Reforma nastave pogubna za istorijsku svest učenika u Srbiji — upozoravaju studenti - 14.10.2021, Sputnik Srbija\nReforma nastave pogubna za istorijsku svest učenika u Srbiji — upozoravaju studenti\nStudenti istorije Filozofskog fakulteta u Nišu zatražili su održavanje javne diskusije o reformisanom planu nastave istorije u gimnazijama i srednjim stručnim... 14.10.2021, Sputnik Srbija\nreforma nastave istorije\nStudenti istorije Filozofskog fakulteta u Nišu za reformu su saznali preko peticije podnete sredinom ove godine, kojom se zahteva hitno ukidanje reformisanog programa nastave istorije u gimnazijama i srednjim stručnim školama, a o kojoj je „Sputnjik“ ranije pisao.Studenti upozoravaju na reformuAnaliziranjem plana i programa nastave studenti su uočili probleme u njihovoj strukturi i njihovom sadržaju. Oni smatraju da je nova reforma, kojom se hronološki princip učenja zamenjuje tematskim, doneta „preko noći“ i da je štetna po kvalitet nastave.„To je izuzetno kompleksan i težak princip koji zahteva veliko predznanje. Istorija je nauka o uzrocima i posledicama, a kod tematskog principa uzročno-posledična veza se potpuno gubi. Deca skaču s teme na temu, bez potpunog logičko-kognitivnog povezivanja gradiva kao celine. To je najveći problem tog principa. Čak ga ni mi na fakultetu ne koristimo“, predočava student istorije Filozofskog fakulteta u Nišu Lazar Gocić za „Sputnjik“.Kako kaže, studente posebno brine smanjivanje fonda časova istorije u srednjim stručnim školama i cilj novog plana i programa — da učenici ovladaju pojmovima, a ne sadržajem, odnosno činjenicama:„Tu se ugrožava znanje. Ako ne znate činjenice, ako ne ulazite u detalje, istoriju ne možete znati dobro. Takođe, u zajedničkom odgovoru Ministarstva prosvete i Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja navodi se da je nastavnicima-predavačima sada data sloboda da samostalno biraju raspored tema koje će predavati na časovima. Postavlja se pitanje zašto su onda izdati novi udžbenici, a roditelji primorani na dodatni trošak ako će nastavnici opet raditi po starom, jer je nemoguće napraviti drugačiji redosled od hronološkog.“Poziv na diskusijuStudenti ističu da u vreme donošenja reforme nije održana temeljna i sveobuhvatna javna diskusija koja uključuje sve kvalifikovane i kredibilne činioce, a bez koje, kako napominju, plan i program nastave istorije ne može da se donese. Kako dodaju, javnosti se predočavaju pojedinačna, netransparentna i nerelevantna istraživanja u vidu anketa u koje nemaju poverenje.Oni zato pozivaju Ministarstvo prosvete, Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja i profesore istorije da sednu za sto i detaljno porazgovaraju o reformi nastave istorije.Poziv na diskusiju dosad su podržala 53 studenta istorije Filozofskog fakulteta u Nišu, među kojima su i asistenti i istraživači-pripravnici. Oni su pozvali i kolege s univerziteta u Beogradu, Prištini i Novom Sadu da im pomognu da u narednih mesec dana organizuju „onlajn“ panel diskusije i debate o reformi, kako bi pružili primer razgovora kakav žele da vide.\nstudenti, srbija – društvo, društvo, reforma nastave istorije\n19:19 14.10.2021 (Osveženo: 09:40 15.10.2021)\nStudenti istorije Filozofskog fakulteta u Nišu zatražili su održavanje javne diskusije o reformisanom planu nastave istorije u gimnazijama i srednjim stručnim školama, u kojoj bi učestvovali profesori istorije i nadležne prosvetne institucije, jer smatraju da je nova reforma pogubna za kvalitetno formiranje istorijske i nacionalne svesti učenika.\nStudenti istorije Filozofskog fakulteta u Nišu za reformu su saznali preko peticije podnete sredinom ove godine, kojom se zahteva hitno ukidanje reformisanog programa nastave istorije u gimnazijama i srednjim stručnim školama, a o kojoj je „Sputnjik“ ranije pisao.\nStudenti upozoravaju na reformu\nAnaliziranjem plana i programa nastave studenti su uočili probleme u njihovoj strukturi i njihovom sadržaju. Oni smatraju da je nova reforma, kojom se hronološki princip učenja zamenjuje tematskim, doneta „preko noći“ i da je štetna po kvalitet nastave.\n„To je izuzetno kompleksan i težak princip koji zahteva veliko predznanje. Istorija je nauka o uzrocima i posledicama, a kod tematskog principa uzročno-posledična veza se potpuno gubi. Deca skaču s teme na temu, bez potpunog logičko-kognitivnog povezivanja gradiva kao celine. To je najveći problem tog principa. Čak ga ni mi na fakultetu ne koristimo“, predočava student istorije Filozofskog fakulteta u Nišu Lazar Gocić za „Sputnjik“.\nStudenti smatraju da je reforma štetna po kvalitet nastave.\nKako kaže, studente posebno brine smanjivanje fonda časova istorije u srednjim stručnim školama i cilj novog plana i programa — da učenici ovladaju pojmovima, a ne sadržajem, odnosno činjenicama:\n„Tu se ugrožava znanje. Ako ne znate činjenice, ako ne ulazite u detalje, istoriju ne možete znati dobro. Takođe, u zajedničkom odgovoru Ministarstva prosvete i Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja navodi se da je nastavnicima-predavačima sada data sloboda da samostalno biraju raspored tema koje će predavati na časovima. Postavlja se pitanje zašto su onda izdati novi udžbenici, a roditelji primorani na dodatni trošak ako će nastavnici opet raditi po starom, jer je nemoguće napraviti drugačiji redosled od hronološkog.“\nStudenti ističu da u vreme donošenja reforme nije održana temeljna i sveobuhvatna javna diskusija koja uključuje sve kvalifikovane i kredibilne činioce, a bez koje, kako napominju, plan i program nastave istorije ne može da se donese. Kako dodaju, javnosti se predočavaju pojedinačna, netransparentna i nerelevantna istraživanja u vidu anketa u koje nemaju poverenje.\nOni zato pozivaju Ministarstvo prosvete, Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja i profesore istorije da sednu za sto i detaljno porazgovaraju o reformi nastave istorije.\n„Smatramo da pokretači peticije imaju određene argumente koje su na mestu i s kojima se slažemo. Želimo da se ti argumenti čuju. Da se sedne za pregovarački sto, napravi panel diskusija tokom koje će svi biti upoznati s ciljevima, strukturom i problemima ove reforme, kako bi se na osnovu toga došlo do valjanog dugoročnog rešenja, a ne da posle nekoliko godina ponovo vršimo reforme i vrtimo se u krug kao što to činimo poslednjih decenija“, napominje Gocić.\nPoziv na diskusiju dosad su podržala 53 studenta istorije Filozofskog fakulteta u Nišu, među kojima su i asistenti i istraživači-pripravnici. Oni su pozvali i kolege s univerziteta u Beogradu, Prištini i Novom Sadu da im pomognu da u narednih mesec dana organizuju „onlajn“ panel diskusije i debate o reformi, kako bi pružili primer razgovora kakav žele da vide.\nKako se prijaviti za dodelu novca za udžbenike u Beogradu i šta je potrebno od dokumenata /video/\n20 Avgust, 12:16\nBeogradskim osnovcima tableti i besplatni digitalni udžbenici, nastavnicima laptopi\n16 Mart, 17:29


