Šta će biti sa cenama goriva? – Objektivni\nPočetna/Društvo/Šta će biti sa cenama goriva?\nRat u Ukrajini poremetio je svetsko tržište, a taj poremećaj se možda najviše primećuje po ceni goriva koja je na rekordno visokom nivou. Da li smo dostigli vrhunac?\nNa cene benzina i dizela u Srbiji umnogome utiču državne akcize koje čine veliki deo izdvajanja vozača za gorivo, pa rast cena kod nas nije bio toliko ekstreman kao u nekim drugim državama. Primera radi, pre dve godine početkom pandemije, za litar benzina bilo je potrebno izdvojiti oko 130 dinara, dok je dizel imao cenu od 139 dinara.\nOd danas u Srbiji, za istu količinu goriva potrebno je izdvojiti 184, odnosno 202,2 dinara, što je rast cene od oko 40 procenata. Međutim, u nekim državama je ovaj skok mnogo veći jer je direktno vezan za cenu barela nafte.\nDržava uzima skoro polovinu\nVlada Srbije trenutno ograničava maksimalnu cenu benzina BMB 95 i evro dizela, a navodno su akcize na derivate nafte smanjene za 15 odsto. Međutim, procene stručnjaka su da država zajedno sa porezom i raznim naknadama uzima između 90 i 95 dinara po litru goriva, što čini skoro polovinu ukupne cene. Sasvim je jasno da država ne želi da odustane od svog dela kolača, pa sav teret poskupljenja goriva mora da podnese kupac.\nSAD obaraju rekorde\nKada će aktuelno stanje na tržištu energenata u SAD uporedi sa situacijom od pre dve godine, dolazi se do alarmantnih podataka. U maju 2020. godine, prosečna cena jednog galona benzina u SAD bila je 1,86 dolara, što je sa tadašnjem kursu dolara oko 49 dinara po jednom litru. U maju ove godine, oboren je rekord, jer prosečna cena galona iznosi 4,33 dolara, što je rast od 133% u odnosu na isti period pre dve godine. Kada se to prevede u merne jedinice bliže nama, jedan litar benzina sada košta oko 129 dinara.\nDizel još skuplji\nOd početka sukoba u Ukrajini, znatno su smanjene količine dizela koji se u Evropu uvozi iz Rusije. Zbog toga su i Sjedinjene Američke Države morale da intervenišu i pomognu državama Starog kontinenta slanjem više tankera sa stotinama hiljada barela dizela. Međutim, to je dovelo i do poskupljenja ovog goriva u SAD, pa je sada za jedan barel potrebno u proseku izdvojiti 5,56 dolara, što je oko 165 dinara po litru.\nNa nivou Evropske unije još uvek nema dogovora o naftnom embargu Rusiji. Opstanak mnogih evropskih ekonomija direktno zavisi od ruskih energenata, pa su mnogi protiv zabrane uvoza nafte i gasa iz Rusije. Slovačka i Mađarska su uložili veto, a mnogi nisu baš zainteresovani da na njih vrše pritisak kako bi popustili. Pre invazije na Ukrajinu, Evropa je uvozila 2,7 miliona barela nafte dnevno iz Rusije, ali i 1,5 miliona barela naftnih derivata, uglavnom dizela.\nMnogi svetski stručnjaci iz naftnog sektora daju svoje prognoze povodom daljeg razvoja situacije na tržištu. Prema njihovom mišljenju, situacija u kojoj Evropska unija neće imati jasan stav oko naftnog embarga će vratiti cene nafte znatno ispod 100 dolara po barelu, odnosno da bi do kraja godine barel nafte mogao da košta oko 70 dolara.\nTrenutno se barel nafte tipa Brent prodaje po ceni od 112 dolara. To znači da bi moglo da dođe i do smanjenja cene goriva širom Evrope, ali će taj pad cene biti izraženiji u Evropskoj uniji nego kod nas.


Ovaj projekat sproveden od strane NVO Juventas, u partnerstvu sa Centrom za monitoring – CEMI iz Podgorice i NVO Bonum iz Pljevalja, svoje usmjerenje je imao u promovisanju evropskih vrijednosti među mladim ljudima u Crnoj Gori. Projekat „Evropske vrijednosti za mlade”, omogućio je mladim ljudima u Crnoj Gori da pored aktivizma uče i o drugim evropskim vrijednostima: toleranciji, demokratiji, vladavini prava, pravdi, solidarnosti, poštovanju ljudskih prava, održivosti, društvenoj koheziji, miru, slobodi i jednakosti, kao i da se na taj način bolje upoznaju sa procesom evropskih integracije Crne Gore.\nProjekat se u velikoj mjeri oslanjao na 21 debatni klub u 21 crnogorskoj srednoj školi, unutar kojih učenici debatuju o različitim temama vezanim za Evropsku uniju i evropske vrijednosti. U sklopu projekta se radilo i na dodatnoj izgradnji kapaciteta omadinskih i studentskih organizacija, koje su uzele učešće na treninzima i konferencijama, a za koje je bio implementiran poseban vid obuke u oblasti pisanja javnih praktičnih politika.\nTokom projekta se sprovelo i istraživanje među crnogorskim srednjoškolcima o njihovom stepenu informisanosti o evropskim integracijama Crne Gore, a takođe je tokom realizacije projekta obilježen 9. maj - Dan Evrope, koji se obilježava u skoro svim evropskim zemljama. Kampanja koja je imala edukavni, kulturni, umjetnički i sportski karakter, obuhvatila je veliki broj mladih iz Crne Gore.


SEEbiz.eu / HR / Altiparmakov: Postoji prostor u budžetu i za rast plata\nNikola Altiparmakov rast plata Fiskalni savet Vlada Srbije Međunarodni monetarni fond\nAltiparmakov: Postoji prostor u budžetu i za rast plata\nDatum objave: 10.06.2018. - 10:45:53\nBEOGRAD - Pored penzija, postoji i budžetski prostor za povećanje plata, otprilike oko šest posto u ukupnoj masi zarada, ali važno je da se ne ide na linearno povećanje svima, izjavio je član Fiskalnog saveta Nikola Altiparmalov.\nIstičući da se može reći da su državne finansije trenutno dovedene u red, Altiparmakov je za današnji Blic rekao da jedna od posledica stabilizacije državnih finansija jeste i ukidanje privremenih mera štednje i da su se stvorili uslovi za ukidanje privremenog Zakona o smanjivanju penzija.\nPred predstojeći dolazak delegacije MMF u Beograd, Altiparmakov kaže da je veoma pozitivno i važno što se Vlada odlučila da nastavi saradnju sa tom finansijskom institucijom.\n"Pored očuvanja dobrih ekonomskih i fiskalnih rezultata, novi trogodišnji aranžman sa MMF bi takođe trebalo da se bavi i reformom javnih preduzeća, koja je u dobroj meri bila skrajnuta u prethodnom aranžmanu", rekao je Altiparmakov.\nPrema njegovim rečima, sređivanje državnih finansija bio je preduslov za održiv rast životnog standarda u Srbiji i da je taj preduslov bio neophodan, ali da nije i dovoljan za dugoročni rast životnog standarda.\nSadašnji izazovi, smatra on, tiču se izgradnje jakih i efikasnih institucija, efikasnog sudstva, modernizacije poreske politike, pravne sigurnosti, reformi zdravstva i školstva...


Građani se izjasnili: Više novca za poljoprivredu iduće godine Građani se izjasnili: Više novca za poljoprivredu iduće godine\nObjavljeno: 27. 11. 2018 u 11:17h\nDokument je građanima te i okolnih mjesnih zajednica, predstavila načelnica Odjeljenja za finansije Božana Šljivar, koja je podsjetila da je Skupština Grada utvrdila nacrt budžeta za 2019. godinu u iznosu od 131.615.000 KM i uputila ga u javnu raspravu.\nKako je naglašeno, cilj je pripremiti što bolji budžet, a na osnovu njega i programe izgradnje infrastrukture za koje su građani najviše zainteresovani.\nU okviru javne rasprave o budžetu, građanima su prezentovani projekti realizovani u ovoj godini i planovi za narednu godinu odjeljenja za saobraćaj i puteve i za komumalne poslove.\nPredstavnici savjeta mjesnih zajednica i građani koji su učestvovali u javnoj raspravi, najviše prijedloga su uputili za izgradnju komunalne infrastrukture, zatražili rješenje vodosnabdijevanja Racuna, te istakli potrebu da se povećaju sredstva za poljoprivredu.\nJavna rasprava o nacrtu budžeta, koja traje do 1. decembra, sutra će biti održana u MZ Lauš, u OŠ „Sveti Sava“, sa početkom u 17 časova.


Popa: Od EU 53 miliona grantova i 60 miliona kredita - preduzetnica.me\nPočetna»Biznis»Popa: Od EU 53 miliona grantova i 60 miliona kredita\nPopa: Od EU 53 miliona grantova i 60 miliona kredita\nŠefica Delegacije Evropske unije (EU) u Podgorici, Oana Kristina Popa, navela je da je obezbijeđeno 53 miliona eura u grantovima i 60 miliona u povoljnim kreditima za Crnu Goru.\n“Evropskoj uniji (EU) je stalo do Crne Gore”, poručila je na svom Tviter nalogu Popa, prenosi rtcg.me.\nKako je kazala, Crnoj Gori je isporučeno 100 respiratora, deset rendgena i preko dva miliona komada zaštitne opreme.\nPopa je dodala da će u Crnu Goru od maja do avgusta stići i 42 hiljade doza vakcine Fajzer/Biontek.\nPrethodni PostStrani jezici sa kojima imate najviše šansi za zaposlenje\nSljedeći Post Danijel Dajns: Od “lude ideje” do Njujorške berze i 6 milijardi dolara\nErste banka nagrađena certifikatom Poslodavac Partner


Fudbal je u poslednjih pedeset godina postao najomiljeniji sport na planeti,i ujedno najvaznija sporedna stvar na svijetu.U fudbal je umijesan veliki broj svijetske populacije.Igra se na svim kontinentima,u vecini drzava i u stalnom je porastu,kako po kvalitetu,atrakciji,finansijama i po dostupnosti sirokim masama populacije.\nNajvece svijetske fudbalske organizacije:\nFIFA-krovna svijetska fudbalska organizacija, nosilac razvoja,svijetskog fudbala.Glavni organizator Svijetskog prvenstva i Kupa konfederacija.\nUEFA-fudbalska organizacija na evropskom nivou. Posjeduje veliki autoritet u svijetu fudbala i van granica Evrope. Organizator je elitnih takmicenja kao sto su: Evropsko prvenstvo, UEFA Champions League,UEFA Cup,UEFA Intertoto Cup.\nKontinentalna takmicenja za nacionalne selekcije (osvajac):\nEvropa: European Championship-Grcka\nJuzna Amerika: Copa America-Brazil\nAfrika: African Nations Cup-Kamerun\nAzija: Asian Cup-Juzna Koreja\nSjeverna Amerika: CONCACAF Gold Cup-Meksiko\nOkeania: Oceania Cup-Australija\nElitna klubska takmicenja za podrucje Evrope u Organizaciji UEFE:\nLIGA SAMPIONA,najelitnije klupsko takmicenje na svijetu.Plasman obezbjedjuju osvajaci sampionata evropsih zemalja ili klubovi koji zauzimaju drugo,trece ili cetvrto mjesto u zavisnosti od rejtinga domaceg liga takmicenja. Ucestvuje 32 kluba,podjeljenih u 8 grupa po 4 ucesnika,poslije 6 odigranih meceva u grupi u 1/8 finala se plasiraju dva prvoplasirana tima.Takmicenje se nastavlja po kup sistemu,sa dvije utakmice osim finalne koja se igra na unaprijed odredjenom neutralnom terenu.Branilac titule je FC Liverpool iz Engleske.\nUEFA Kup je drugo po snazi takmicenje u Evropi odmah poslije Lige sampiona. Ucestvuju pobjednici nacionalnih kup takmicenja i klubovi plasirani od drugog do sedmog mjesta u nacioalnim sampionatima u zavisnosti od njihovog rejtinga.Timovi su podjeljeni u 8 grupa po 5 timova,svaki tim igra dvije utakmice na svom i dvije na gostujucem terenu.Prva tri plasirana tima se plasiraju u 1/16 finala gdje im se pridruzuje osam treceplasiranih iz grupne faze Lige sampiona.Ostali tok takmicenja je identican sistemu iz Lige sampiona.Branilac titule je CSKA Moskva iz Rusije.\nUEFA Intertoto kup je,istina,najslabije evropsko klubsko takmicenje,ali ni u njemu ne nedostaje kvalitetnog fudbala.Ucesce obezbijedjuju timovi koji zauzimaju sledeca dva mijesta na ligaskoj tabeli prethodne sezone,odnosno mjesta iza onih koja vode u UEFA Cup.Igraju se paralelno tri turnira po kup sistemu,sa dvije utakmice po rundi.Sva tri pobjednika ovog takmicenja ostvaruju plasman u UEFA kup.Aktelni pobjednici su:Hamburger SV iz Njemacke,RC Lans i Marseile iz Francuske.\nPredstojeca takmicenja za nacionalne selekcije:\nSlijedece Evropsko prvenstvo ce se odrzati na ljeto 2008. godine u zajednickoj organizaciji Austrije i Svajcarske.Pocetkom 2006.godine izvrsice se formiranje grupa za kvalifikacije\nJun 2006-te godine odredjen je za pocetak Svijetskog prvenstva u Njemackoj.Timovi ce biti podijeljeni na 8 grupa od po 4 ekipe,dvije najbolje plasirane iz svake grupe obezbjedjuju plasman u 1/8 finala.Finalna utakmica ce se igrati na terenu Olimpijskog stadiona u Berlinu\nNajbolji igraci danasnjice:\nNajbolji igrac Evrope Najbolji igrac svijeta\nIme:Andriy Shevchenko Ronaldo Gaucho De Assis Moreira- Ronaldihno\nGodiste: 1976. 1980.\nMjesto rodjenja: Dvrkivshchyna,Ukraina Porto Alegre,Brazil\nPozicija: napadac prednji vezni,krilo,napadac\nVisina: 183 cm 180 cm\nTezina: 72 kg 76 kg\nKlubovi: Dynamo Kiev,AC MIilan Gremio Porto A.,PSG,Barcelona\nFudbal u pojedinim zemljama svijeta:\nGlavno ligasko takmicenje\nGlavno kup takmicenje\nLega Nazionale Professionisti (Lega Calcio)


