u vezi sa pravilima koja pri tom moraju biti zadovoljena;\nobveznicifi@apr.gov.rs za pravnu pomoć u vezi sa ažuriranjem podataka u evidenciji obveznika, koja se mora proveriti pre dostavljanja izveštaja za statističke potrebe, odnosno finansijskih izveštaja i propisane dokumentacije.