ZAKON O OTKLANJANJU POSLEDICA ODUZIMANJA IMOVINE ŽRTVAMA HOLOKAUSTA KOJE NEMAJU ŽIVIH ZAKONSKIH NASLEDNIKA: Vlada RS imenovala svog člana u Odboru za nadzor, koji će kontrolisati trošenje finansijskih sredstava koje jevrejske opštine dobijaju po ovom Zakonu\nDve i po godine od donošenja Zakona o otklanjanju posledica oduzimanja imovine žrtvama holokausta koje nemaju živih zakonskih naslednika ("Sl. glasnik RS", br. 13/2016 - dalje: Zakon), Vlada Republike Srbije imenovala je svog člana u Odboru za nadzor, koji treba da nadgleda na koji način se troše znatne finansije koje jevrejske opštine dobijaju po ovom Zakonu.\nPredstavnik vlade, koji je i predsednik Odbora za nadzor, jeste docent dr Haris Dajč, istoričar sa Filozofskog fakulteta u Beogradu, koji je bio uključen i u donošenje ovog zakona. Odbor kontroliše način na koji se troši 950.000 evra, koje Savez jevrejskih opština Srbije dobija iz budžeta svake godine, i prihodi stečeni od imovine koju Agencija za restituciju vraća jevrejskim opštinama po ovom Zakonu. Osim predstavnika vlade, članovi odbora su i po dva predstavnika Svetske jevrejske organizacije za restituciju u Srbiji i Saveza jevrejskih opština.\nIako jevrejska zajednica i pojedinci oduzetu imovinu mogu da potražuju i po zakonima koji se odnose na crkvenu i takozvanu opštu restituciju, najveći deo jevrejske imovine, u stvari, ostao je van ovih zakona, jer je pripadao porodicama koje su stradale u Holokaustu i koje nemaju zakonskih naslednika koji bi mogli podneti zahtev. Vredni objekti i zemljište koje je pripadalo stradalima u Holokaustu vraćaju se Savezu jevrejskih opština i pojedinačnim jevrejskim opštinama, a Zakonom je tačno propisano na koji način se prihodi stečeni od te imovine, kao i budžetskih 950.000 evra, koje će savez dobijati narednu četvrt veka, mogu trošiti. Između ostalog, novac se može koristiti za naučnoistraživačke projekte povezane sa Holokaustom i drugim zločinima nacista i njihovih saradnika, obeležavanje značajnih datuma iz perioda Holokausta, školovanje i stipendiranje studenata, mladih talenata i naučnika, finansijsku podršku postojećoj jevrejskoj zajednici u Srbiji, humanitarne svrhe… Takođe, Savez i jevrejska opština dužni su da izdvajaju 20 odsto prihoda za podršku preživelim žrtvama Holokausta u Srbiji. Haris Dajč kaže da je do sada vraćena veoma značajna imovina jevrejskim opštinama, najviše u Beogradu, ali i u Subotici, Kikindi, Zrenjaninu i Pančevu.\n– Neophodna je transparentnost korišćenja sredstava zbog odgovornosti koju ima i Savez jevrejskih opština u Srbiji koji je ovim zakonom postao vrlo značajan budžetski korisnik i koji sada raspolaže velikom imovinom. Srbija je jedinstvena bivša socijalistička zemlja u centralnoj i istočnoj Evropi jer je donela ovako sveobuhvatan zakon koji se uzima kao model za sve ostale evropske zemlje za koje još čekamo da usvoje slične propise, od onih u regionu do većih evropskih zemlja, kao što je Poljska. Upravo zato je važno da raspolaganje imovinom i trošenje namenskih sredstava bude besprekorno, zbog zakonske i moralne odgovornosti, ali i zbog obaveza koje imamo kao država koja je donela zakon koji se uzima kao najbolji primer u Evropi – ističe Dajč.\nOn navodi da očekuje da će Savez jevrejskih opština do kraja maja raspisati prve konkurse za 2018. godinu za naučnoistraživačke projekte koji se bave temom Holokausta. Oni će biti javni i dostupni svim građanima Srbije.\nZa donošenje i primenu Zakona Republika Srbija i Agencija za restituciju nedavno su dobili pohvale i od Izraela. Strahinja Sekulić, direktor Agencije za restituciju, sa saradnicima nedavno se vratio iz posete ovoj zemlji gde su boravili na poziv Vlade Izraela i Svetske jevrejske organizacije za restituciju (WJRO).\n– Primljeni smo na zaista visokom državnom nivou, naš boravak tamo bio je u znaku sastanaka, tako da smo za samo četiri dana boravka održali 12 sastanaka sa najznačajnijim organizacijama i udruženjima iz Izraela u vezi sa procesom restitucije. Nakon svih tih sastanaka nedvosmisleno je zaključeno da se u Izraelu od strane relevantnih državnih i nevladinih organizacija jako vrednuje i ocenjuje kao više nego uspešan rad Agencije za restituciju i njen doprinos u postupku vraćanja imovine oduzete Jevrejima za vreme Drugog svetskog – kaže Strahinja Sekulić.\nAgencija za restituciju do sada je primila 422 zahteva jevrejskih opština i prema njihovim procenama oni se odnose na većinu imovine koja se vraća po ovom Zakonu. Među značajnijim objektima koji su do sada vraćeni jesu zgrada "Narodnog magazina", tačnije Zadužbine Bensiona Bulija u Ulici kralja Petra u Beogradu, zgrada Sinagoge u Zemunu, bioskop "Reks", zgrada Baletske škole u Novom Sadu…\n– Imajući u vidu dosadašnju dinamiku u radu, ocenjujem da će svi zahtevi biti rešeni do kraja iduće godine – dodaje Sekulić.\nInače, Agencija za restituciju je u nekoliko slučajeva odbila vraćanje jevrejske imovine. Kako objašnjava njen direktor, radilo se o zahtevima kojima se traži vraćanje imovine koja je formalnopravno oduzeta onima koji nisu pripadnici jevrejske zajednice, a koju su stekli u toku Drugog svetskog rata.\n– Kada Agencija utvrdi da je to zapravo bila jevrejska imovina, ona ne može biti vraćena naslednicima lica koja su formalnopravno označavani kao vlasnici iste u odlukama o oduzimanju – ističe Sekulić.\nIzvor: Vebsajt Politika, Jelena Čalija, 18.05.2018.