Njuport: Amerikanci pomno prate vesti iz Ukrajine\nFrenk Njuport, glavni urednik Galupa.\nIstraživanja javnog mnjenja agencije Galup pokazuju da više od dve trećine Amerikanaca prati vesti o ukrajinskoj krizi, a starija generacija strepi od novog hladnog rata.\nPrema najnovijem Galupovom istraživanju američkog javnog mnjenja, oko 50 odsto Amerikanaca veruje da se svet vraća u Hladni rat, rekordnih 68 odsto smatra Rusiju zemljom koja nije ni najmanje prijateljska prema SAD, dok je popularnost ruskog predsednika Putina pala na ispod deset odsto. U razgovoru sa koleginicom Jelom Defrančeski, glavni urednik Galupa, Frenk Njuport podrobnije je obrazložio rezultate tog istraživanja.\nPopularnost odnosno nepopularnost Vladimira Putina i Rusije, oscilira godinama. Međutim, predstava o njemu nije nikada bila lošija, kaže Njuport.\n“Kada smo pre 15 godina ispitanicima postavljali pitanje šta misle o Putinu, rezultati su ukazivali na njegov relativno pozitivan imidž kod američke javnosti. Putin je dobro poznat Amerikancima, ali u ovom trenutku ogromna većina ga ne voli. Prema najnovijem istraživanju dobro mišljenje o njemu ima samo oko deset odsta Amerikanca. Putinov negativni imidž može da se meri sa nepopularnošću bivšeg iračkog predsednika Sadama Huseina i Osame bin Ladena, koji su prema Galupu imali rekordno niski rejting u Americi.”\nPogoršano mišljenje o ruskom predsedniku je posledica njegovih poteza u Ukrajini, kaže Njuport.\n“Više od dve-trećine Amerikanaca kažu da pažljivo prate zbivanja u Ukrajini. To je prilično visok procenat s obzirom da Amerikanci u proseku nisu zainteresovani za geostrateške teme. Naše ankete pokazuju da samo veliki događaji kao što su bili teroristički napad na SAD 11. septembra, rat u Iraku, smrt princeze Dajane i katastrofalni uragan Katrina, privlače pažnju velike većine Amerikanaca. Iako ukrajinska kriza ne može da se ubroji u tu kategoriju događaja, činjenica da 68 odsto američke javnosti prati vesti iz Ukrajine, govori da je ta tema Amerikancima važna.”\nPolovina Galupovih ispitanika smatra da već stiže novi Hladni rat. Procenat nije zanemarljiv, međutim postoji generacijski jaz, dodaje Njuport.\n“Mlada generacija u mnogo manjoj meri strepi od Hladnog rata nego generacija koja je doživela period napetosti između Istoka i Zapada. Postoji i politička podela, republikanci u većoj meri od demokrata veruju da je novi Hladni rat na pragu.”\nMedjutim, prema Galupovojo anketi, malo ko podržava preduzimanje vojne akcije protiv Rusije. Većina Amerikanaca smatra da su za sada ekonomske sankcije dovoljna kazna za Kremlj, zaključio je Njuport.


Jedanaest teza o Evropi i o evru (2014) - Diego Fusaro\nJedanaest teza o Evropi i o evru (2014)\n· Karl Marks je 1845. napisao jedanaest zapaljivih teza za diskusiju o filozofiji Ludviga Fojerbaha, koje su u istoriji upamćene kao "Jedanaest teza o Fojerbahu", koje je posthumno objavo Engels. Danas bi se, mutatis mutandis, varirajući na temu – moglo napisati "Jedanaest teza o evru i o Evropi", što je ono što sam pokušao da uradim i što sada ukratko izlažem.\n· Prva teza o evru i o Evropi: evro se može smatrati ispunjenjem cilja apsolutnog kapitalizma, a to je onaj kapitalizam sada već lišen svih ograničenja, svake obaveze, koji se sve jasnije nameće svetu posle 1989. Današnja Evropa – koju bi bilo bolje nazvati "Evrokratija" - je ostvaranje ovog apsolutnog kapitalizma u kojem sve postaje roba, u kojem sve postaje finansijsko tržište, u kojem na sve strane vlada apsolutni primat ekonomskog nad svakom drugom silom koja mu se pokorava.\n· Druga teza o evru i o Evropi glasi : evro nije valuta nego jedan precizan način vladanja. Ovo ima za cilj da potvrdi da, nasuprot onome što misle i nastavljaju da misle “lepe duše”, evro jednostavno nije neka neutralna valuta čija upotreba zavisi od dobrote ili zlonamernosti vladara; sasvim suprotno: evro je direktan izraz apsolutnog trijumfa finansijskog kapitala i upravo služi nametanju režima neoliberalne discipline putem – možemo reći - nametanja ekonomije kao "apsolutnog" koje je u stanju da razgradi svaki oblik sposoban da mu se odupre, putem razgrađivanja politike kao usklađene umetnosti upravljanja ekonomijom.\n· Treća teza o evru i o Evropi glasi: evro je način na koji se, u današnjoj Evropi posle 1989., sprovodi jedna velika restauracija sa ciljem uspostavljanja apsolutnog principa vladavine neoliberalne politike. Sa ove tačke gledišta evro nije samo ekonomsko pitanje, nego je suštinski, a možda i pre svega, političko pitanje koje je u skladu sa apsolutnom dominacijom neoliberalnog principa po kome sve postaje ekonomija a i sama politika postaje – varirajući formulu fon Klauzevica - nastavak ekonomije drugim sredstvima.\n· Četvrta teza o evru i o Evropi: evro i Evropa, izgrađena po principu evra – odnosno evrokratija - reprodukuje, u čisto ekonomskom obliku – odnosno lišena svojih pravnih i političkih odnosa - one oblike asimetrije i potčinjavanja naroda koji su u dvadesetom veku pokušavani da budu nametani u političkom, vojnom ili pravnom obliku. U stvari, u današnjoj evrokratiji, odnos između naroda je odnos subordinacije i asimetrije, odnos u kome su Grci prema Nemcima kao robovi prema gospodarima; a to je, u stvari, nasilje koje je pre svega ekonomskog karaktera: više ne postoji tenk, ali postoji “spread”, više nema puške, ali postoji javni dug, nema više vojnog ultimatuma, ali tu je finansijski ultimatum da se u roku od četrdeset osam časova izvrši usklađivanje sa normama koje nameće Trojka i Evropska centralna banka.\n· Peta teza o evru i o Evropi: evro se koristi za uklanjanje mukotrpno ostvarenih socijalnih dostignuća i države blagostanja, koji su osvojeni borbom na terenu u sto pedeset godina sukoba i klasne borbe; upravo nestankom podele sveta na dva bloka, apsolutnom pobedom nesputanog kapitala i tržišnog društva, evro to može sistematski uklanjati. Evro i na ovaj način predstavlja dostignuće apsolutnog kapitalizma koji mora da ukloni sva ona socijalna prava koja su u suprotnosti sa apsolutnim pretvaranjem svega u robu i nesputanim principom konkurencije i tržišne utakmice.\n· Šesta teza o evru i o Evropi glasi: evro se svakako ne koristi da bi služio narodu, već da bi ga porobljavao; to jest, upravo, da bi se proizvodili pravi oblici ekonomskog nasilja u kojem upravo ekonomija - kako je već govorio Lukač - postaje imanentni oblik ekonomskog nasilja - unutrašnje u odnosu na horizontalne odnose u društvu. Današnje evrokratsko društvo je društvo nasilja koje se stalno potvrđuje ekonomskim formulama i ekonomskim diktatom. Pesnik Ezra Pound je već napisao, da je nekada ropstvo služilo da proizvodi robove, da proizvodi podređene; danas je dug način na koji savremeni sistem nameće ropstvo, to je, u stvari, jedan pre svega ekonomski odnos.\n· Sedma teza o evru i o Evropi: današnja Evropa je plemenito ime koje skriva Mefistovsko lice finansijskog kapitala. Drugim rečima, današnja Evropa nema nikakve veze sa plemenitim projektom Emanuela Kanta, konfederalne Evrope slobodnih, bratskih, demokratskih država. Današnja Evropa, iza jednog plemenitog imena, krije vladajuću evrokratiju, odnosno apsolutnu, neobuzdanu vlast finansija koja ne samo da nema ništa sa plemenitim snom Emanuela Kanta ili Spinelija, već je ništa drugo do njegovo sramno izopačenje, zbog čega oni koji su za Evropu Kanta i Spinelija moraju biti protiv današnje Evrope evra i finansija.\n· Osma teza o evru i o Evropi : Evropa koja je uspostavljana promenama epohalnog karaktera, kao što je Ugovor iz Mastrihta i Ugovor iz Lisabona, što je upravo oblik današnje evrokratije - kao što rekoh – po svemu je slična finansijskom državnom udaru u čije ime je uspostavljen pravi pravcati "cezarizam finansija" takav da narod više nije suveren, već je samo suvereno finansijsko tržište a, sa druge strane, na odgovarajući način, ukinut je suverenitet demokratskih institucija a on se preselio u institucije koje nisu demokratski izabrane u “osetno preosetljive entitete” - kako bi Marks rekao – koje niko nije izabao niti za njih glasao, a to su upravo: finansijska tržišta, Evropska centralna banka i tako dalje.\n· Deveta teza o evru i o Evropi: evro i Evropa označavaju završetak depolitizacije ekonomije, tj kapitalistički sistem koji funkcioniše punim kapacitetom, onaj u kom je ekonomija u svemu apsolutizovana, osamostaljena, koju više ne ograničavaju preostale snage politike: radi se o situaciji u kojoj - po rečima Karla Šmita - sama ekonomija postaje politicum a politika postaje – još jednom varirajući Klauzevicev stav - nastavak ekonomije drugim sredstvima. Današnja finansijska Evropa finansijskog kapitala, evra i banaka je Evropa u kojoj od politike više ne preostaje ništa; politika ne može da odlučuje niočemu, uvek i samo je suverenao finansijsko tržište i zapravo se sprovodi ono šta sam nazvao "integralnom depolitizacijom ekonomije."\n· Deseta teza o evru i o Evropi: evro podrazumeva - rekli bismo - zaokruživanje jednog kapitala koji više ne uništava samo niže klase - kao što je bio u vremenima Karla Marksa a zatim i Antonia Gramšija - danas evro pored toga što uništava niže klase, baca u ponor cele narode: što je slučaj sa grčkim narodom, nedavno, žrtvovanim na oltaru "Monsieur le Capital". Ovo je situacija u kojoj se danas nalazimo, situacija u kojoj kapital ne prestaje - navodeći Marksa - da "slavi svoje orgije"; to je situacija u kojoj su upravo čitavi narodi žrtvovani u ime kapitalističke povezanosti.\n· Jedanaesta - i poslednja - teza o evru i o Evropi : evro i Evropa ne bi trebalo da budu samo tumačeni, kako je to do sada činjeno, već moraju da budu radikalno izmenjeni, ponovnim uspostavljanjem primata politike, ponovnim uspostavljanjem suvereniteta demokratskog naroda na osnovama sopstvenog izbora načina života i prema tome, mora se ukinuti suvereni primat ekonomije i finansijskih tržišta; zbog čega se mora izaći iz ove Evrope evra i finansija, vratiti se nacionalnom suverenitetu i odatle nastaviti putem jedne drugačije Evrope slobodnih, bratskih, demokratskih i suverenih naroda.\nVideo zapis: https://www.youtube.com/watch?v=fL-CW32MMpE


Dostanić: Slovan je ozbiljan protivnik : Nadlanu.com\nObjavljeno 28. jula 2010. / 00:00:00\nBEOGRAD, 28. jula 2010. (Beta) - Trener fudbalera Crvene zvezde Ratko Dostanić izjavio je u sredu da je Slovan iz Bratislave ozbiljan protivnik, ali da je njegova ekipa spremna i da sa nestrpljenjem očekuje naredni meč.\nCrvena zvezda se u četvrtak u 20.30 sastaje sa Slovanom iz Bratislave, u prvom meču trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evropa.\n"Čeka nas teška utakmica sa ozbiljnim protivnikom. Imali smo prijateljske mečeve u pripremnom periodu i mislim da smo spremni. Ekipa jedva čeka da počne utakmica sa Slovanom. Nadam se da ćemo ostvariti povoljan rezultat", rekao je Dostanić na konferenciji za novinare u Beogradu.\nPrema njegovim rečima, Slovan je tim koji zna da igra u Evropi i poznate su njegove dobre i loše strane. "U evropskim takmičenjima nema favorita. Možda smo mi sada u maloj prednosti, jer igramo pred svojom publikom, ali ne treba da se zaboravi da nas očekuje još jedna utakmica u Bratislavi. Tamo neće biti lako", rekao je Dostanić.