Počela vakcinacija u studentskim domovima u Beogradu\nBeograd, 22. mart 2021.\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije saopštilo je da je danas počela organizovana vakcinacija studenata u studentskim domovima „Studentski grad“ i „Karaburma“ u Beogradu.\nDirektor Studentskog centra Goran Minić pozvao je studente da se vakcinišu i da na taj način zaštite svoje zdravlje i budu odgovorni kako prema sebi, tako i prema zdravlju ljudi iz svog okruženja.\nStavićemo na raspolaganje i sve naše objekte ako to bude potrebno, a vakcinaciju će sprovoditi kolege iz Studentske poliklinike, rekao je Minić i dodao da će studenti, osim na ova dva punkta, gde postoje poliklinike, moći da se prijave i upravama domova ili savezima u okviru studentskih domova.\nDanas će početi i anketiranje studenata u studentskim domovima o zainteresovanosti za vakcinaciju, objasnio je on, napominjući da je trenutna situacija u studentskim domovima bezbedna i stabilna.\nVršilac dužnosti direktora Studentske poliklinike Marija Obradović navela je da će u Studentskom gradu prvi studenti biti vakcinisani u toku današnjeg dana, pri čemu je istakla da od početka vakcinacije postoji veliko interesovanje studenata za taj proces.\nDo sada je vakcinisano približno 1.000 studenata sa hroničnim bolestima, posebnim potrebama, kao i studenti završnih godina medicine, farmacije i nekih drugih fakulteta koji su se organizovali preko studentskih organizacija na fakultetima, rekla je Obradović.\nProces vakcinacije sprovodi se i u Studentskoj poliklinici u Krunskoj ulici u Beogradu, dok mobilne ekipe vakcinišu i studente sa posebnim potrebama u domu „Mika Mitrović“.\nNenad Drulović, student biohemije na Hemijskom fakultetu, rekao je da se prijavio za vakcinaciju jer je to civilizacijska tekovina i da mu nije bitno koju će vakcinu primiti, jer smatra da su sve podjednako kvalitetne.


Besplatna edukacija – sajtovi (II deo) | Lifehacker.rs\nPredstavljamo vam nastavak serijala članaka Besplatna edukacija – sajtovi u kome smo se potrudili da na osnovu sprovedenog mini istraživanja izdvojimo najbolje sajtove na kojima, pored plaćenih, možete pohađati i veliki broj besplatnih kurseva. Kao što smo već pomenuli, ove sajtove možete koristiti u učenju ili usavršavanju različitih oblast, od stranih jezika, programiranja, dizajniranja… preko ekonomije, menadžmenta, IT-a… do istorije, politike i ostalih nauka. Jedina ”caka” je u tome što je potrebno elementarno znanje i razumevanje engleskog jezika. Uz malo više interesovanja i samodiscipline, otkrićete sve čari i pozitivne strane Interneta, jer znanje je moć, a u ovom slučaju mnogo toga što vas čini moćnijim se pruža besplatno! Mi smo za vas istražili, na vama je sada da pročešljate ove sajtove i uverite se sami…


21. априла 2022. enigma SVET ENIGMATA 0\nEnigmatski savez Srbije organizuje 3. Otvoreno prvenstvo Srbije u sastavljanju zagonetaka.\nKroz četiri kola enigmate će imati priliku da se nadmeću u sastavljanju skandinavke, anagrama, rebusa i stihovne zagonetke, a takmičar koji osvoji najviše bodova biće šampion Srbije za 2022. godinu.\nPobednik konkursa biće proglašen na ovogodišnjim Susretima enigmata Srbije, a nagrade će dobiti i tri najuspešnija takmičara u svakoj disciplini. Kompanija “Novosti” i list „Enigma“, koji uvek podržavaju aktivnosti ESS, obezbediće knjige iz svog izdavačkog portfolija.\nU prvom kolu, koje se održava pod nazivom „Memorijal Miodraga Tošića“ (u znak sećanja na vrsnog sastavljača ukrštenica iz Beograda i enigmatskog urednika „Enigme“) zadatak je da se sastavi skandinavku na dimenzije 12×18 (zajedno sa opisnim poljima), kakve su u časopisu “Enigma”. Izrez za sliku treba da bude veličine 6×7 u bilo kom uglu, a reči ne mogu da ulaze u rubna polja skandinavke. Dva tematska pojma koji moraju da se nađu u ukrštenici su KOCELJEVA i TAMNAVA.\nSvaki takmičar može da pošalje najviše tri rada za šampionat. Radove treba pripremiti kao što je uobičajeno, sa izvorima za manje poznate pojmove. Tako pripremljene skandinavke šalju se na mejl: vojadodevski@gmail.com ili na adresu Voja Dodevski, Đenovačka 8, 14106 Valjevo, najkasnije do 15. maja 2022.\nSvim učesnicima takmičenja Enigmatski savez Srbije i „Enigma“ žele dobru zabavu i uspešne rezultate!\nMemorijal Miodraga Tošića


DSS - Osnovan pokret “METLA 2020” uz poruku da će očistiti Srbiju od partijske države\nOpozicioni politički pokret “METLA 2020“ osnovan je danas na konvenciji održanoj u Beogradu, uz poruku lidera DSS-a Mioša Jovanovića da je potrebna metla da se zemlja očisti partijske države, korupcije i smene jednih te istih ljudi na vlasti.\nSa skupa u Sava centru, poručeno je da se Srbija danas vratila u komunističko vreme kada je partija odlučivala o svemu i da je zato važna promena izbornog sistema i smanjenje snage političkih partija.\n„Da biramo ljude po imenu i prezimenu, pa nećemo u parlamentu imati Marijana Rističevića. Da ubijemo snagu stranaka koje su se pretvorile u male okupacione vojske. Zato Metla, jer danas u ovoj zemlji sve zavisi od stranke na vlasti, kao u vreme komunizma“, rekao je Miloš Jovanović.\nKada je reč o Kosovu i Metohiji, on je ponovio stav da bi ragraničenje otvorilo put Velikoj Albaniji.\n„Ako predate Kosovo, sutrta ćete se boriti za Rašku. I tako bi na kraju završili na Beogradskom pašaluku“, istakao je Jovanović.\nOn se osvrnuo i na skup Narodne stranke Vuka Jeremića, koja se u isto vreme održavala u susednoj sali Sava centra.\n„Svi koji ste danas došli na osnivanje ovog našeg novog pokreta na pravom ste mestu. Skup pored nas nije to i oni ništa neće uraditi“, zaključio je jedna od lidera novoosnovanog pokreta.\nProfesor FON-a i predsednik Grupe za preporod Srbije (GEPS) Jovan Filipović pozvao je mlade ljude da se uključe u politiku, istakavši da nije cilj da ode današnja vlast da bi se vratila bivša.\nFilipović koji će ubuduće biti jedan od lidera pokreta „METLA 2020“ ocenio je da u Srbiji vlada „politički snobizam usvajanja politika naših neprijatelja“.\n„Mi smo za Evropu suverenih država, a ne za ovu Evropu koja nestaje“, naveo je on.\nPredsednik Vojnog sindikata Srbije Novica Antić, koji će takođe ubuduće biti jedan od lidera pokreta, naglasio je da građani već 30 godina gledaju iste ljude na vlasti.\n„Srbija dugo nije čišćena, zato je potrebna metla da je dobro očisti“, kazao je Antić.\nPredsednica udruženja „Tim za život“ Zlata Đerić ocenila je da Srbijom vladaju rijaliti programi i da zato danas građani ne razlikuju stvarnost od fikcije.\n„Moramo da osokolimo mlade da ostanu, uzmu metlu i počiste Srbiju. Ovde pripadamo i ako odemo svuda u svetu bićemo stranci“, dodala je Đerić.\nDSS POZDRAVLjA OPREMANjE VOJSKE RAKETNIM SISTEMIMA: VREME ZA VRAĆANjE OBAVEZNOG SLUŽENjA VOJSKE


Odluka Vrhovnog suda Srbije u vezi žalbe Crnogorske Pravoslavne Crkve nije nikakvo iznenađenje, već očekivani potez najveće sudske instance u Srbiji, rekao je predsjednik Crnogorske partije Nenad Stevović. Vrhovni sud Srbije uvažio je tužbu CPC-a i poništio rješenje ministarstva vjera Srbije kojim je odbijen zahtjev za upis Crnogorske Pravoslavne Crkve u registar crkava i vjerskih zajednica u Srbiji. “Ono što sad očekujemo jeste da ministarstvo vjera što prije registruje i upiše u registar crkava i vjerskih zajednica Crnogorsku Pravoslavnu Crkvu u Srbiji”, kazao je Stevović.\nVrhovni sud je uvažio tužbu Crnogorske pravoslavne crkve i poništio rešenje Ministarstva vera, kojim je odbijen zahtev za upis CPC u Registar crkava i verskih zajednica.\nPredstavnici kanonski nepriznate crkve zadovoljni su takvim stavom Vrhovnog suda i traže izvinjenje Ministarstva vera iako odluka suda ne znači da CPC mora da se upiše u registar crkava, već samo da prethodno rešenje Ministarstva vera nije bilo u skladu sa zakonom.\nVrhovni sud Srbije uvažio je tužbu Crnogorske pravoslavne crkve koja je doneta posle odluke Ministarstva vera da odbije da upiše tu kanonski nepriznatu crkvu u registar verskih zajednica u Srbiji.\nVrhovni sud je zaključio da se o tom sporu za sada ne može raspravljati jer su, prilikom donošenja osporenog rešenja, povređena pravila upravnog postupka.\nPortparolka suda Vesna Dabić objašnjava da suprotno Zakonu o opštem upravnom postupku, rešenje Ministarstva vera nije potpisao ministar Radomir Naumov, koji je naveden kao službeno lice koje rešenje donosi.\n"Vrhovni sud Srbije je utvrdio da rešenje Ministarstva vera ne sadrži razloge na osnovu kojih je odluka doneta. Prema oceni Vrhovnog suda, ne može se ispitati ni zakonitost osporenog rešenja jer činjenično stanje nije ni utvrđeno, odnosno osporeno rešenje ne sadrži dokaze na osnovu kojih bi se moglo utvrditi činjenično stanje. Na osnovu presude VSS-a ministarstvo vera bi trebalo da postupi po primedbama suda i da u ponovnom postupku otkloni nedostatke na koje je VSS ukazao“, objašnjava Dabićeva.\nMinistarstvo vera je u prethodnoj odluci o odbijanju da u registar crkava upiše kanonski nepriznatu crnogorsku pravoslavnu crkvu navelo da CPC, sa stanovišta pravoslavnih crkava, nije priznata i da se država neće mešati u kanonske odnose crkava i zato neće upisati CPC.\nToj crkvi tada nije zabranjeno delovanje u Srbiji jer se, za državu Srbiju, odnosno za Ministarstvo vera, radilo o građanskoj organizaciji. Savetnik za medije ministra vera Jovan Janjić kaže da će ministarstvo postupiti po odluci Vrhovnog suda i da će ponovo doneti odluku o odbijanju zahteva za registraciju CPC u Srbiji.\n"Ministarstvo će doneti novo rešenje, a svako ima pravo da traži ono što misli da treba da traži", kaže Janjić.\nPoverenik Crnogorske pravoslavne crkve u Srbiji Nenad Stevović kaže za B92 da očekuje da će ministarstvo vera u što kraćem roku registrovati CPC.\n"Očekujemo i izvinjenje od nadeležnog ministarstva jer naša nacionalna zajednica i vernici CPC su ovom prethodnom odlukom doživeli prilične neprijatnosti. U slučaju da se to sve ne desi, sledeća instanca je sud u Strazburu jer mislimo da ćemo ekspresno rešiti ovaj problem za našu nacionalnu zajednicu u Srbiji", smatra Stevović.\nPored toga što je Crnogorska crkva dobila na pravnom polju u Srbiji, tako je i pravo bilo na strani Srpske pravoslavne crkve u Crnoj gori.\nCrnogorsko Ministarstvo finansija pre dva dana vratilo je Srpskoj crkvi prava titulara nad crkvama i crkvenim zemljištem u opštini Cetinje.\nTom odlukom poništena je ranija odluka državne Uprave za nekretnine da se crkve i crkveno zemljište u cetinjskoj opštini vrate u svojinu selima i bratsvima, čime je SPC bila izgubila pravo titulara.\nCrnogorski mediji preneli su da je Crnogorska pravoslavna crkva, na čiju je inicijativu SPC izgubila pravo titulara nad crkvama i zemljištem, u rešenju Ministarstva finansija stavljena pod znake navoda.\nVrhovni sud Srbije uvažio je tužbu Crnogorske pravoslavne crkve i poništio rješenje Ministarstva vjera Srbije, kojim je odbijen zahtjev za upis Eparhije Crnogorske pravoslavne crkve za Republiku Srbiju iz Cetinja u Registar crkava i vjerskih zajednica u Srbiji, saopšteno je danas iz tog suda.\nPrema ocjeni VSS, ovaj spor se za sada ne može raspraviti jer su prilikom donošenja osporenog rješenja povrijeđena pravila upravnog postupka.\nProtivno Zakonu o opštem upravnom postupku, rješenje Ministarstva vjera Srbije nije potpisao ministar Radomir Naumov, koji je naveden kao službeno lice koje rješenje donosi.\nVSS je utvrdio i da rješenje Ministarstva ne sadrži razloge na osnovu kojih je odluka o odbijanju zahtjeva Crnogorske pravoslavne crkve donijeta. Prema ocjeni tog suda, zakonitost osporenog rješenja se ne može utvrditi, jer nije utvrđeno činjenično stanje, odnosno osporeno rješenje ne sadrži dokaze na osnovu kojih bi se moglo utvrditi činjenično stanje, navedeno je u saopštenju koje prenosi agencija Tanjug.