Novak je ljut na Amerikance, stao je u odbranu tenisera koje su diskvalifikovali zbog trenera - Radio Balkan Seher Mahala\nOdluka organizatora Mastersa u Sinsinatiju da diskvalifikuju Gvida Pelju i Huga Delijena izazvala je nezadovoljstvo kolega.\nPelja i Delijen neće igrati u uvertiri za US Open jer je njihov fizioterapeut Huan Manuel Galvan pozitivan na korona virus.\nAutomatski im je onemogućeno da igraju, iako su negativni na testove, a kako prenosi Marka, Glavan nije ni bio sa njima u sobi i dva puta su tesitrani kao negativni.\nTeniski savez SAD je u ovom slučajau nadležan, ranije je saopštio da će do diskvalifikacije doći jedino ukoliko su teniseri delili sobu sa zaraženom osobom, a kako ovde to nije slučaj, igrači su rešili da povuku neki potez.\n“Marka” je objavila da je Novak Đoković kao “broj 1” preduzeo korake i komunicira sa ostalim igračima na ovu temu.\nSvi su saglasni da je odluka loša i krši protokol, Novak ima podršku južnoameričkih kolega, ali i američkih tenisera.\n“Marka” navodi da Đoković ima podršku Južnoamerikanaca, ali i američkih tenisera.\nŽreb je u četvrtak, turnir kreće u subotu.(RBSM RADIO)\nRelated Topics:Novak Djokovic TenisRBSM RADIOUS open


Đurić: Da se hvalimo pred potomstvom zbog svega urađenog - biznis24.rs\n“Uveren sam da će 21. jun biti rekorderski dan, i da će nas u narednim godinama biti čak i više, i da će sve veći broj građana biti ponosan što je deo ekipe koja zemlju menja nabolje. Nema instant rešenja, pred nama je generacijska borba, ali nema odustajanja u borbi da Srbiju učinimo zemljom na koju će naši potomci biti ponosni”, rekao je Đurić u razgovoru sa omladinom SNS u Rumi.\n“Politika Srbije treba uvek da bude okrenuta ka budućnosti i to ne ka budućnosti tri ili šest meseci unapred. Mi smo prva stranka koja budućnost Srbije projektuje decenijama unapred. Čovek po kome naša lista nosi ime, Aleksandar Vučić, prestao je da bude političar u klasičnom smislu te reči, njegov cilj nisu sledeći izbori, on se ne dodvorava narodu već govori ono što je u dugoročnom interesu građana i mi smo uvereni da ljudi to shvataju”, objasnio je Đurić.\nZadatak svakog stranačkog aktiviste je, prema Đurićevim rečima, da u naredne dve nedelje objasni sugrađanima da je SNS stranka koja vodi politiku koncentrisanu na budućnost, iako je istovremeno stranka koja vodi računa i o prošlosti, tradiciji, kulturi, jeziku, pismu i identitetu.\n“Predsednik Vučić je stavio u centar svega ekonomiju i počeo prvi da govori da je merilo uspeha jednog političara i vlade u jasno merljivim ekonomskim parametrima. On je uveo konkretna ekonomska merila u srpsku politiku i nametnuo ih kao kriterijum uspešnosti, i danas Srbija zna da je priča o ekonomiji priča o životu i njenoj budućnosti”, kazao je Đurić.\nEkonomija, prema Đurićevim rečima, treba da bude u centru svake politike, i to je političko nasleđe kojim će i predsednik Vučić i SNS biti upisani na najslavnije stranice političke istorije Srbije.\n“Mi smo stranka principa, koja okuplja ljude oko prioriteta naše politike, i pozovimo sugrađane da budu deo zajedničke pobede Srbije”, rekao je Đurić.\nbiti · borba · borbi · Broj · čak · ekipe · generacijska · godinama · građana · instant · koja · menja · nabolje · nama · narednim · nema · odustajanja · ponosan · pred · rekorderski · rešenja · Srbiju · što · uveren · veći · više · zemlju\nVučić UVERAVA: Ne brinite, putovaćemo i sa ODLIČNOM KINESKOM v ...\nMali Iđoš: Sredstva iz opštinskog budžeta čeka šest organiza ...


🚗 Maroochidore najam automobila od 12427 RSD / 155 AUD nedeljno\nNajam Automobila Maroochidore\nMaroochidore Najam Automobila\nIzaberite lokaciju / Unesite prvo slovo Maroochidore Aerodrom [MCY]Maroochydore Aerodrom  Maroochidore Centar\nJeftini Auto Iznajmljivanje Maroochidore\nNajbolji način da se otkrije Maroochidore je za iznajmljivanje automobila. Iznajmljivanje automobila je jednostavan i pristupačan način transporta. Uz vašu rent a car možete istražiti predivnom ambijentu Maroochidore. Rentalcargroup.com radi sa brojnim Rent a car kompanija u Maroochidore.\nRentalcargroup.com nudi iznajmljivanje vozila u više od 35000 lokacija, na svim većim aerodromima i gradovima i železničkim stanicama. Ispod na ovoj stranici vidite mapu sa svim iznajmljivanje automobila kompanije u kojima radimo u Maroochidore.\nKorisne informacije Maroochidore\nRent a car kompanija u Maroochidore\nPogledajte ispod zadnjih 5 pregleda kupaca. Naši klijenti ocijenio Maroochidore Najam vozila sa prosekom od 0.00 na osnovu 0 ocene.


Početna » Sporazum u Vašingtonu » Page 5\nPokret Samoopredeljenje ne bi potpisao sporazum u Vašingtonu da je bio na vlasti, čak i kada bi uzajamno priznavanje bilo njegov deo, izjavio je bivši ministar spoljnih poslova Kosova Gljauk Konjufca.\nPiše: G. Vlaović 8. 9. 2020.\nHoti zatražio da informiše Skupštinu Kosova o sastancima u Vašingtonu\nPremijer Kosova Avdulah Hoti zatražio je od Predsedništva Skupštine Kosova da mu se omogući da na jednoj od narednih zasedanja izvesti kosovski parlament o Sporazumu o normalizaciji ekonomskih odnosa između Kosova i Srbije, potpisanom 4. septembra u Beloj kući.\nPiše: Dojče vele 8. 9. 2020.\nPredsednik SAD Donald Tramp je, povezujući Kosovo i Bliski istok, dva konflikta koji su sami po sebi dovoljno komplikovani, predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Kosova Avdulaha Hotija zloupotrebio za svoje ciljeve i okrenuo ih protiv zajedničke bliskoistočne politike Evropske unije, ocenjuju dnevni listovi na nemačkom jeziku.\nBivša ambasadorka u Rusiji: Dokument iz Vašingtona nije obavezujući, nepotreban spor s Rusijom\nBivša ambasadorka Srbije u Rusiji Jelica Kurjak izjavila je danas za Betu da dokument koji je predsednik Aleksandar Vučić potpisao u Vašingtonu nije obavezujući jer se ne radi o međunarodnom sporazumu koji bi bio ratifikovan u organima zakonodavne vlasti.\nBeograd i Priština su se formalno obavezali da ustanove ekonomske veze, ali to može da ima ozbiljne geopolitičke posledice, tako što će oslabiti zavisnost Srbije od ruskog gasa i obezbediti priključivanje Beograda i Prištine sistemu bezbednosti na čelu sa SAD, piše danas moskovski Komersant.


Zakupci - Blic Online\nOSTALI BEZ LOKALA "Pijace" raskinule ugovor sa većinom zakupaca\nJKP "Gradske pijace" raskinule su ugovore sa 45 zakupaca sa Depoa na pijaci Đeram, jer, kako kažu u "Pijacama", zakupci nisu ispoštovali dogovor i otvorili svoje firme.\nOmbudsman pozdravio uklanjanje adresa zakupaca državnih vila\nZaštitnik građana Saša Janković pozdravio je to što je vladin Savet za borbu protiv korupcije postupio po usmenoj preporuci da sa svog sajta ukloni adrese zakupaca državnih vila sa DIPOS-ovog spiska.\nPROTEST ZAKUPACA IZ DEPOA "Novi objekat bez vrata i klime, pod ovakvim uslovima raskidamo ugovore"\nViše desetina zakupaca iz "Depoa" danas su se u 12 sati okupili ispred zgrade uprave "Gradske pijace" na Đeram pijaci kako bi iskazali svoje nezadovoljstvo uslovima koji ih čekaju u novom objektu koji je predviđen za njihov dalji rad.\nZAŠTO GORE AUTOBUSI Rat zakupaca za autobusku stanicu u Kragujevcu\nAutobuska stanica u Kragujevcu od aprila ima jednog zakupca, a od maja, kada je „Autosaobraćaj“ otišao u stečaj, i drugog, koji ne može - u posed.\nIMENOM I PREZIMENOM Objavljen spisak neplatiša: Dužni 500.000 evra za kiriju!\nViše od pola miliona evra teške su tužbe koje je “Dipos” pokrenuo u prethodnih godinu dana protiv zakupaca koji godinama nisu plaćali kiriju.\nDIPOS: Nismo u mogućnosti da objavimo imena zakupaca državnih vila\nDIPOS,preduzeće za iznajmljivanje i održavanje državnih nepokretnosti, nije u mogućnosti da objavi spisak zakupaca državnih vila, zgrada i stanova , rekao je danas na konferenciji za novinare Đoka Krivokapić direktor DIPOS-a.\nSLUČAJ "VILE" Jedna od najstrožih tajni SVIH VLASTI uskoro će biti otkrivena\nJedna od najstrožih tajni svih vlasti - ko od političara i tajkuna živi u državnim vilama i stanovima na najluksuznijim lokacijama u Beogradu - možda uskoro bude otkrivena, saznaje „Blic“.\nSočo: Veći prolazi između tezgi na Kaleniću i poseban deo za prodaju polovne robe\nRukovodstvo JKP "Gradske pijace" posetilo je danas beogradsku pijacu "Kalenić" gde su u okviru akcije "Razgovarajte sa direktorom i izložite svoj problem", razgovarali sa građanima i zakupcima.\nZakupci tezgi u Čačku prete blokadom pijace\nZakupci tezgi na čačanskoj Zelenoj pijaci nisu danas izložili robu na tezgama, jer su nezadovoljni odlukom JP “Komunalac” da im zabrani da robu izlažu onako kako su to činili decenijama.\nDirektor "Pijaca" sa zakupcima i kupcima u Zemunu\nDirektor JKP „Gradske pijace” Ivan Sočo i njegov pomoćnik Bojan Bajagić razgovarali su danas na pijaci „Zemun” sa zakupcima i kupcima čuli od njih predloge, sugestije i probleme sa kojima se sreću na tom mestu.\nBULEVAR PRAZNIH LOKALA Zanatlije beže, ostaju kockarnice i banke\nZakupci lokala smenjuju se „kao na traci” jer većina njih ne uspeva da zaradi dovoljno da bi plaćali kirije od 1.600 do čak 12.000 evra mesečno.\nMUP poziva vlasnike lokala u Obrenovcu da dođu\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije u sredu uveče je objavilo poziv vlasnicima ili zakupcima da u četvrtak ujutro budu ispred svojih lokala u Obrenovcu.\nI zakupci splavova će moći da konkurišu za mesta gde se postavljaju objekti\nGradska uprava Beograda prihvatila je da se zakupcima plutajućih objekata omogući da konkurišu na javnom konkursu za dodelu mesta za postavljanje plutajućih objekata, saopšteno je danas iz gradske uprave.\nNovogodišnja ponuda na platou ispred pijace "Blok 44"\nNa platou ispred pijace "Blok 44" do 18. januara će biti otvorena “Novogodišnja pijaca” na kojoj će moći da se kupe jelke, ukrasi, čestitke i prigodni novogodišni pokloni.\n“Spens” se zavadio sa zakupcima\nZakupci lokala duguju 160 miliona dinara Sportskom i poslovnom centru ”Vojvodina”, a u mnogim slučajevima reč je o višegodišnjem dugu koji se nagomilao, pa je uprava “Spensa” odlučila da novac naplati na sudu, gde bi moglo da se nađe 90 odsto zakupaca. Zakupci, međutim, kažu kako novoimenovani direktor još sa njima nije razgovarao i da su oni sa prethodnim rukovodstvom postigli dogovor o načinu vraćanja dugovanja.\nPrivremena pijaca od subote\nZakupci sa pijace u Bloku 44 za vikend će početi da prodaju svoju robu sa tezgi koje su smeštne na parkingu kod pijace. Privremena pijaca će na tom mestu ostati do završetka rekonstrukcije.


Rukometaši BiH početkom januara nastavljaju kvalifikacije za SP\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Rukometaši BiH početkom januara nastavljaju kvalifikacije za SP\nBiH – Muška rukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine od 2. do 12. januara 2014. godine igrat će drugu fazu kvalifkacija za nastup na svjetskom prvenstvu 2015. godine u Kataru.\nU tom periodu najbolji bh. rukometaši u Petoj kvalifikacionoj grupi odigrat će preostala četiri susreta. Dvomeč sa Latvijom bit će odigran 2. januara u Vitezu i 5. jaunara u gostima u Dobeleu, 8. januara ekipa BiH u Vitezu dočekuje Estoniju, dok posljednji kvalifikacioni susret 12. januara BiH gostuje u Mafri protiv domaće selekcije Portugala.\nIzabranici selektora Dragana Markovića sa dvije pobjede, nad Estonijom (29:26) i Portugalom (31:29), dijele prvo mjesto u grupi s Latvijom, koja je također zabilježila dvije pobjede.\nPobjednik grupe izborit će nastup u dodatnim kvalifikacijama (baražu). Selektor Marković na pres-konferenciji danas je istakao da njegova ekipa u nastavku kvalifikacija sama odlučuje o sebi u pokušaju da napravi istorijski korak, “ka nečemu što dosad nije uspjela”.\n– Naša grupa je izjednačena u kojoj svako svakoga može da pobijedi. Iz utakmice u utakmicu moramo ići maksimalno ozbiljno, od prvog do zadnjeg. Latvija je nezgodan protivnik. Imaju dva vrhunska igrača na bekovskim pozicijama, koji su nosici njihove igre – kazao je Marković.\nSelektor je za predstojeće susrete pozvao 20 igrača. U odnosu na posljednja dva susreta u ekipi neće biti povrijeđenih Panića i Perića, zbog kojih je pozvao dva nova igrača.\n– Reprezentaciju smo pojačali sa igračem na lijevom krilu – Alenom Ovčinom, članom katarskog Al Shamala, i Farukom Halilbegovićem koje uspješno igra na bekovskoj poziciji u Bundesligi. Za ovu akciju pojačali smo i stručni štab sa Jasminom Čamdžićem, trenerom golmana švedske reprezentacije – kazao je Marković.\nReprezentacija će se okupiti 26. decembra u Sarajevu, gdje će dva puta dnevno trenirati, u dvoranama “Ramiz Salčin” – Mojmilo i Dobrinji. Prvog januara ekipa odlazi u Vitez, gdje će obaviti zadnji trening i upoznati dvoranu. Susret sa Latvijom igrat će 2. januara u novoj Gradskoj dvorani u Vitezu u 17.00 sati.\nNebojša Grahovac, Benjamin Burić, Peđa Dejanović, Alen Ovčina, Vedran Delić, Mirsad Terziuć, Duško Čelica, Ivan Milas, Nikola Prce, Faruk Halilbegović, Ivan Karačić, Boris Bečirović, Marko Panić, Kosta Savić, Dejan Malinović, Faruk Vražalić, Muhamed Zulfić, Vladimir Vranješ, Senjamin Burić i Muhamed Toromanović.