\nVRHOVNI SUD SRBIJE UVAŽIO TUŽBU CRNOGORSKE PRAVOSLAVNE CRKVE\nBeograd, 11. juna – Vrhovni sud Srbije poništio je rješenje Ministarstva vjera Srbije kojim je odbijen upis Crnogorske pravoslavne crkve u registar vjerskih zajednica.\n«Ova odluka za nas nije iznenađenje, očekujemo da ministarstvo vjera registruje Crnogorsku pravoslavnu crkvu i da nam se izvini», rekao je Nenad Stevović, nekadašnji povjerenik CPC-a za Srbiju, a sad lider Crnogorske partije. On je za «Pobjedu» precizirao: «U slučaju da ministarstvo vjera ponovo odbije da registruje CPC, naša sljedeća instanca je Sud za ljudska prava u Strazburu».\nNa «Pobjedino» pitanje da li će sada ministarstvo vjera registrovati CPC, Jovan Janjić, savjetnik za medije u ovom ministarstvu kaže: «Vrhovni sud Srbije ustanovio je da rješenje ministarstva vjera, (kojim se odbija upis u registar takozvane eparhije Crnogorske pravoslavne crkve za republiku Srbiju u registar crkava i vjerskih zajednica), ima izvjesnih proceduralnih propusta. Ali, to ne znači da se ovim osporavaju činjenično stanje i razlozi zbog kojih je odbijen upis u registar. Ministarstvo vjera će u najkraćem roku otkloniti proceduralne propuste na koje je ukazao vrhovni sud i donijeti novo rješenje».(V. Cvejić)\nIzvor: Tanjug |11. jun 2008. 15:19:12\nBEOGRAD, 11. juna (Tanjug) - Ministarstvo vera saopštilo je danas da će u zakonskom roku otkloniti procesne smetnje na koje je ukazao Vrhovni sud Srbije i da će doneti novo rešenje kojim se odbija upis "Eparhije Crnogorske pravoslavne crkve u Srbiji".\n"Vrhovni sud Srbije ustanovio je da rešenje Ministarstva vera kojim se odbija upis "Eparhije Crnogorske pravoslavne crkve za Republiku Srbiju" u Registar crkava i verskih zajednica ima izvesnih procesnih smetnji", navodi se u saopštenju.\nDodaje se da "zbog toga sud nije ni ulazio u ispitivanje suštine samog rešenja, odnosno njegove zakonitosti, već je predmet vratio Ministarstvu vera na ponovno odlučivanje".\nVŠ saopštio je juče da je uvažio tužbu Crnogorske pravoslavne crkve i poništio rešenje Ministarstva vera Srbije, kojim je odbijen zahtev za upis "Eparhije Crnogorske pravoslavne crkve za Republiku Srbiju iz Cetinja" u Registar crkava i verskih zajednica u Srbiji.\nVŠ je utvrdio i da rešenje Ministarstva ne sadrži razloge na osnovu kojih je odluka o odbijanju zahteva Crnogorske pravoslavne crkve doneta.


Balkan je postao predigra za novi Hladni rat: Analiza Njujork tajmsa – Bankar.me\nApril 13, 2018 Članci, MAKRO, PLANETA, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nRusija, kažu, širi uticaj i pojačava etničke tenzije u zemljama koje se nadaju da će ući u Evropsku uniju. Njen uticaj je več naveo Brisel da oživi usnule ciljeve za proširenje. Takođe je skrenuo novu pažnju Vašingtona na bezbjednosne rizike NATO članica.\nPosle složnog odgovora Zapada na trovanje bivšeg ruskog špijuna i njegove ćerke u Britaniji i progona oko 150 ruskih diplomata i obavještajaca, „Balkan je postao još važniji”, kaže Mark Galeoti, viši istraživač Instituta za međunarodne odnose u Pragu.\nU izvještaju Evropskom savjetu za spoljne odnose, Galeoti navodi da „Rusija na Balkan gleda kao na bojište u svom ‘političkom ratu'” i pokušava da “skreće pažnju i stvori potencijalne monete za potkusuravanje sa Evropskom unijom”.\nČarls A. Kupčan, koji je bio evropski direktor Nacionalnog savjeta za bezbjednost pod američkim predsjednikom Barakom Obamom kaže da „Rusi pokušavaju da iskoriste posljednji dio zapadne Evrope koji je politički nefunkcionalan”.\nSituacija podsjeća na onu u Ukrajini gde je Rusija prvobitno dozvolila da se Kijev pridruži EU, ali ne i NATO, a onda promijenila mišljenje što je dovelo do revolucije koja je podstakla Moskvu da aneksira Krim i podstakne secesiju u istočnoj Ukrajini.\nNa Balkanu, takmičenje sa Rusijom može da izazove novu nestabilnost u regionu koji se i dalje oporavlja od rata 1992-95. koji je rasturio bivšu Jugoslaviju.\nU Sarajevu, mnogi ožiljci rata su izbrisani. Bivši Holidej in, nekada mjesto bez prozora gdje su se reporteri krili u blizini Ulice snajperista tokom rata u Bosni, sada je sređen i pun. Gradska vijećnica u neomavarskom stilu, spomenik multikulturalizmu koji je bio granatiran i spaljen, sada je renovirana.\nTo je jedna od nekoliko tačaka koje Rusija pokušava da iskoristi, kaže Kupčan, dok lider poluautonomnog srpskog regiona Republike Srpske, Milorad Dodik, nastavlja da traži referendum o nezavisnosti. Druge tačke su Makedonija gdje su odnosi Albanaca i Slovena zategnuti, kao i između Kosova i Srbije.\nZazirući od ruskog mešanja, EU je ponudila ponovo mogućnost članstva Bosni i pet drugih zemalja zapadnog Balkana – Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji, Albaniji i Kosovu, a zauzvrat zatražila suštinsku strukturalnu reformu.\nSkepsa u ovim zemljama prema Briselu je duboka. Mnogi sumnjaju u iskrenost EU koja postaje sve više populistička, nenaklonjenija migrantima i opreznija posle Rumunije i Bugarske u vezi novih članica.\nPre četiri godine, predsedavajući Evropske komisije Žan-Klod Junker rekao je da neće više biti brzog širenja bloka, usporivši tako proces.\nPrema riječima makedonskog ministra spoljnih poslova Nikole Dimitrova, izgledalo je kao da su „zaključani u čekaonici bez izlaza”.\n„Junker je pogriješio kada je rekao da nije zainteresovan za proširenje”, rekao je Karl Bilt, bivši švedski ministar spoljnih poslova i specijalni izaslanik UN za Balkan. „EU je skrenula pogled sa lopte na nekoliko godina i posledice su se osjetile”.\nČak je i zvanično rekla da bi, ako sve prođe dobro, Srbija i Crna Gora, jedine dve zemlje koje su u procesu pristupanja pa samim tim i prve na listi, mogle da postanu članice do 2025. godine.\nStrategija bloka za Zapadni Balkan objavljena u februaru, predviđa šest inicijativa: vladavinu prva, bezbjednost i migraciju, društveno-ekonomski razvoj, transport i energetsku povezanost, digitalnu agendu i „pomirenje i dobrosusedske odnose”.