Pilion-Zaliv Pagasitikos letovanje 2018. - Amos travel\nLetovanje Grčka - poluostrvo Pilion letovanje 2018. Pilion-Zaliv Pagasitikos letovanje 2018.\n1) VILA OLYMPION - Najam\nOva lepa vila se nalazi u mirnoj ulici u samom centru mesta Kala Nera i udaljena je svega stotinak metara od plaže\nOva lepa vila se nalazi u mirnoj ulici u samom centru mesta Kala Nera. Smeštena je u prelepom mediteranskom vrtu i udaljena je svega stotinak metara od plaže. Gostima na raspolaganju stoji dvorište sa roštiljem,...\n2) VILA IREN - Najam\nVila se nalazi u samom centru mesta, udaljena od plaže 100 m\nOva lepa vila se nalazi u samom cenru mesta Kala Nera, na 100 m od mora....\n3) APARTHOTEL ALKYON - Najam\nVila se nalazi u samom centru Kala Nere, 50 m od plaže\nOvaj lepi aparthotel se nalazi u samom centru živopisnog mesta Kala Nera koje je udaljeno svega 19 km od Volosa. Od plaže je udaljen svega 50-tak metara. Apartmani i studiji poseduju sve što je potrebno...\n4) VILA PHILIPOS - Najam\nOva prelepa vila nalazi se u živopisnom mestu Afisosu na 250 m od Abovos plaže.\nOva prelepa vila nalazi se u živopisnom mestu Afisosu u prelepom hladu maslinjaka na 200 m od Abovos plaže. Vila ima lepo uređeno dvorište sa terasom za druženje i roštiljem. Wi-fi je besplatan u periodu...\n5) VILA MILINA - Najam apartmana ili studija\nOva prelepa porodična vila smeštena je u negovanom mediteranskom vrtu na 200m iznad same plaže.\nOva prelepa porodična vila smeštena je u negovanom mediteranskom vrtu na 200 m iznad same plaže. Do centra Miline ima svega oko 1500m. Na oko 400m od vile nalazi se nekoliko taverni, kao i dobro...\n6) VILA MILINA HOLIDAYS - Najam\nNalazi na oko 200m od plaže, 1500m do centra mesta Milina.\nVila se nalazi na oko 200m od plaže, 1500m do centra mesta Milina, a oko 400m od vile su taverne, kao i dobro snabdeven minimarket....\n7) VILA KIMA\nUdaljen je 50m od šljunkovite plaže.\nKompleks studija Panorama, uređenih u tradicionalnom grčkom, etno stilu, udaljen je 50m od šljunkovite plaže i 500m od samog centra mesta Milina....\n9) VILA DELFINI - Najam\nNalazi se na samo 50m od mora.\nVila Delfini nalazi se u veoma mirnom delu Miline, idealno locirana na oko 200m od centra mesta u tihom i opuštajućem ambijentu prelepo uređenog mediteranskog vrta, na samo 50m od mora....\n10) VILA REMVI - Najam\nNalazi na oko 50m od mora.\nVila se nalazi na oko 50m od mora i na oko 2km od mesta Milina....


Kuće povratnika u Žaču (Foto RTS)\nVeljko Komatović ispričao je RTS-u detalje incidenta u kojem su mu pretili Albanci iz susedne porodice, sa kojom su povratnici i ranije imali problema.\n"Dok sam obilazio njivu i kretao se ka kući, naišla su dva Albanca iz susedne porodice Keljmendi, preprečivši mi put na mom imanju. Povukao sam se i krenuo drugim pravcem, rekavši im da se udalje sa njive, na šta su uzvratili da dođem do njih, da ih ja udaljim", rekao je Komatović.\nDodao je da su mu "pretili i da su pominjali Ramuša Haradinaja".\nKomatović je, kada je stigao do kuće, uzeo telefon i pozvao policiju, kojoj je kasnije ispričao šta mu se dogodilo, prenevši im da je jako uznemiren i uplašen zbog bezbednosti svoje i drugih povratničkih porodica u selu.\nNakon razgovora sa njim, policija je otišla kod albanske porodice Keljmendi, rekao je Komatović.\nPodsetio je da se radi o albanskoj porodici sa kojima su povratnici u Žaču imali velikih problema tokom povratka.\n"Pucali su na nas, napadali nas fizički, na moju suprugu su dva puta nasrtali nožem dok je bila u drugom stanju. Sve je to prošlo i zaustavilo se 2014. godine. Od tada nismo imali problema, ali se problem ponovo javlja", ispričao je Veljko Komatović i pozvao sve koji mogu da utiču i zaštite desetak povratničkih porodica u Žaču, koje žive na svom imanju.\n27.09.2021 Rama: Doći će dan kada će Srbija priznati Kosovo (350)


By S. VujanovićPosted on Sep 17, 2018 Sep 17, 2018\nUpadanje u novčane neprilike negativno utiče na zdravlje, naročito na mentalno. Međutim, rezultati nove studije pokazuju da se nezadovoljstvo finansijskom situacijom obavezno seli u spavaću sobu.\nIstraživanje sprovedeno na platformi Raiz Invest Limited otkrilo je da stres zbog finansija naročito negativno utiče na seksualni život muškaraca. Iako su pod većim pritiskom zbog ovog problema žene (njih 42 odsto u poređenju sa 28 odsto muškaraca), one se uglavnom bore sa nesanicom, depresijom i bolestima, dok na “jači pol” besparica djeluje tako što postaju nezainteresovani za seks.\nJedna trećina muškaraca koji su učestvovali u istraživanju prijavila je ovu “boljku”, a čak 16 odsto ispitanika reklo je da bi rado mijenjali seks za finansijsku sigurnost.\nTa veza između finansijske stabilnosti i seksualne aktivnosti i ranije je uočena. Naime, prošlogodišnja studija pokazala je da bi se 56 odsto muškaraca doživotno odreklo seksa u zamjenu za milion dolara!\n“Iznenađujuće je koliko muškaraca voli novac više od seksa”, rekla je Emma Keny, psihološkinja i direktorica kompanije koja je sprovela ovo istpaživanjea i dodala: “Seks je odličan za mentalno i fizičko zdravlje, pa činjenica da vam je novac važniji od njega pokazuje da ste nezadovoljni trenutnom vezom ili da imate problem sa libidom”.\nPrethodni članak: Greške koje činite prilikom stavljanja pudera…\nSledeći članak: 3 stvari koje su ključne za dobar odgoj


Nabavka 3 putnička voza za brzine do 200 km na sat: Beograd-Novi Sad-Subotica podno grejanje, LED osvetljenje, bar...\nTražena dužina vozova je 100 metara sa minimalno 300 sedišta\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture raspisalo je javnu nabavku tri putnička elektromotorna voza za brzine do 200 kilometara na sat, objavljeno je na portalu javnih nabavki.\nRadi se o otvorenom postupku nabavke koji je objavljen 9. februara, a rok za podnošenje ponuda za isporuku ovakvih vozova je 15. mart.\nTraženi rok isporuke prvog voza je kraj oktobra, a za dodatna dva do kraja 2021. godine.\nPonuđači moraju da obezbede i obuke za upravljanje i održavanje vozova.\nObaveza ponuđača je da obezbedi bankarsku garanciju od tri procenta cene za ozbiljnost ponude.\nIzabrani prodavac će imati obavezu da preda bankarsku garanciju od 10 procenata ukupne vrednosti na ime dobrog izvršenja posla.\nMinistarstvo kao naručilac vozova ovu nabavku će moći avansno da plati maksimalno do 50 odsto vrednosti ugovora.\nU dokumentaciji je navedeno da se nabavljaju tri voza, a ranije je najavljeno da će oni saobraćati na relaciji Beograd-Novi Sad-Subotica.\nTražena dužina vozova je 100 metara sa minimalno 300 sedišta, podnim i grejanjem preko bočnih zidova, a navedeno je da moraju imati toplotnu i zvučnu izolaciju, LED osvetljenje, toalete i za osobe manje pokretne, barove za tople napitke, WI-FI sistem rezervacije sedišta, sisteme za zvučna i video obaveštenja.\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović je 6. januara potpisao memorandum sa kineskim kompanijama "China Railway International" i "CRRC Corporation Limited" i tada je navedeno da dokument predstavlja osnov za potencijalnu nabavku putničkih vozova za brze pruge.\nizvor: Tanjug, agencije, foto: Paul IJsendoorn, Pexels\nbrza pruga Novi Sad srbija subotica vojvodina voz


NAJSTARIJA SVINJA UMRLA PRIRODNOM SMRĆU: Preživela zemljotres u kom je poginulo 87.000 ljudi, dočekala 100. godinu života! (VIDEO)\nKineski narod ju je mnogo voleo, bila je njegov heroj\nDžu Jiankiang je napustila ovaj svet. Sečuanova voljena maskota, čije ime znači "svinja jake volje", u sredu je napustila ovaj svet, izvestio je "Global Times", nakon što je tokom poslednjeg meseca povredila papak na zadnjoj nozi. Imala je 14 godina - ili oko 100 u ljudskim godinama.\nO ovoj proslavljenoj svinji proteklih 13 godina brinuo je Muzej u Jiančuanu u provinciji Sečuan, koji je Džu zbrinuo nakon zemljotresa jačine 8 stepeni Rihterove skale 2008. godine, kada je poginulo oko 87.000 ljudi širom okruga Venčuan.\nUporno trčkaralo čudesno je preživelo 36 dana dok...\nKurir: ODLAZAK NACIONALNE IKONE: Tvrdoglava svinja koja je preživela više od mesec dana pod ruševinama, uginula u dubokoj starosti\nRadio 021: VIDEO: Uginula svinja - kineska nacionalna ikona\nB92: Uginula "najpoznatija svinja u istoriji"


Kako piše Avaz zbog gašenja poslovanja u BiH i gubitka posla, trbuhom za kruhom, prema nekim procjenama, krenulo je i oko 2.500 profesionalnih vozača.\n– Nemjerljive su prednosti tih država u odnosu na našu. Tako je lakše otvoriti firmu, bolji je pristup tržištu, poticajima, povoljnije su zakonske procedure… Recimo, dobivanje poreznog broja u Hrvatskoj za stranu firmu traje otprilike od tri do pet minuta, a kod nas se čeka i do četiri mjeseca – rekao nam je Željko Žepić, predsjednik Udruženja međunarodnih cestovnih prevoznika pri Spoljnogovinskoj komori BiH.\nDodao je i da je tržište u BiH toliko otvoreno da je slovenačkom ili austrijskom prevozniku lakše raditi na našem tržištu nego na domaćem.\nPrema riječima Muamera Berbića, vlasnika firme iz Tuzle, autoprevoznici najviše biraju Sloveniju, gdje je i najlakše otvoriti firmu.\nIz Republike Srpske otišlo 3.000 vozača\nPrema njihovim podacima, za posljednjih osam mjeseci iz Republike Srpske u Sloveniju je otišlo oko 3.000 profesionalnih vozača, a firme koje se bave prevozom već uveliko traže zamjenu za njih. Avaz\nTagovi: napuštanje bihtransportne firmevaznovozaci


Čišćenje Jetre Archives - Kućnilekar\nSuper napitak za zdravu jetru\nKucniLekar\t May 29, 2019\nAkutni hepatitis Ciroza jetre Masna jetra\nOva kombinacija je put do zdrave jetre\nKucniLekar\t Jul 5, 2015\nKombinacija maslinovog ulja i limunovog soka pomaže organizmu da se očisti od toksina, a prvi rezultati mogu se očekivati već za mesec dana, ali je važno da s ovom svojom novom jutarnjom praksom budete istrajni svakog dana. Pomešajte…\nKucniLekar\t Apr 16, 2015\nPrvi rezultati vidni su već za mesec dana, ali je jako bitno da sa svojom novom jutarnjom navikom istrajete svakog dan. Pomešajte kašiku maslinovog ulja i limunovog soka i popijte ovaj koktel pre nego što bilo šta drugo popijete ili…\nKucniLekar\t Jan 21, 2015\nMalo kalorija, puno vitamina i belančevina - to je surutka, tečnost koja ostaje kao nusprodukt sirenja mleka. Pobornici zdravog načina ishrane znaju da je ovaj napitak pravi eliksir zdravlja i ima mnoga lekovita svojstva. Idealna za…\nRuski narodni lek za čišćenje jetre\nPredstavljamo vam ruski recept za ruski narodni lek kojim pomoću grožđica možete očistiti svoju jetru. U ljudskom organizmu jetra ima ulogu "tvornice krvi", ujedno pomaže jačanju i stimulaciji probave u organizmu. Ali, pažljivo…\nPrirodni eliksir za jetru – Recept\nKucniLekar\t Nov 17, 2014\nDonosimo vam recept prirodnog eliksira koji će uspešno očistiti vašu jetru. Zbog nečistoća koje svakodnevno unosimo procesiranom hranom, šećerima, masnoćama, alkoholom, gaziranim pićima i drugim nezdravim sastojcima naša jetra nalazi…\nSmanjite krvni pritisak, pobedite rak i pomozite jetri uz pomoć ove namirnice\nCvekla ima neobično visoke koncentracije nitrata, koji, kako je pokazalo više različitih istraživanja, smanjuje krvni pritisak. Istraživanje sprovedeno u Londonu pre tri godine otkrilo je da samo čaša soka od cvekle na dan drastično…


Dodik razgovarao sa Lajčakom | Hercegovina.Info\n"Ako bi se pozitivno riješilo ovih nekoliko pitanja, to bi bio dovoljan znak da Bosna i Hercegovina može aplicirati za status kandidata, a nekoliko mjeseci nakon toga Evropska komisija bi dala svoje mišljenje o mogućnostima dobijanja kandidatskog statusa za Bosnu i Herrcegovinu", kazao je Dodik u izjavi novinarima nakon sastanka.\nOn je ponovio da "problem nije RS, već odnosi u Federaciji BiH, nemogućnost konstituiranja vlasti u tom entitetu, što znači da nema mogućnosti ni za uspostavu vlasti na državnom nivou kada su u pitanju Predstavnički dom i Dom naroda".\nIznio je i ranije stavove svoje stranke o provođenju odluke "Sejdić-Finci", dodavši pritom da su se predstavnici SNSD-a "raspitali" i vidjeli da je moguće kao prihvatljivo za Sud u Strasbourgu donijeti i rješenje koje zagovara SNSD.\nTo bi značilo, dodao je, da se umjesto nacionalne odrednice biranih kandidata predvidi broj, a SNSD ne prihvata promjene oko rada i nadležnosti Predsjedništva BiH.\nZa to je potrebno, dodao je, donijeti sporazum strana u Bosni i Hercegovini, RS i FBiH, na osnovu čega bi se potpisao sporazum i tehnički proglasio u državnom parlamentu, pri čemu je za Dodika to način kako se mijenja Ustav BiH.\nKada je u pitanju popis, smatra da ga treba održati na nivou Bosne i Hercegovine, ali bez člana koji govori o formiranju vlasti na bazi popisa iz 1991., a i pored toga, ustvrdio je, RS će provesti i svoj.\nO državnoj pomoći je rekao da je prihvatljiva u dijelu da se formira služba koja će pratiti tu pomoć, ali bez donošenja odluke.\nLajčaku je rekao i da Evropa nema mandat da se bavi unutrašnjim pitanjima u Bosni i Hercegovini.\nOptužio je i Federaciju BiH da duguje RS-u 70 miliona KM od indirektnih poreza, ustvrdivši da će ako se to pitanje ne riješi RS blokirati sve procese odlučivanja o fiskalnim pitanjima u Bosni i Hercegovini.


Poljak je znatno bolje ušao u meč, pa je već na startu napravio brejk i došao do velikih 3:0, kada je praktično bilo jasno ko će se radovati u ovom delu igre. Hurkač stečenu prednost nije ispuštao, znalački ju je čuvao sve do kraja seta i na taj način je uspeo da napravi prvi korak ka drugoj rundi.\nImao je protivnik u drugom setu čak pet prilika da u tri servis gema dođe do brejka, međutim nijednu nije iskoristio, jer se Lajović uvek vraćao i dovodio je do ludila Hurkača. A kada Poljak nije iskoristio nijednu šansu, usledila je kazna, pa je tako Duci oduzeo servis za poravnanje u setovima i povratak neizvesnosti u meč.\nHurkač je i u trećem setu bio taj koji je više pretio, propustio je tri brejk lopte, ne i četvrtu, što mu je bilo dovoljno da povede sa 4:3 i tako je stekao, ispostavilo se kasnije, ključnu prednost u ovom setu. Znao je da je sačuva do kraja i došao je na korak do pobede.\nA poslednju šansu da se vrati u meč, Lajović je imao na startu četvrtog seta, kada je imao šest prilika da ugrozi protivnika. Nažalost, svaki put se poljski teniser izvlačio iz neprijatnih situacija, pa je "neoštećen" izašao iz prvog gema i čekao je šansu da on bude taj koji će napraviti brejk.\nTo je uspeo u devetom gemu, kada je poveo sa 5:4, a kako je prednost materijalizovao u narednom gemu, to je značilo da je izborio plasman u drugo kolo, gde će igrati protiv Leonarda Majera, koji je eliminisao Letonca Ernestsa Gulbisa.


On će, po svemu sudeći, napustiti člana Čempionšipa nakon samo šest meseci saradnje.\nInteresantno, u poslednjem meču Šefild junajted je slavio na gostovanju kod Redinga, koji sa klupe predvodi još jedan naš trener Veljko Paunović.\nIpak, slabi rezultati Jokanovića će koštati posla. Nakon 19 kola, ovaj tim je 16. na tabeli sa 23 osvojena boda. Trenutno je ekipi bliža zona ispadanja, nego plej-of mesto, koje vodi u doigravanje za Premijer ligu.\n16. 11. 2021. u 12:25\nfudbal FK Šefild junajted Slaviša Jokanović


ZAKONI O IZVRŠENJU I OBEZBEĐENJU I O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNOM BELEŽNIŠTVU: �KO JEDNOM BUDE RAZREšEN ZBOG TEšKOG DISCIPLINSKOG PREKRšAJA NE MOżE NIKADA VIšE POSTATI NI IZVRšITELJ, NI JAVNI BELEżNIK, NI SUDIJA, NI TUżILAC��\nSva je prilika da će se rad i postupanje javnih beležnika i izvršitelja ubuduće bolje i efikasnije kontrolisati, za šta će se pobrinuti Ministarstvo pravde.\nMinistar, Nikola Selaković, kaže da će to omogućiti Zakon o izmenama i dopunama Zakona o javnom beležništvu ("Sl. glasnik RS", br. 106/2015) i Zakon o izvršenju i obezbeđenju ("Sl. glasnik RS", br. 106/2015), kojim je bolje definisana, a u nekim stvarima i pojačana nadležnost Ministarstva za kontrolu njihovog rada.\n"Ministarstvo će toj oblasti posvetiti dobar deo svojih aktivnosti i napora, i gde god bude uočeno da postoje beležnici ili izvršitelji koji svoj posao ne rade u skladu sa zakonom i svoj posao i dužnost obavljaju nesavesno, uslediće i njihovo disciplinsko, a ako treba i krivično procesuiranje zbog toga", poručio je Selaković.\nKada je reč o izvršiteljima, poziv na disciplinsku odgovornost predviđen je na vise načina, od kažnjavanja javnom opomenom, do novčanih kazni, privremene zabrane obavljanja delatnosti, do razrešenja sa mesta izvršitelja.\n"Onaj ko jednom bude razrešen kao izvršitelj zbog teškog disciplinskog prekršaja ne može nikada više postati ni izvršitelj, ni javni beležnik, ni sudija, ni tužilac, a mislim da je identična situacija i u advokaturi", naveo je Selaković.\nKada je reč o borbi protiv korupcije i formiranju posebnih odeljenja u tužilaštvima čiji će zadatak to biti, Selaković je podsetio da je Ministarstvo pravde radilo na izradi nekoliko veoma važnih nacrta zakona, među kojima su ključni Nacrt zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika u oblasti "Krivična dela protiv privrede", kao i Nacrt zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije.\nSelaković je naveo da je većina ciljeva i mera definisana Strategija istraga finansijskog kriminala za period od 2015. do 2016. godine ("Sl. glasnik RS", br. 43/2015), koju je Vlada Republike Srbije usvojila 2015. godine, na predlog Ministarstva pravde, i da pomenute organizacione izmene upravo predstavljaju primenu te Strategije.\n"Nacrt zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije” predviđa mogućnost uvođenja udarnih grupa u javnim tužilaštvima u kojima će biti okupljeni predstavnici različitih državnih organa. Na početku MUP-a, a kasnije i Uprave carina, Poreske uprave, Uprave za sprečavanje pranja novca, Narodne banke Srbije i ostalih koji bi bili korisni u radu tako organizovanih grupa", rekao je Selaković.\nPrema njegovim rečima preduslov za usvjanje tog zakona su izmene i dopune Krivičnog zakonika ("Sl. glasnik RS", br. 85/2005, 88/2005 - ispr., 107/2005 - ispr., 72/2009, 111/2009, 121/2012, 104/2013 i 108/2014), a kako je dodao, uveren je da će u naredna dva meseca biti definisan Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, a posle toga i Zakona o nadležnosti i organizaciji državnih organa u borbi protiv organizvoanog kriminala i korupcije.\nKad je reč o važnom pitanju racionalizacije mreže apelacionih sudova, ministar navodi da je pre mesec i po dana formirana radna grupa čiji je zadatak analiza funkcionalnost i potrebe mreže apelacionih sudova kako bi se, eventualno, formirao jedan takav sud sa sedištem u Beogradu i tri odeljenja, u Nišu, Novom sadu i Kragujevcu.\nMinistar je objasnio da se neće ulaziti u promenu sistema bez podrobne analize, ali je istakao da je krajnji cilj formiranje takve organizacije u kojoj će postojati jedinstvena sudska praksa.\n"Mnogi kažu da je to moguće učiniti samo preko jednog apelacionog suda. Da li će to rešiti sve probleme? Neće, ali svakako da će moći da reši mnoge probleme koje imamo danas. Na tome se radi i očekujem da tokom ove godine imamo analizu koju će uraditi radna grupa i da ćemo na osnovu nje zajednički moći da razmotrimo šta nam je činiti", rekao je Selaković.\nIzvor: Vebsajt Tanjug, 06.01.2016.


PRVI SAMIT O EROPSKOM KULTURNOM NASLJEĐU ODRŽAN U BERLINU Kulturni centar Trebinje\nU Berlinu je od 21. do 24. juna ove godine održan prvi Evropski samit o\nEvropskom kulturnom nasljeđu pod nazivom „Sharing heritage – sharing values“\n(Dijeljenje nasljeđa-dijeljenje vrijednosti), u organizaciji vodeće evropske mreže za baštinu Evropa Nostra.\nDa podsjetimo, Evropski parlament i Vijeće 17. maja 2017. godine ovu 2018. godinu proglasili su Evropskom godinom kulturne baštine.\nStavljanjem kulturne baštine u fokus želi se naglasiti važnost kulturne baštine i nasljeđa u izgradnji društva, s ciljem podizanja nivoa svijesti o važnosti kulture u najširem smislu.\nCentralni događaj prvog Samita o Kulturnom nasljeđu bio je dodjela Nagrada Evropske unije za kulturno nasljeđe Evropa Nostra za 29 laureata iz 17 zemalja, kome su prisustvovali njemački predsjednik Frank Valter Štanmajer , maestro Plasido Domingo, predsjednik Evropa Nostre, kao i najugledniji evropski stručnjaci u ovoj oblasti.\nGovoreći o važnosti samita renomirani operski pjevač je između ostalog rekao:“ Prvi Evropski samit o kulturnom nasljeđu je okupio šampione iz oblasti nasljeđa, mreže i stručnjake; umjetnike i novinare; donosioce odluka koji djeluju na lokalnom, regionalnom, nacionalnom i evropskom nivou, kao i mnoge organizacije civilnog društva i građane. Samit je bio jedinstvena prilika da pokažemo spremnost da udružimo snage kako bismo izgradili buduću Evropu zasnovanu na inspiraciji ljepote i raznolikosti našeg zajdničkog nasljeđa i zajedničkih vrijednosti“.\nTreba naglasiti da se projekat „Život na granici BiH/CG – Stare staze bezvremenog nasljeđa i tradicije“ čiji nosilac je Kulturni centar Trebinje u potpunosti uklopio u Evropsku godinu kulturnog nasljeđa i samim tim još više dobio na značaju.\nOvaj za naš grad ali i regiju veoma važan i značajan projekat finansira Evropska unija u okviru IPA Programa prekogranične saradnje Bosne i Hercegovine i Crne Gore sa projektnim partnerima.\nPrevious Najava: koferencija za štampu\nNext PREDSTAVA „SUMNJA“ NAJBOLJA NA 13. INTERNACIONALNOM FESTIVALU AMATERSKOG TEATRA U LAKTAŠIMA\nLED 2 (LYOD 2) – OD 30. JULA DO 4. AVGUSTA 2020. 20.00 ČASOVA\nTAJNA IZGUBLJENOG KRALJEVSTVA (MOSLEY) – OD 30. JULA DO 4. AVGUSTA 2020. 18.00 ČASOVA\nOTKAZAN „ONOMATOBLEJA SHOW“


ŠTA SE DESILO: Umalo sudar dva Suhoja i Putinovog aviona - VIDEO | WebTribune\nHome U FOKUSU ŠTA SE DESILO: Za malo izbegnut sudar dva Suhoja i Putinovog aviona – VIDEO\nAvion Tu-134 iz flote koja je zadužena za prevoz ruskog predsednika Vladimira Putina umalo se sudario sa dva vojna aviona Su-27, prenose ruski mediji. Katastrofa je izbegnuta pribranošću kontrolora leta sa moskovskog aerodroma Vnukovo, koji su uspeli da u poslednjem trenutku preusmere Tupoljev.\nOvaj incident dogodio se pre nekoliko dana, tačnije 4. februara na nebu iznad Tverske oblasti, severozapadno od Moskve. Avion Tu-134, koji pripada Specijalnom letačkom odredu “Rusija”, zaduženom za prevoz visokih funkcionera, među kojima su i predsednik i premijer Rusije, poleteo je sa aerodroma Vnukovo i u njemu nije bio niko od zvaničnika, već samo redovna posada.\nAvion je poleteo oko 11 sati ujutro ka Sankt Peterburgu, i posle nekoliko minuta leta bio je na visini od 10.000 metara iznad sela Pačinok u Tverskoj oblasti. U isto vreme, dva lovca Su-27 iz vojne vazdušne baze Hatilovo bila su na redovnom trenažnom letu, takođe na 10.000 metara i skrenuli su ka rejonu sela Pačinok.\nKontrolori leta na Vnukovu primetili su da se lovci velikom brzinom od 1.300 kilometara na sat približavaju putničkom avionu, naredili su posadi Tu-134 da počne da se spušta. Kako navode ruski mediji, samo nekoliko sekundi delilo je avione od sudara.\nLovci su preleteli iznad Tu-134 i nastavili ka aerodromu Besovec u Karelskoj oblasti, a putnički avion odleteo je ka planiranoj destinaciji.\nRusko Ministarstvo odbrane demantovalo je navode rsukih medija o ovom incidentu. Kako su naveli, avioni Tu-134 i dva lovca bili na redovnim letovima, ali da “nije bilo opasnog približavanja aviona”.\n– Nismo dobili nikakvu prijavu o narušavanju procedura preleta vojnih aviona. Lovci su leteli po ranije utvrđenoj maršruti i njihov let je najavljen civilnoj kontroli leta – saopštilo je rusko ministarstvo odbrane.\nOLUJA U SIRIJI: Asadovi specijalci i ruski bombarderi zarobili džihadiste u klancu Alepa – VIDEO


Kuburović: Zakoni uskoro u parlamentu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kuburović: Zakoni uskoro u parlamentu\nKuburović: Zakoni uskoro u parlamentu\nMinistarka pravde Srbije Nela Kuburović izjavila je danas, u razgovoru sa ministrom pravde Republike Srpske Antonom Kasipovićem u Trebinju, da Ministarstvo pravde radi na usaglašavanju ustavnih amandmana sa preporukama Venecijanske komisije u cilju jačanja nezavisnosti i odgovornosti pravosuđa.\n1Piše: FoNet 29. avgusta 2018. 14.55\nFoto: Ministarsvo pravde\nKuburović je najavila da će set pravosudnih zakona uskoro biti pred narodnim poslanicima, saopštilo je Ministarstvo.\nMinistri su istakli da dva ministarstva imaju izuzetnu saradnju, koja se odvija u svim pravosudnim oblastima skoro na dnevnom nivou.\nOni su posebno izdvojili saradnju između komora javnih beležnika, pri čemu je Kuburović istakla da su kolege iz RS veliku pomoć i podršku pružile Srbiji pri uvođenju javnobeležničkog sistema 2014. godine.\nKuburović je dodala da je od 1. jula počela primena novog Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, po kojem sada građani prilikom kupovine nepokretnosti sve poslove oko upisa nekretnine u katastar i prijave Poreskoj upravi završavaju kod javnih beležnika.\nMinistri pravde su istakli da je potrebno još više unaprediti razmenu iskustava i dosadašnje prakse, posebno u okviru javnog beležništava, ističe se u saopštenju.\nministar pravde RS, nela kuburovicTrebinje\nA o vracenom prvom nacrtu i o zahtevu EU da se sprovede javna rasprava pre nego sto se u Skupstini stavi na glasanje ni reci! Sve je lepo kaou bajci i nema problema! A EU ce odbiti i 2.nacrt bez rasprave! Pitam se cemu li sluze ovakvi sastanci? Medusobnoj potvrdi i nista vise!