\nBugarska, koja trenutno predsjedava blokom, oganizovaće specijalni samit o Balkanu u maju. Pitanje Balkana je u agendi Evropskog saveta za jun, a Britanija će biti domaćin Samita o zapadnom Balkanu u julu, prije sastanka NATO u Briselu.\n„Vrijeme je da završimo posao iz 1989″, kaže Johanes Han, komesar EU zadužen za proširenje. „Postavili smo 2025. kao indikativni datum za Srbiju i Crnu Goru koji je istovremeno realističan i ambiciozan”.\n„Danas ove zemlje pokazuju jasne elemente državnog zastoja, uključujući veze sa organizovanim kriminalom i korupcijom na svim nivoima, kao i snažnu povezanost javnih i privatnih interesa”, navodi EU.\nDodajte tome i slabe ekonomije i odlazak mladih u potrazi za poslom i šanse ne deluju dobro.\nAli sada su i Amerikanci zainteresovani. Obnovljena zabrinutost Vašingtona “potiče dijelom iz straha zbog širenja ruskog uticaja”, kaže A. Ros Džonson i dodaje da Kongres sada traži od Ministarstva odbrane „procjenu bezbjednosne saradnje između svake zemlje Zapadnog Balkana i Ruske federacije”.\nRusija je jasno stavila do znanja da joj je neprihvatljivo širenje NATO na Zapadni Balkan, a Moskva je bila umiješana i u čudan pokušaj puča u Crnoj Gori 2016, prije ulaska zemlje u NATO.\nRusija pokušava da učvrsti svoje pozicije u regionu, kako u vladi tako i u poslovnim krugovima tako da će ove zemlje kada uđu u EU „sa dobom donijeti i ruski uticaj”, navodi Galeoti.\nRusija je umiješana i u lokalne medije, kako preko sajtova koji su povezani sa Kremljom poput Sputnika, tako i zahvaljujući botovima koji koriste lokalne probleme da šire ruski uricaj.\nBilt naročito izdvaja rusko investiranje u srpsku infrastrukturu. Iako ruske investicije ne mogu da se porede sa investicijama zemalja EU, Srbija ima prirodnu sklonost ka ruskoj, pravoslavnoj braći i sjeća se ruske podrške tokom rata na Kosovu.\n„Da li je EU dovoljno osjetljiva da shvati šta se dešava u Srbiji”, pita Galeoti.\n„Politika EU je mahom podržavala ono što umiruje Zapadni Balkan”, kaže Galeoti. „To je veoma opasno i stvara savršeno okruženje za Moskvu da igra svoje igrice”.\nBrisel, kaže on, treba da da veću šargarepu i ponudi iskrene podstreke institucionalnim reformana i istinske sankcije ako se one ne sprovedu.\nBivši visoki američki zvaničnik je region nazvao novim hladnoratovskim ratištem i dodao da je Brisel previše rigidan u pokušajjima da održi ljude na pravom putu, a novac nije povezan onoliko koliko bi morao sa ciljevima reformi.\nZvaničnik koji je tražio da ostane anoniman kako bi sačuvao svoj uticaj u regionu kaže da se zemlje reformišu samo kada Brisel i Vašington zajedno pritiskaju lidere da ostave stare navike korupcije, blokade zemlje, politizovanog sudstva i ruskih kompnija koje pokušavaju da zauzmu ključne infrastrukturne institucije i medije.\nEvropa nije voljna da uveze još problema. „Argument je da ako uvedemo i zemlje Balkana mi osnažujemo stabilnost”, kaže Norbert Rotgen, predsedavajući Bundestagovog komiteta za spoljne poslove. „Ali da li je to tako?”\nAko uvezemo krhke zemlje u EU mi uvozimo krhkost”, dodao je on. „Ako napravimo kompromis o uslovima, pustićemo unutra nestabilne zemlje otvorene ka stranim uticajima. Zbog toga moramo da budemo oštri sa uslovima ulaska”.\nIronija istorije, kaže Bilt, je da je Jugoslavija ostala cijela, ona bi do sada sigurno bila u EU, jer je 1990. bila daleko ispred sadašnjih članica Rumunije i Bugarske.\n„Da do rata nije došlo, cijela ova oblast bi bila članica EU”, rekao je on. „Balkan je uvek živeo najbolje kada je bio integrisan u šire okrvire, što je danas, kao i ranije neophodno i jedino moguće u Evropskoj uniji”.\nKupčan ostaje optimista.\n„Znate kako će se ova priča završiti, sa svim bivšim jugoslovenskim republikama integrisanim u Evropsku uniju”, rekao je on. „Ali kada?”\n© 2018 The New York Times, Nedeljnik.rs\nPOJMOVIBalkan i EU hladni rat rusija na balkanu SAD i balkan zemlje Balkana zemlje zapadnog Balkana\nPrevious Erste Bank: Dnevni finansijski pregled – 13.04.2018.\nSljedeći Societe Generale Montenegro zapošljava: Službenik za pravne poslove


NIN 2447, 20 NOV 1997\nPUT CRVENE SVILE\nDa li je predsednik Jugoslavije u Kinu isao samo da bi o vratu "nosio" veliku ekipu nasih direktora, ili je rec o iskljucivo politickoj poseti? Vreme ce pokazati\nVideo je Slobodan Milosevic da se u Sangaju "radi i danju i nocu... sto potvrdjuje, u stvari, da Kina vodi najbolju politiku za svoj narod i najbolju politiku za svoj napredak". Rekao je ovo posle povratka iz Kine na surcinskom aerodromu "po suncanom danu" i "vidno raspolozen", kako su primetili drzavni mediji. Njegova je izjava bacila u dilemu ovdasnje ekonomske analiticare, koji su taman pomislili da je kineski predsednik Djijang Cemin pozvao naseg predsednika u prijateljsku posetu kako bi saldirali racune za naftu koju nismo platili.\nUDAR NA DRZAVU\nPredsednik Republike Srpske Biljana Plavsic govori za NIN o kooperativnosti sa medjunarodnom zajednicom, predstojecim parlamentarnim izborima i odgovara na optuzbe Momcila Krajisnika, clana Predsednistva BiH\nGde su i sta rade buduci predsednici Milan Milutinovic i Vojislav Seselj (s Vukom Draskovicem za petama)\nPRIVATIZACIJA NECE USPETI\nSvaka privatizacija cin je politicke volje. Nije vazno da li je ona iznudjena ili su ljudi na vlasti shvatili da tako mora da bude