ZAVIRITE U RUSKI PENTAGON: 2.000 kamera i kompjuter koji predviđa buduće ratove! (VIDEO) | Web-Tribune.com\nHome / ZANIMLJIVOSTI / ZAVIRITE U RUSKI PENTAGON: 2.000 kamera i kompjuter koji predviđa buduće ratove! (VIDEO)\nCentar je opremljen sa 2.000 kamera, višestrukim sistemom provera i superkompjuterom koji predviđa ishode budućih vojnih operacija.\nRuski državni medij RT, kojem je dozvoljeno da snimi centar, piše da bi strani agenti uživali kada bi ušli Nacionalni komandni centar za odbranu, koji kontroliše sve aktivnosti ruskih oružanih snaga.\nCentar je smešten u impresivnom zdanju na reci Moskvi.\nSkeniranje vena na rukama za proveru\n“Biometrijski uređaj skenira vene na vašem dlanu, a kada prolazite kroz kapiju meri se vaša težina”, objašnjava oficir.\nSve što je sumnjivo beleži gotovo 2.000 kamera, dok senzori beleže biološko zagađenje, kao i hemijsko i radioaktivno.\n“Sistem prati sve mobilne komunikacije unutar kompleksa”, kaže Dmitrij Litvinov, šef Integrisanog centra za bezbednost. Svi koji rade u centru moraju da prođu medicinski prelged pre svake smene, dok se stroge provere fizičke sposobnosti obavljaju svaka tri meseca.\nGotovo svi poslovi u Komandnom centru su strogo poverljivi, a manji nivo poverljivosti je u delu centra koji nadgleda svakodnevne aktivnosti vojske. Centar je podeljen u sektore u kojima oficiri nadgledaju vojne nabavke i proveravaju zdravstvene kartone vojnika i oficira. U centru rade i analitičari i oni koji se bave obukom i vežbama.\nNadgledanje hiljadama kilometara daleko\nU realnom vremenu je moguće nadgledati vojne aktivnosti hiljadama kilometara daleko, dok se preko kamera za nadzor direktno prati proizvodnja helikoptera Mi-27 u južnoj Rusiji.\nOficiri u komandnom centru prate i ruske odbrambene sisteme na Krimu i nadgledaju kretanje izviđačkih aviona koji redovno lete duž granice, dok je protivvazdušna odbrana neprekidno u stanju visoke pripravnosti.\n“Američki bespilotni špijunski dron ‘Global hok’ uzleteo je iz vazuhoplovne baze u Italiji.\nKada dođe na 50 kilometara od granice Rusije, naši lovci će ga presresti i ispratiti van ruskog vazdušnog prostora”, kaže general avijacije Viktor Sevostjanov.\nNajsavremenija tehnika i procedure koriste se i za čuvanje dokumenata. Vojska ima svoju elektronsku mrežu, poput interneta, koja povezuje sve vojne jedinice, što omogućava brzi razmenu vitalnih i poverljivih informacija.\nU zgradi komandnog centra dnevno se šalje i primi 40.000 elektronskih poruka.\nPredviđanje ratova na primeru Jugoslavije\nNacionalni komandni centar ne kontroliše samo dnevne aktivnosti vojske, nego pomoću superkompjutera predviđa kako će se voditi i budući ratovi, koristeći prethodna ratna iskustva, i tako doprinosi određivanju vojne strategije.\n“Uzmimo rat u Jugoslaviji kao primer. To je bila velika NATO operacija. Angažovanje NATO mornarice, raketa, premeštanje vojnih efektiva, kao i same razdaljine, sve se analizira.\nMašina (kompjuter) nam kaže da su različite situacije 90 odsto slične onome što se dogodilo u Srbiji i tada znamo da će se to najverovatnije ponovo dogoditi, pa preduzimamo odgovarajuće mere”, rekao je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu.\nSuperkompjuter može da procesuira ekvivalent od 850 knjiga u sekundi, a ruska vojska koristi manje od polovine tog kapaciteta.\nTags budućnost kamera kompjuter Pentagon ratovi ruski\nPrevious Evo na koliku pauzu na poslu imate pravo: Ako vam je ne daju, možete to debelo da naplatite..\nNext Najmoćniji zapis u Bibliji- „Psalam 50“: Od njega se tresu sve nečiste sile!


Di Marija se vraća u Španiju, ali ne u Real - MaxBet Sport\nDi Marija se vraća u Španiju, ali ne u Real\nDi Marija u meču s Crvenom zvezdom (Foto: Beta/AP)\nIzgleda da se zasitio Pariza, Francuske i igranje u Ligi 1 gde je Pari Sen Žermen ubedljivo bolji od ostalih klubova. Argentinac Anhel Di Marija je vrlo blizu povratka u Španiju, gde je s velikim uspehom igrao za Real.\nKvota naše kladionice na igru 2-3 gola u meču VBA – Aston Vila je 2.05.\nMeđutim, kako piše “Don Balon”, sada se ne bi vratio u “kraljevski klub”, već bi trebalo da pojača ili Barselonu, ili Atletiko Madrid. Špnaksi list navodi da je i čelnik “svetaca” Naser Al-Kalifi raspoložen za prodaju ovog hitronogog krilnog igrača, koji je na Park prineva stigao iz Mančester junajteda, za 63 miliona evra.\nDi Marijin “čovek za vezu” u Barseloni je najjačia moguća veza – Lionel Mesi. Već dugo Mesi radi na dovođenju sunarodnika na Nou Kamp, mada tu “zemljačku liniju” želi da iskoristi i trener Atletika Dijego Simeone. Međutim, zov giganta iz Katalonije je svakako primamljiviji.\nUkoliko bi došao u “blaugranu”, Di Marija bi bio jedan od ,alog broja igrača koji su nosili dresove Reala i Barselone. Argentinac je za klub sa stadiona “Santjago Bernabeu” igrao od 2010. do 2014. godine. Sa “Los Blankosima” je osvojio Ligu šampiona, titulu, dva Kupa kralja i dva Superkupa – Španije i Evrope.\nTagovi:Anhel di MarijaFK Atletiko MadridFK BarselonaFK Pari Sen ŽermenFK Real Madrid\nNema većeg baksuza od Perice Ognjenovića!\nBURA U ŠPANIJI Barselona krila da je imala pet fudbalera pozitivnih na koronavirus\nSRBIJA KOŠARKApre 49 minuta\nPoljaci besni na Spiridonovića: Odbija da igra kako bi došao u Zvezdu\nKladionicapre 5 dana


Svi ljudi, Marko Drajić\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / O NAMA / Ljudi / Svi ljudi / Marko Drajić /\nMarko Drajić je zaposlen kao menadžer za javno zagovaranje i projekte od februara 2020. godine\nPored toga, Marko je gostujući predavač na DOBA Fakultetu primenjenih poslovnih i društvenih studija u Mariboru i nezavisni konsultant za komunikacije. Bio je zaposlen kao asistent na projektima u Evropskom fondu za Balkan, menadžer za komunikacije u Grupi za javno zastupanje zapadnobalkanske šestorke i savetnik u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Inicijator je nekoliko projekata i inicijativa koje se odnose na osnaživanje mladih, građansku participaciju, proces evropskih integracija, kao i rukovodilac nekoliko političkih kampanja.\nMarko je stručnjak u oblasti lobiranja i zagovaranja, komunikacija i upravljanja projektima. Autor je nekoliko istraživačkih radova, kao i knjige Korporativno lobiranje u Evropskoj uniji. Diplomirao je na Fakultetu političkih nauka na Univerzitetu u Beogradu, na katedri za međunarodne odnose.\nAutori: Isidora Stakić, Maja Bjeloš, Marko Drajić\nTeme: Bezbednosni izazovi, Evropska unija, Međunarodni bezbednosni izazovi, Srbija i EU\nPreuzmite: PDF ( 0.94MB)\nTagovi: spoljna politika, eu, Srbija i EU, Srbija i Rusija, kina


TELFOR 2013 TELFOR 2013 – Personal magazin\n21. telekomunikacioni forum “TELFOR 2013” održava se od 26. do 28. novembra 2013. godine u Sava Centru, Milentija Popovića 9, Novi Beograd. Svečano otvaranje “TELFORA 2013” je 26. novembra 2013 u 10:30 časova. “TELFOR” je internacionalni godišnji skup…\n21. telekomunikacioni forum “TELFOR 2013” održava se od 26. do 28. novembra 2013. godine u Sava Centru, Milentija Popovića 9, Novi Beograd. Svečano otvaranje “TELFORA 2013” je 26. novembra 2013 u 10:30 časova.\n“TELFOR” je internacionalni godišnji skup stručnjaka koji rade u oblastima telekomunikacija i informacionih tehnologija u okviru koga se razmatraju sva relevantna pitanja telekomunikacija: tehnička, razvojna, regulatorna i ekonomska, pitanja proizvodnje opreme, usluga, servisa i funkcionisanja sistema.\nZa više informacija posetite sajt www.telfor.rs\nTELFOR 2013 was last modified: September 24th, 2013 by Redakcija\nPoslovno udruženje „VOJVOĐANSKI IKT KLASTER“ na iSEC 2013\nFIFA 14 za PS Vitu i 3DS ne donosi ništa novo, i dalje se prodaje po punoj ceni


Đokovićev trijumfalni povratak na teren, Krajinović "ekspresno" do trećeg kola | Novosadski informativni portal 021\nĐokovićev trijumfalni povratak na teren, Krajinović "ekspresno" do trećeg kola\n14:46 > 15:57\nNovak Đoković i Filip Krajinović plasirali su se u treće kolo masters 1000 turnira u Monte Karlu, ostvarivši ubedljive pobede.\nPrvi teniser sveta Novak Đoković posle osvajanja Australijan opena pre gotovo dva meseca prvi put je odigrao takmičarski meč, a na teren se vratio pobedivši 19-ogodišnjeg Italijana Janika Sinera sa 2:0, po setovima 6:4, 6:2.\nPored Đokovića, jedini preostali takmičar iz Srbije na mastersu u Monaku Filip Krajinović ostvario je veoma ubedljivu pobedu u drugom kolu. On je za svega 55 minuta savladao Argentinca Huana Ignasia Londera sa 2:0, po setovima 6:0, 6:3.\nĐokovića u trećem kolu očekuje duel protiv boljeg iz duela između Britanca Danijela Evansa, koji je u prošlom kolu savladao Dušana Lajovića, i Poljaka Huberta Hurkača.\nS druge strane Krajinović će u narednom kolu imati težak zadatak, s obzirom da mu je naredni rival Italijan Fabio Fonjini koji je ujedno i branilac titule iz 2019, kada je turnir u Kneževini poslednji put održan.\nMečevi trećeg kola na programu su sutra, a tačna satnica biće saopštena danas.\nOI Bilans medalja: Pad Srbije uprkos još jednoj bronzi\nRvač Zurab Datunašvili 12. dana Olimpijskih igara osvojio je šestu medalju za Srbiju, ali uprkos tome zabeležen je pad na listi.\nPrvi teniser sveta Novak Đoković izjavio je danas da mu je bila velika čast da predstavlja Srbiju u Tokiju i da će biti još jači za Olimpijske igre u Parizu.\nStojanović: Nisam imala priliku da odigram najbitniji meč karijere, ipak je čast igrati sa Đokovićem\nTeniserka Nina Stojanović nastupala je na Olimpijskim igrama zajedno sa Novakom Đokovićem u konkurenciji mešovitih parova, ali se srpski dubl nije borio za bronzanu medalju.\nBeloruska atletičarka doputovala u Beč, kasnije nastavlja put u Poljsku\nBeloruska atletičarka Kristina Cimanovskaja doputovala je u Beč, nakon što joj je prethodno Poljska odobrila humanitarnu vizu.\nŠta nas čeka sutra na OI: Finale Sinančevića i dva polufinala kajakaša\nPosle izuzetno uspešne srede, Srbiju će u četvrtak na Olimpijskim igrama u Tokiju predstavljati samo troje sportista.\nDatunašvili nakon medalje: Hvala ti, Srbijo, ovo je bio moj cilj u Tokiju\nReprezentativac Srbije u rvanju Zurab Datunašvili rekao je da je srećan zbog osvojene medalje na Olimpijskim igrama u Tokiju i dodao da taj uspeh duguje svim ljudima u Srbiji koji su verovali u njega.\nRvač Zurab Datunašvili doneo Srbiji još jednu bronzu\nReprezentativac Srbije u rvanju grčko-rimskim stilom Zurab Datunašvili osvojio je bronzanu medalju u kategoriji do 87 kilograma na Olimpijskim igrama u Tokiju.\nVaterpolisti Srbije preko Italijana do polufinala Olimpijskih igara\nVaterpolisti Srbije plasirali su se u polufinale Olimpijskih igrata u Tokiju, pošto su danas u četvrtfinalu pobedili Italiju 10:6 (5:2, 4:1, 0:1, 1:2).\nOdbojkašice Srbije u polufinalu Olimpijskih igara\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije plasirala se u polufinale Olimpijskih igara u Tokiju, pošto je danas sjajnom igrom u četvrtfinalu savladala Italiju 3:0 (25:21, 25:14, 25:21).\nSindikat fudbalera razvija aplikaciju za prijavu nameštaljki u srpskom fudbalu\nSindikat profesionalih fudbalera "Nezavisnost" radi na aplikaciji koja bi trebalo da omogući ovdašnjim igračima da preko mobilnih telefona prijave pokušaje nameštanja utakmica.\nVIDEO: Nadzorna kamera snimila početak haosa i tuču 200 navijača Dinama i poljske Legije\nU zagrebačkom naselju Dubrava sinoć oko 21:30 časova došlo je do sukoba navijača Dinama Bad Blue Bojsa i navijača poljske Legije.\nKošarkašice Srbije igraće protiv Sjedinjenih Američkih Država u polufinalu Olimpijskih igara u Tokiju.\nOI: Milica Novaković preko repesaža do polufinala\nSrpska kajakašica Milica Novaković plasirala se danas u polufinale discipline K1 - 500 metara na Olimpijskim igrama u Tokiju.\nOI: Rvač Mićić izgubio u prvom kolu, ima šansu za repesaž\nSrpski rvač Stevan Mićić nije danas uspeo da se plasira u četvrtfinale takmičenja slobodnim stilom 57 kilograma na Olimpijskim igrama, pošto je izgubio od Japanca Jukija Takahašija sa 0:7.\nOI: Rvač Datunašvili će se boriti za bronzu\nSrpski rvač Zurabi Datunašvili izborio je duel za bronzanu medalju grčko-rimskim stilom 87 kilograma na Olimpijskim igrama, pošto je u repesažu pobedio Alžirca Bašira Sida Azara sa 5:1.\nOI: Zdelar bez polufinala, Stefanović prošao dalje\nSrpski kajakaš Bojan Zdelar nije danas uspeo da se plasira u polufinale discipline K1- 200 metara na Olimpijskim igrama u Tokiju.\nFudbaleri Crvene zvezde igrali su večeras nerešeno 1:1 sa Šerifom, u prvoj utakmici trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona.\nIgrači svih klubova engleske Premijer lige klečaće pred početak mečeva i naredne sezone, kao znak borbe protiv rasizma, preneo je danas Skaj Sport.\nOI: Raspored za sutra - vaterpolisti, odbojkašice, košarkašice, kajakaši i rvači\nSreda 4. avgust će u Tokiju biti 12. takmičarski dan, a u njemu će učestvovati i srpski kajakaši, rvači, odbojkašice, košarkašice i na kraju dana vaterpolisti.\nOI: Fudbaleri Španije u finalu, za zlato protiv Brazila\nFudbalska reprezentacija Španije plasirala se danas u finale Olimpijskih igara u Tokiju, pošto je u polufinalu posle produžetaka pobedila domaću selekciju Japana sa 1:0.