Konferencija odbora za evropske poslove parlamenata Evropske unije (COSAC) je konferencija koja okuplja odbore za pitanja EU nacionalnih parlamenata država članica EU, kao i predstavnike Evropskog parlamenta.\nSastanci COSAC-a se uobičajeno održavaju u glavnom gradu države koja predsjedava Savjetu Evropske unije. U okviru jednog polugodišnjeg predsjedavanja, organizuju se sastanak predsjedavajućih odborima za evropske poslove i plenarni sastanak COSAC-a.\nCOSAC je osnovan u maju 1989. godine na sastanku u Madridu, na kojem su predsjednici parlamenata zemalja članica EU izrazili saglasnost u pogledu jačanja uloge nacionalnih parlamenata u odnosu na poslove Zajednice i to okupljanjem svojih odbora za evropske poslove. Prvi sastanak COSAC-a je održan 16. i 17. novembra 1989. godine u Parizu.\nCOSAC je formalno priznat u Protokolu o ulozi nacionalnih parlamenata u Evropskoj uniji Ugovora iz Amsterdama koji je zaključen od strane šefova država i/ili vlada u junu 1997. godine. Protokol je stupio na snagu 1. maja 1999. godine.\nPrema članu 10 Protokola (br. 1) o ulozi nacionalnih parlamenata u Evropskoj uniji Ugovora iz Lisabona, COSAC (Konferencija parlamentarnih odbora za evropske poslove) „može podnijeti bilo kakav prilog vrijedan pažnje Evropskog parlamenta, Savjeta i Komisije. Takođe, COSAC promoviše razmjenu informacija i najbolje prakse između nacionalnih parlamenata i Evropskog parlamenta, uključujući njihove posebne odbore. Osim toga, može organizovati interparlamentarne konferencije na određene teme, posebno u cilju rasprave o Zajedničkoj vanjskoj i bezbjednosnoj politici, uključujući zajedničku bezbjednosnu i odbrambenu politiku. Prilozi sa Konferencije ne obavezuju nacionalne parlamente i prejudiciraju njihove pozicije.“\nLisabonski ugovor stupio je na snagu 1. decembra 2009. godine.\nPoslovnik o radu COSAC-a je usvojen na XLV plenarnom sastanku od 29. do 30. maja 2011. godine u Budimpešti i zamjenjuje poslovnik usvojen 2007. godine.\nPlenarni sastanak COSAC-a održava se tokom svakog predsjedavanja, uzimajući u obzir različite parlamentarne prakse država članica, izborne periode i javne praznike u državama članicama. Datum sljedećeg sastanka utvrđuje se i objavljuje najkasnije na dan prethodnog sastanka. Svaki nacionalni parlament predstavlja najviše šest poslanika iz jednog ili više odbora za evropske poslove. Evropski parlament predstavlja šest poslanika.\nPripremni sastanak predsjedavajućih odborima za evropske poslove i predstavnika Evropskog parlamenta održava se pred svaki plenarni sastanak COSAC-a, u dogovoru sa predsjedavajućom Trojkom. Svaka delegacija se sastoji od dva člana parlamenta.\nPosmatrači iz parlamenata zemalja kandidata\nTri člana parlamenta svake države kandidata pozivaju se da u svojstvu posmatrača prisustvuju plenarnim i vanrednim sastancima COSAC-a. Dva člana parlamenta svake države kandidata pozivaju se da u svojstvu posmatrača prisustvuju sastancima predsjedavajućih odborima za evropske poslove.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Španija će izručiti Luku Bojovića Srbiji\nZVANIČNO 26. 07. 2013. 19:44 >> 19:46 0\nMinistarstvo pravde Srbije juče je dobilo dopis iz Španije o tome da je tamošnji Savjet ministara 12. jula odobrio izručenje Luke Bojovića, koji je u Srbiji optužen da je kao novi vođa zemunskog klana organizovao ubistva.\nDopis koji je stigao ima 60 stranica na španskom jeziku i kada bude preveden biće poznato šta se sve u njemu navodi, kažu u Ministarstvu pravde. Kako su precizirali, od ponedjeljka će biti poznato više detalja o ekstradiciji Bojovića, prenio je B92.\nOdluka je donikjeta da bi se Bojoviću, koji je februara 2012. godine uhapšen u Valensiji, u Srbiji sudilo za tri ubistva i da bi bio upućen na izdržavanje kazne od 1,3 godine zbog nelegalnog posjedovanja oružja i osam mjeseci zatvora zbog falsifikovanja službenih isprava.\nBojović i njegova grupa i u Španiji su osumnjičeni za više krivičnih djela, između ostalog i za ubistvo Milana Jurišića - Jureta, takođe pripadnika zemunskog klana.\nLuka Bojović je napustio Srbiju u junu 2010. godine, nedugo poslije hapšenja Sretka Kalinića u Zagrebu i Miloša Simovića na srpsko-hrvatskoj granici.\nZa njim je u septembru 2010. raspisana međunarodna potjernica i podignuta optužnica zbog sumnje da je 2004. organizovao ubistvo Andrije Draškovića i Zorana Nedovića Šoka kada su nastradala dvojica njihovih tjelohranitelja. Bojovića je sa ovim ubistvima povezao Kalinić, koji je Srbiji izručen iz Hrvatske 25. avgusta 2010.\nSudovi kršili zakon u korist Luke Bojovića\nUbijen poznati beogradski advokat\n28. 07. 2018. 6


Vlasotinački socijalisti podržali Ivicu Dačića - JUGPRESS\nVlasotinački socijalisti podržali Ivicu Dačića\nVlasotinački socijalisti sinoć su održali konferenciju Opštinskog odbora SPS , a sve u okviru priprema za održavanje Desetog kongresa SOPS, zakazanog za 22.decembar 2018.godine u Beogradu.\nU Izveštaju o radu OO SPS Vlasotinca u periodu od 2014. do 2018.godine, predsednik Nebojša Stojanović napomenuo je da je bilo i ,,teškog perioda za rad, naročito u vremenu kada su ispadali iz vlasti, i kada su mnogi članovi partije, zaposleni na određeno vreme, ostajali bez posla”.\n– U vršenju vlasti vratili smo se 2015.godine, ali bez punog i pravog kapaciteta – posebno je istakao predsednik Stojanović, uz podsećanje da su socijalisti u opštini Vlasotince na izborima 2016.godine ostvarili izuzetno dobar rezultat od 19,1% , što im je u opštinskom lokalnom parlamentu donelo 10 odborničkih mesta, a već u jesen iste godine na izborima za članove mesnih zajednica ostvarili su 26% glasova.\nPredsednik vlasotinačkih socijalista Nebojša Stojanović, podsetio je delegate da su u toku ove godine koja je na izmaku uz pomoć ministarstava u kojima su članovi SPS obezbeđena sredstva za našu opštinu za finansiranje određenih projekata iz oblasti povećanja nataliteta, zatim ulaganja u projekte koji poboljšavaju kvalitet života porodica sa malom decom u seoskim mesnim zajednicama , kao i za završetak radova na sportskoj hali u Vlasotincu.\nBez diskusije i aklamacijom prisutnih delegata usvojen je Izveštaj o radu OO SPS Vlasotinca za period od 2014. do 2018.godine.\nDelegati su, takođe, usvojili predlog odluke o izboru 18 delegata za 10.kongres SPS, a jednoglasno je doneta odluka da se za predsednika SPS podrži dosadašnji predsednik Ivica Dačić. Za članove Glavnog odbora SPS predloženi su Nebojša Stojanović i Milica Ranđelović, a za člana Nadzornog odbora SPS Dejan Čikić, dok su za članove Statutarne komisije SPS predloženi Marinko Đorđević i Bratislav Mladenović.