Naši partneri - PARkon\nPrivredna komora Srbije kao interesna asocijacija privrede zastupa zajedničke interese preduzeća i drugih privrednih subjekata pred državnim organima i organizacijama, u kreiranju privrednog sistema, mera ekonomske politike, uslova privređivanja i poslovanja. Učestvuje u kreiranju i realizaciji politike regionalnog razvoja, infrastrukture i novih projekata, pruža stručnu pomoć i konsalting usluge, izdaje sertifikate, uverenja, saglasnosti i dozvole u poslovanju sa inostranstvom i niz drugih značajnih aktivnosti.\nU okviru Privredne komore Srbije značajnu ulogu ima Udruženje za komunalne delatnosti osnovano sa ciljem da zastupa i štiti interese članova, aktivno učestvuje u predlaganju novih zakonskih rešenja, izmeni i dopuni postojećih zakonskih rešenja i analizi efekata primene zakona u praksi, radi na usaglašavanju sa zakonodavstvom EU, ima stalnu komunikaciju sa preduzećima i prati njihov rad kroz: održavanje sednica Odbora i Grupacija, pomaganje u tumačenju postojeće zakonske regulative, organizuje edukacije, obuke i stručna usavršavanja, na predlog svojih članica učestvuje u organizaciji sajmova u zemlji, stručnih skupova i konferencija.\nZa petnaest godina postojanja Udruženje je dalo značajan doprinos u razvoju same delatnosti parkiranja i unapređenju rada članica. Kroz dugogodišnju uspešnu saradnju sa Privrednom komorom Srbije kao deo Udruženja za komunalnu delatnosti, Udruženje zastupa interese svojih članica u Republici Srbiji a kao punopravna članica Evropske parking asocijacije je u prilici da ostvaruje i značajnu međunarodnu saradnju .\nUdruženje parkirališta Srbije okuplja 33 članice, trideset dva preduzeća, koja se bave organizovanjem parkiranja u Republici Srbiji i JP “ Parkirališta Srumica“ iz Republike Makedonije u svojstvu pridruženog člana.


Tegeltija: Investicioni plan značajan za zapadni Balkan - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Tegeltija: Investicioni plan značajan za zapadni Balkan\nTegeltija: Investicioni plan značajan za zapadni Balkan\nPredsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija istakao je na Samitu lidera zemalja zapadnog Balkana u Tirani značaj regionalnog ekonomskog povezivanja i Ekonomskog i investicionog plana za zapadni Balkan, koji, kako je naglasio, ima ogroman potencijal za smanjenje jaza u privrednom razvoju između zemalja zapadnog Balkana i EU.\nTegeltija je učestvovao na panelu o temi “Povezanost na zapadnom Balkanu – finasijska podrška, ekonomski i investicioni plan EU i IPA tri”.\nIstakao je da je kriza izazvana širenjem pandemije virusa korona pokazala značaj regionalne saradnje, socijalno-ekonomsku međuzavisnost privreda u regionu, kao i potrebu za daljim produbljivanjem veza, kako unutar zapadnog Balkana, tako i sa EU.\n– Unapređenje investicija je ključni element i pokretač produktivnosti i konkurentnosti ekonomije – ulaganje u razvoj infrastrukturne povezanosti i svakog drugog vida povezanosti u regionu je svakako prioritet na koji treba staviti fokus u kontekstu dugoročnog oporavka privrede – rekao je Tegeltija.\nUkazavši na evidentnu potrebu za pokretanjem obimnog investicionog ciklusa, Tegeltija je istakao da je neophodno da se u sinergiji sa EU zajedničkim naporima stvore uslovi za uspješnu realizaciju prioritetnih projekata povezivanja.\n– Predsjedavajući Tegeltija je u tom kontekstu pozdravio “dugo očekivani politički dogovor Evropskog parlamenta i Savjeta po pitanju IPA tri”, istakavši da je to dodatna motivacija za što efikasniju realizaciju Ekonomskog i invesicionog plana za zapadni Balkan – saopšteno je iz Savjeta ministara.\nTegeltija je iskazao spremnost Savjeta ministara da podrži sve projekte koji imaju za cilj unapređenje privrednog i poslovnog ambijenta, a time i poboljšanje životnog standarda građana, te u tom kontekstu pozdravio održavanje ovakvih sastanaka.\nDomaćin sastanka u Tirani bio je premijer Albanije Edi Rama, a prisustvovali su premijeri zemalja regiona, te komesar za proširenje EU Oliver Varhelji.\nNakon panela o temi povezanosti na zapadnom Balkanu, predviđeno je da učesnici samita, u okviru priprema za Berlinski samit koji će biti održan 5. jula, potpišu zajedničku izjavu o povećanom angažmanu EU na zapadnom Balkanu.\nPrethodni članakZa zločine nad srpskim civilima u Hadžićima ukupno 42 godine zatvora\nNaredni članakDodik: Uredba Bijele kuće je nedemokratska


Između ekonomije i politike – koliko je razvijena saradnja Srbije i Francuske | Talas.rs\nFoto: Photo by Florian Wehde on Unsplash\nFrancuka je pod vođstvom predsednika Makrona pokazala veće interesovanje za region Zapadnog Balkana nego prethodne francuske administracije još od pada Miloševića.\nPredstojeća politička penzija Angele Merkel, koja je već 15 godina kancelarka savezne Vlade Nemačke i od 2002. predsednica najuticajnije nemačke političke partije CDU, otvorila je veliku političku prazninu na nivou Evrope za koju je pitanje da li će moći uskoro da se popuni. Angela Merkel je ipak 2016. bila proglašena za „lidera slobodnog sveta“. Njen (drugi naslednik) ne mestu predsednika partije, Armin Laše, tek treba da se pokaže u politici na nacionalnom i međunarodnom nivou. Sa bregzitom najveći deo tereta time pada na Francusku i na predsednika Makrona, u okviru starog francusko-nemačkog partnerstva. Usled svoje veličine, kako ekonomske tako i populacione, bez saradnje ove dve zemlje po važnim pitanjima, nema ni njihovog lakog prolaska kroz evropske institucije i dogovora na nadnacionalnom nivou.\nFrancuka je pod vođstvom predsednika Makrona pokazala veće interesovanje za regiona Zapadnog Balkana nego prethodne francuske administracije još od pada Miloševića. Francuska ima malo interesa u regionu – on je ekonomski više vezan za Centralnu Evropu (Nemačku i Austriju) niti je značajan broj građana iz ovog regiona (centri imigracije u Francusku prvenstveno su Magreb i subsaharska Afrika, zemlje koje su bivše kolonije) pa je ovo bilo iznenađenje. Francuska je predložila novousvojenu promenu metodologije pristupanja i bila je protiv otvaranja pretpristupnih pregovora EU sa Severnom Makedonijom. Imajući u vidu i snagu Makronove partije La Republique en Marche u okviru evropskog parlamenta, i poslaničke grupe Renew Europe, nije zgorega sagledati kako izgledaju ekonomski odnosi Srbije i Francuske.\nTrgovina nerazvijena, malo investicija\nUkupan izvoz iz Srbije u Francusku tokom 2020. iznosio je oko 480 miliona evra. Interesantno je da izvoz u Francusku nije pogođen korona krizom, pošto se na sličnom nivou nalazi i nekoliko prethodnih godina, premda je ukupan izvoz smanjen za oko 5%. Imajući u vidu da je ukupan izvoz iz Srbije iznosio 19,5 milijardi evra, Francuska nije neko posebno važno tržište sa tek 2,5% našeg izvoza. Ali imajući u vidu da je ukupan francuski uvoz tokom prethodne godine iznosio čak 478 milijardi evra (ukupna srpska roba činila je tek 0,1% ukupnog uvoza) jasno je kome je trgovinska saradnja značajnija, ali i koliko potencijala ostaje neiskorišćeno.\nPojedinačno najznačajniji izvozni proizvodi iz Srbije su automobilske gume, potom smrznute maline, automobili, metalni proizvodi, nameštaj i pogonske mašine. Uzeti zbirno, ovih šest proizvoda čine gotovo polovinu ukupnog izvoza u Francusku. Iza nekih od njih stoji zapravo samo po jedna fabrika (što jasno govori o snazi srpske privrede): u slučaju guma za automobile, oni uglavnom potiču iz Mišelinove fabrike u Pirotu, a automobili iz Fijatove fabrike u Kragujevcu.\nIstovremeno, uvoz u Srbiju iz Francuske iznosio je nešto preko 610 miliona evra a gotovo polovinu ukupnog uvoza čine medicinski i farmaceutski proizvodi, automobili i industrijske mašine, dok se na četvrtom mestu nalaze eterična ulja i parfemi.\nIzvoz iz Srbije u Francusku tokom 2020, u milionima evra. Izvor: RZS.\nNi trgovina uslugama nije puno razvijenija u poređenju sa trgovinom robom. Tokom 2020. godine, prema podacima Narodne banke Srbije, iz Srbije u Francusku je izvezeno usluga vrednosti od 152 miliona evra, dok je istovremeno uvezeno usluga u vrednosti od 200 miliona evra. Francuska se time našla na 14. mestu na listi zemalja po visini izvoza usluga iz Srbije. Ispred nje su, ne samo druge velike ekonomije kao SAD ili Nemačka, već i mnoge manje zemlje iz našeg susedstva, poput Bosne i Hercegovine, Hrvatske ili Slovenije.\nFrancuska nije ni posebno važno izvorište stranih direktnih investicija (SDI) koje dolaze u Srbiju. Pre korone, u periodu 2010-2019. iz Francuske je ukupno bilo zabeleženo 1,2 milijarde evra SDI, u odnosu na ukupno 23 milijarde evra SDI koliko je u tom periodu bilo investirano u Srbiju. Tokom ovog perioda, Francuska se samo jedne godine našla među značajnijim investitorima – i to 2018. godine što je posledica preuzimanja aerodroma Nikola Tesla od strane Vinci Airports SAS, i plaćanja koncesione naknade.\nProjekti od značaja – aerodrom, spalionica otpada i metro\nPrema tome, ekonomske veze Srbije i Francuske prilično su slabe. Međutim, nedavno su ojačane pomoću nekoliko državnih infrastrukturnih projekata. Pored već spomenute koncesije aerodroma Nikola Tesla, francuske kompanije učestvuju u izgradnji dva velika projekta u Beogradu: izgradnji spalionice smeća u Vinči i u nedavno najavljenoj gradnji metroa. U oba projekta francuske kompanije su deo konzorcijuma sa preduzećima iz drugih država (u slučaju spalionice sa japanskom, a u slučaju metroa kineskom kompanijom). Ali državni projekti u Srbiji se već decenijama odvijaju u okruženju gde nije jasno gde prestaje normalno funkcinisanje a počinju trgovina uticajem, nepotizam ili korupcija, pa su i ovi projekti privukli dosta negativnih komentara struke. U slučaju spalionice pitanje je ekoloških standarda koji će se koristiti – prvenstveno usled toga što će se smeće koristiti za kreiranje toplotne i električne energije, umesto da se prvo ide na separaciju otpada i reciklažu, što bi bilo više u skladu sa evropskim standardima i „zero waste“ usmerenjima u okviru EU. Projekat metro kritikovan je zbog trase koja ne prati aglomeraciju stanovništva, već prva linija koja će početi sa izgradnjom treba da pređe preko Makiškog polja. Oba projekta su privukla pažnju i zbog visokih troškova – rešenje pitanja odlaganja otpada u Beogradu i metro saobraćaja jeste važno za Beograd ali upravo zato što će se ovi projekti otplaćivati decenijama važno je da zaista rešavaju navedene goruće probleme i da troškovi budu pod kontrolom.\nPolitika ispred ekonomije\nPrema ovome, najveći deo zainteresovanosti Francuske za region nalazi se u domenu politike, a ne ekonomije. Francusko društvo je prema nedavnim istraživanjima javnog mnjenja prilično nenaklonjeno daljem proširenju EU, što je verovatno i jedan od razloga za Makronovo insistiranje na „produbljivanju integracije“ prvo između već postojećih članica a tek onda novog proširenja primanjem „siromašnih rođaka sa sela“. Korona kriza značajno je pogodila Francusku, što je imalo uticaj i na veliki pad popularnosti predsednika Makrona, koja je počela i ranije da se kruni usled pokušaja reformi penzionog sistema koji bi trebalo da smanji troškove povećanjem broja godina potrebnih za odlazak u penziju. Imajući u vidu da su naredni predsednički izbori u Francuskoj u aprilu 2022, tačnije već za godinu dana, pitanje je da li će Makron uspeti da iz trenutne nepopularnosti uspe da prođe u drugi krug, gde ga najverovatnije opet očekuje Marin le Pen, ili će nezadovoljstvo usled ekonomske krize i načina kako se država nosila sa pandemijom uspeti da u prvi plan izbaci kandidate republikanske, ili nek druge partije. Trenutno interesovanje Francuske za Balkan stoga bi moglo da prođe iznenadno, isto onako kako se i pojavilo.\nTAGS: javno-privatno partnerstvo koncesija Makron metro Srbija i Francuska srpsko-francuski odnosi vinci


Lekari upozoravaju: Roditelji koji su pod stresom imaće gojaznu decu – Eklinika.rs\nLekari upozoravaju: Roditelji koji su pod stresom imaće gojaznu decu\nPosted By: eklinika 16. decembra 2013.\nRoditelji koji su pod stresom najverovatnije će imati gojaznu decu, upozorava najnovija kanadska studija. Deca čiji roditelji imaju visok nivo stresa imaju za dva odsto viši indeks telesne mase nego deca čiji se roditelji manje nerviraju.\nPored toga, deca roditelja pod stresom goje se za sedam odsto brže od druge dece, navodi se u studiji.\nIstraživač doktor Kitan Šankardis upozorava da gojenje mora da se zaustavi u ranim godinama, jer kasnije može da dovede do ozbiljnih zdravstvenih problema.\n– Još u detinjstvu razvijamo navike koje se tiču ishrane i fizičke aktivnosti i načine za borbu sa stresom. To je period u kojem sebi možemo da nanesemo nepopravljivu štetu ili štetu koja se kasnije teško popravlja – kaže on.\nDoktor Šankardis ističe da nije potpuno jasno zašto postoji veza između stresa i gojaznosti. On kaže da je razlog tome možda taj što roditelji kad su pod stresom kupuju gotova jela i brzu hranu. Stres roditelja možda utiče i na decu, koja više jedu kako bi se izborila sa problemima, a njihov stres dovodi i do bioloških promena koje izazivaju gojenje. Tokom istraživanja, deci je svake godine meren indeks telesne mase, a njihovi roditelji su popunjavali upitnik preko kojeg su istraživači određivali nivo stresa. Pitani su, između ostalog, da li su u poslednjih mesec dana sposobni da održe kontrolu nad bitnim stvarima u svom životu i da li su se stvari odvijale onako kako su planirali ili su iskrsle poteškoće koje je bilo nemoguće prevazići.\nDoktor Šankardis je rekao da se ne treba fokusirati samo na promenu ponašanja roditelja, nego da treba uticati i na to da porodice razviju zdravije navike kada se radi o ishrani.


Back TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE LETNJI ODMOR NA VOJVOĐANSKI NAČIN\nsreda, 03 jul 2019 16:08\nUkoliko se nalazite na obalama reke Dunav, Turistička organizacija Vojvodine preporučuje da posetite sledeće destinacije:\nTisa, mirna ravničarska reka idealno je mesto za odmor u letnjim mesecima.\nSasvim drugačiju ponudu imaju bazeni i akva parkovi - turistička gužva, zabava i razonoda su im glavne karakteristike. Veliki broj mladih ljudi, gotovo svakodnevno ovde provodi svoje slobodno vreme.\nPetrolend (Bački Petrovac) je najveća, do sada izgrađena, turističko-zabavna atrakcija u Srbiji, i predstavlja jedan od najmodernijih akvaparkova u širem okruženju. Usaglašen je sa potrebama svih generacija, što ga čini idealnim za porodične posete. Nudi široku ponudu, od običnih bazena, preko bazena sa toboganima, talasima, vodenim masažama, do bazena koji su namenjeni samo deci.


Josipović spreman da razgovara s Nikolićem i o ćirilici\nPredsednik Hrvatske Ivo Josipović izjavio je večeras da je sa srpskim predsednikom Tomislavom Nikolićem spreman otvoreno da razgovara o svemu, pa i o problemima oko postavljanja dvojezičnih tabli u Vukovaru.\nOn je naglasio da se i sa susedima, kao i unutar Hrvatske, mora razgovarati o onome što međusobno smeta.\n"Bitno je da pobedimo strah kada je reč o Hrvatima koji traže svoja prava u Srbiji, ali i kada se traže prava za Srbe i druge u Hrvatskoj", dodao je hrvatski predsednik.\nJosipović je rekao da događaji u Vukovaru poslednjih sedam dana pokazuju da konsenzus u društvu prema nacionalnim manjinama očito nije onakav kakvim se činio. Zbog toga predlaže novu, javnu raspravu da bi se, kako je rekao, ponovo raspravio fundamentalni odnos prema nacionalnim manjinama. On je predložio da se u raspravu uključe svi učesnici društva, od Vlade do banitelja, Vukovaraca i nacionalnih manjina.\n"Ovu situaciju treba rešiti tako da niko iz te priče ne izađe poražen ni povređen. Ovo je prilika pokazati kako je hrvatsko društvo dovoljno snažno da nađe dogovor o temeljnim pitanjima. To je nešto na čemu se očito duže nije radilo, ali ne vidim nečiju, konkretnu individualnu krivicu za to", rekao je Josipović i ponovio\nda ne treba skidati postavljene dvojezične table.\nHrvatski predsednik je dodao da bi voleo da se tema dvojezičnosti u Vukovaru ne koristi za politička prepucavanja, već za postizanje rešenja kojim će svi biti zadovoljni.\nVučević posetio Vukovar: Srbi u Hrvatskoj imaju pravo da koriste ćirilicu\n"VARVARSKI I NOEOUSTAŠKI MODEL PONAŠANJA" Mininstarstvo kulture zabrinuto zbog incidenta u Vukovaru\nPROVOKACIJA Na zgradi opštine Klokot osvanula tabla sa oznakama Kosova\nLEKCIJE ZA VEČNOST Na današnji dan rođen je NEPONOVLJIVI DRAŽEN PETROVIĆ: Talenat sam cenio do 16... onda sam prionuo na težak rad\n"SRPSKI KAMEN TEMELJAC" Lepe reči iz NBA koje imaju težinu: Jokić je ISTO što i Lebron Džejms!


Efendić: Snažni zamah ekonomskog razvoja općine Novi Grad (VIDEO) – FENA-BIZ\nHome Vijesti Efendić: Snažni zamah ekonomskog razvoja općine Novi Grad (VIDEO)\nSARAJEVO, 31. decembra (FENA) – Načelnik Općine Novi Grad Sarajevo Semir Efendić kazao je da na kraju 2021. godine imaju vrlo vidljive rezultate rada te da je ta općina u snažnom zamahu ekonomskog razvoja.\nEfendić je naveo podatak Poreske uprave FBiH u kojem se navodi da općina Novi Grad ima 41.000 zaposlenih po sjedištu poslodavca te da promet ukupnih fiskalnih uređaja iznosi 3,5 milijardi KM od januara do novembra protekle godine.\n– Prema indeksu razvijenosti, općina Novi Grad je 2020. godine bila na 27. mjestu, a ove godine je zauzela peto, što je rezultat rada i plana – istakao je.\nEfendić je naglasio da je prije nekoliko dana usvojen i budžet Općine, u kojem je više od 50 posto sredstava planirano za kapitalna ulaganja, što ga čini razvojnim.\n– Imamo velike planove, infrastrukturne projekte, gradnju saobraćajnica, igrališta, vrtića, sportskih terena, otvoreni smo za investicije, imamo velika izdavanja za vodovodnu i kanalizacionu mrežu i još mnogo toga – kazao je Efendić.\nKao jedan od problema naveo je saobraćaj u mirovanju, ističući da se ne grade nova parking mjesta, a da se broj vozila stalno povećava. Međutim, kako je naveo, to nije u nadležnosti općine već Vlade Kantona Sarajevo.\n– Nadam se da ćemo problem riješiti, KS ne mora ništa da uradi, osim da nam preda nadležnosti – rekao je načelnik Efendić.\nNa kraju novogodišnje pres-konferencije kazao da je Općina Novi Grad dokaz da se sredine mogu ubrzano razvijati, ukoliko postoji dobra volja i plan.


Zbog kilovata skuplje šišanje, kafenisanje i pijaca - Ozonpress :: internet portal\nTag: kafenisanje, kilovati, pijaca, šišanje, skuplje\nPoskupljenje struje za domaćinstva od 3,8 odsto, odnosno 6,6 dinara po kilovatu, od 1. oktobra građani će, osim na računima za struju, osetiti i na računima u kafićima, kod frizera, automehaničara, obućara, sajdžije i na zelenim pijacama.\nIako ministar energetike Aleksandar Antić tvrdi da rast cene struje neće imati nikakav inflatorni efekat, ovo poskupljenje i te kako će osetiti 180.000 preduzetnika u Srbiji, koji električnu energiju plaćaju po istim cenama kao i domaćinstva jer troše ispod 30.000 kilovata godišnje.\n– Kafići i sve usluge zanatlija, poput frizera, za poprvku kola, satova, obuće, koji troše manju količinu struje, povećaće cene svojih usluga za isti procenat jer će im skuplja struja direktno povećati troškove. Oni koji nisu dizali cene posle prošlogodišnjeg poskupljenja struje za četiri odsto sada će morati da dignu cene svojih proizvoda i usluga za osam odsto. Pod udarom će se naći i trgovci na malo, jer svaka nova dažbina povećava trošak preduzetnicima – kaže za „Kurir!“ Stevan Rodić iz Udruženja ugosttitela Beograda.\nPrvi koji će poskupljenje struje iskorstiti da podgreju cene jesu prodavci na pijacama, smatra Petar Bogosavljević iz Pokreta za zaštitu potrošača.\n– Poskupljenje struje uticaće da troškovi domaćinstca porastu za 1,5 do dva odsto. Svako povećanje struje utuče na rast cena drugih proizvoda. To je lančana reakcija – kaže Bogosavljević.\nRačuni za struju od oktobra veći i za 550 dinara!\nIako će struja umesto 7,7 odsto, koliko je od Srbije zahtevao MMF, u oktobru poskupeti za 3,8 odsto, razlika u iznosu računa istanjiće džep nekih potrošača u Srbiji i za više od 550 dinara. Sve zavisi od toga koliko mesečno trošite i u kojoj tarifi završite obračunski period.\nГерељ Гујомир 04/09/2016 u 13:16 Odgovorite\nВидим ова вест не тангира никога.Није ми јасно зашто скупља шишање.Ја моје овце увек шишам брезплатно.


Zvaničnici EU: Vlada u CG da nastavi put ka EU - Novi Standard\n„Očekujemo konstituisanje novog parlamenta i formiranje nove vlade koja će nastaviti odlučan put Crne Gore ka EU“, poručili su Borel i Varheji\nŠef diplomatije Evropske unije (EU) Žozep Borel i evropski komesar za proširenje Oliver Varheji, kazali su da nakon izbora očekuju konstituisanje novog parlamenta i formiranje vlade koja će nastaviti odlučan put Crne Gore ka EU. Oni su podsjetili da su izbori koji su održani u nedjelju, za republičku Skupštinu i lokalne parlamente u pet opština, održani po starom izbornom zakonodavstvu koje nije promijenjeno od poslednjih izbora i u izazovnom kontekstu pandemije COVID-19.\nBorel i Varheji su u izjavi objavljenoj na sajtu eeas.europa.eu, kazali da su izbori bili mirni i fer sa velikom izlaznošću i da su ih posmatrali lokalni i međunarodni posmatrači akreditovani od Državne izborne komisije. Navodi se da su preliminarni nalazi i zaključci međunarodnih posmatrača iz OEBS-ove Kancelarije za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) i Parlamentarne skupštine OEBS-a da se izborima upravljalo transparentno i efikasno.\n„Ali zapažaju intenzivno polarizovanu raspravu o pitanjima crkvenog i nacionalnog identiteta i zabrinutost u vezi sa neprikladnom prednošću za vladajuću stranku i neuravnoteženim izveštavanjem u medijima“, ukazali su Borel i Varheji.\nPrema njihovim riječima, nakon konačnog izvještaja i preporuka OEBS-a i ODIHR-a, svi politički akteri i relevantne institucije moraju da se uključe u transparentan, odlučan i inkluzivan dijalog o primjeni preporuka kako bi bili riješeni dugogodišnji izborni nedostaci uoči sledećih izbora.\n„Očekujemo konstituisanje novog parlamenta i formiranje nove vlade koja će nastaviti odlučan put Crne Gore ka EU“, poručili su Borel i Varheji.\n„Mjeseci koji su pred nama moraju se iskoristiti za produbljivanje i ubrzanje političkih i ekonomskih reformi, posebno u oblasti vladavine prava, gdje je sljedeća prekretnica ispunjavanje privremenih mjerila za poglavlja 23 i 24“, naveli su Borel i Varheji. Oni su poručili i da je EU u potpunosti posvećena nastavku podrške procesu pristupanja Crne Gore EU, kao i ekonomskom oporavku nakon krize COVID-19, uključujući predstojeći ekonomski i investicioni plan za Zapadni Balkan.\nIzvor Mina/Mondo, 01. septembar 2020.\nPreporučujemoEvropska UnijaEUŽozep BorelizboriOliver VarhejiCrna Gora


Premijerka uz listu "Aleksandar Vučić - za našu decu": Velika podrška Vučiću, ispunićemo cilj (FOTO+VIDEO) | Novosti.RS\nPremijerka uz listu Aleksandar Vučić - za našu decu: Velika podrška Vučiću, ispunićemo cilj (FOTO+VIDEO)\n04. 03. 2020. u 17:37\nRanije danas, predsednik je raspisao parlamentarne izbore u Republici Srbiji za 26. april 2020. godine\nPREDSEDNICA Vlade Ana Brnabić potpisala je listu naprednjaka "Aleksandar Vučić - za našu de- cu".\nOna je bila među članovima i pristalicama SNS koji su pošto su izbori raspisani, masovno krenuli da daju "paraf". LJudi su "okupirali" op- štinske odbore stranke u Beogradu, Boru, Šapcu, Ubu, Kruševcu, Baču, Srbobranu, Odžacima, Loznici, Valjevu...\nVučić je rekao da je potrebno 10.000, ali da će SNS skupiti 20.000 do 30.000 ove- renih potpisa za juče po podne. Listu će Republičkoj izbornoj komisiji najverovatnije predati u četvrtak.\nInače, među 44 odsto dama na listi koalicije oko SNS je i Milena Ivanović, supruga Olivera Ivanovića, koji je ubijen na KiM pre dve godine.\nPrvi među kandida- tima je Branislav Nedimović, ministar poljopri- vrede, a tu su i violinista Jovan Kolundžija, voditelj Lav Pajkić, direktor Beogradske filharmonije Ivan Tasovac, ali i prepoznatljiva partijska lica poput Maje Gojković i gradonačelnika Novog Sada Miloša Vučevića.\nGrađani širom Srbije čekaju u redovima čekaju kako bi dali svoj potpis podrške listi SNS.\nVELIKA PODRŠKA VUČIĆU, ISPUNIĆEMO CILJ\nInformacije iz cele Srbije govore da je veliko interesovanje za podršku listi "Aleksandar Vučić - Za našu decu", izjavila je večeras u Beogradu članica Predsedništva SNS Ana Brnabić i poručila da će biti ispunjen cilj koji je postavio predsednik naprednjaka - da se za jedan dan sakupi 20.000 potpisa podrške za listu SNS.\n"Sa najvećim zadovoljstvom sam direktno sa Kopaonika, van radnog vremena, da ne bude da vodim funkcionersku kampanju, došla da svojim potpisom podržim našu listu ''Aleksandar Vučić - Za našu decu" i na republičkom i na lokalnom niovu, da se malo ispričam sa ljudima. Veliko je interesovanje", kazala je Brnabić.\nne volim vasu decu, ni vas