Prijović i Dragović pred potpisom za Crvenu zvezdu - NOVA portal\nFudbal Autor:Strahinja Nikolić22. apr. 202122:57 > 23:06\nFoto: EPA-EFE/STR/Tim Groothuis / AFP / Profimedia\nCrvena zvezda bi mogla da dobije dva velika pojačanja u samo jednom danu, s obzirom na to da su crveno-beli veoma blizu dogovora sa dvojicom odličnih fudbalera.\nPrva „lasta“ bi trebalo da bude Aleksandar Dragović. Štoper Bajera iz Leverkuzena je navodno viđen na stadionu „Rajko Mitić“, gde je pregovarao sa upravom Zvezde o potencijalnoj saradnji, a dve strane su, takođe navodno, i postigle sporazum, mada još uvek nema zvanične potvrde ove informacije.\nAnjeli detaljno pričao o Zvezdi i propasti Superlige\nPartizan i dalje ne priznaje Zvezdinu 3. zvezdicu FOTO\nDragović je sa Zvezdom dovođen u vezu prethodnih meseci, a kako ni sam nije nikada krio da je veliki navijač tima sa Autokomande, ne iznenađuje želja da bude deo crveno-belog tima koji će napasti plasman u Ligu šampiona.\nUpravo je zov elitnog takmičenja ono što bi moglo da bude presudno u dolasku drugog velikog pojačanja na Marakanu. Naime, Aleksandar Prijović, napadač saudijskog Al Itihada, želi da se vrati u Evropu kako bi bio na oku selektoru Draganu Stojkoviću Piksiju, a kako i Zvezda ima ambicije ne samo da se plasira u Ligu šampiona, već i da napravi nešto ozbiljniji rezultat, Prijović bi trebalo da pomogne u tome.\nKako prenosi navijački portal koji prati dešavanja u Crvenoj zvezdi, Redstarbelgrade, i Dragović i Prijović bi trebalo da dođu kao slobodni igrači. Dragoviću ugovor sa Bajerom iz Leverkuzena ističe ovog leta, dok bi Prijović trebalo da raskine saradnju sa Al Itihadom koja traje do 2023. godine, o čemu je bilo reči prethodnih meseci, ali je i tekuću sezonu proveo u ovom klubu.\nZvanična potvrda bi trebalo da usledi u narednim danima.\nAleksandar DragovićAleksandar PrijovićFK Crvena zvezdaLiga šampiona


Studenti u poseti Kompaniji Tiffany - Ozonpress :: internet portal\nTag: poseta, studenti, Tiffany\nU petak, 18. oktobra, studenti Fakulteta Primenjenih umetnosti i Visoke tekstilne strukovne škole za dizajn, tehnologiju i menadžment iz Beograda, posetili su kompanju TIFFANY Production sa željom da se dodatno upoznaju sa procesom proizvodnje i svoja teorijska znanja dopune praktičnim.\n40 studenata razmenili su iskustva i informacije sa mladim kreatorima koji čine kreativni tim kompanije TIFFANY ali i prisustvovali, kako kažu, njima jako zanimljivom delu procesa proizvodnje – oplemenjivanju i doradi gotovih odevnih predmeta u lavanderiji kompanije.\n– Svedoci smo da se modna industrija vraća na velika vrata i da sve više jača u poslednjih par godina. Kako bi taj rast bio održiv neophodna je mladost, kreativnost i dosta energije koju ovi mladi poseduju. Iz tog razloga nam je veliko zadovoljstvo da postoji interesovanje studenata za rad naše kompanije. Ko zna, možda baš neko od njih bude deo podmlatka u budućem vremenskom period. Ovo je druga poseta koju smo imali u toku ovog meseca. Prethodno su nas posetili srednjoškolci iz Tehničke škole „Mileva Marić Ajnštajn„ iz Novog Sada. Naša vrata su uvek otvorena za one koji su željni znanja – izjavila je Tamara Karapanžić marketing menadžer.\nKompanija „Tiffany Production“: Oglas za posao


Kineski kredit za TE Kostolac, pa i kineski zakoni - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kineski kredit za TE Kostolac, pa i kineski zakoni\nDanas objavljuje novo istraživanje Centra za istraživačko novinarstvo Srbije\nKineski kredit za TE Kostolac, pa i kineski zakoni\nZa izgradnju novog bloka termoelektrane Kostolac B i proširenje kopa uglja Drmno Vlada Srbije je od kineske državne banke pozajmila 608,2 miliona dolara i obavezala se da će poštovati kineske zakone\nIako se javno zalaže za ulaganja u obnovljive izvore energije i smanjenje emisije štetnih gasova, Srbija intenzivno radi na izgradnji novog bloka termoelektrane Kostolac B koji će koristiti najprljaviji oblik proizvodnje energije – sagorevanje uglja lignita.\n0Piše: DanasOnline 21. jula 2016. 10.56\nPored gradnje bloka 3, planirani su i radovi na proširenju površinskog kopa uglja Drmno.\nDržava je za ovaj posao uzela kredit od kineske Export-Import (Exim) banke i za njega garantovala svojim budžetom. Banka ima pravo da ugovor o kreditu ustupi trećoj strani, a u slučaju spora primenjuju se kineski zakoni. Glavni izvođač radova na proširenju termoelektrane i površinskog kopa je kineska kompanija Ćina Maćinery Engineering Corporation (CMEC).\nU decembru 2014. godine, Vlada je od kineske državne Exim banke uzela kredit od 608,2 miliona američkih dolara, uz godišnju kamatnu stopu od 2,5%. Prethodno je Srbija za prvu fazu projekta – revitalizaciju i smanjenje količine emitovanja sumpora iz postojećih blokova Kostolca B – od iste banke pozajmila još 293 miliona dolara.\nMahmud Bušatlija, savetnik za infrastrukturni razvoj i investicije, kaže da je otežavajuća okolnost što u Srbiji nema dovoljno ljudi koji poznaju kinesko zakonodavstvo: „Ako se pominje da imate arbitražu kod njih, po njihovim zakonima, onda morate znati te zakone“.\nBušatlija objašnjava da su uslovi na koje je Srbija pristala neophodni kako bi uzimala velike zajmove: „Vi zalažete budžete jer ne možete drugačije da dobijete kredit (…) Mi smo zemlja koja donosi veliki rizik u poslovanju. Pripadamo kategoriji čiji dug mora da se otrese lako ukoliko dođe do toga (do problema)“.\nJoš 2010. godine, EPS i javno preduzeće Termoelektrane i kopovi Kostolac potpisali su Opšti ugovorni sporazum sa kineskom firmom CMEC. Termoelektrane su kasnije postale ogranak EPS-a. Sporazumom je precizirano da će CMEC biti glavni izvođač radova u obe faze projekta za Kostolac B i da za nabavku usluga i robe iz Kine mora da bude potrošeno najmanje 51% ukupne vrednosti projekta. Prema ovom sporazumu, podizvođačima iz Srbije može pripasti maksimalno 40%.\nU novembru 2013. godine, EPS i CMEC potpisuju ugovor o gradnji novog bloka termoelektrane. U Aneksu 5 ovog ugovora navedeni su podizvođači među kojima nema nijedne firme iz Srbije, dok su samo dva od 15 dobavljača domaće firme. EPS je Centru za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) dostavio samo deo tražene dokumentacije o ovom poslu. Između ostalog, nedostaju neke od stranica Opšteg ugovornog sporazuma iz 2010, kao i Aneks 1 ugovora iz 2013. godine. Ni tokom uvida u dokumente u prostorijama EPS-a novinarki CINS-a nije omogućen pristup celokupnoj dokumentaciji.\nNemanja Nenadić, programski direktor Transparentnosti Srbija, kaže da ostaje otvoreno pitanje je li ovaj aranžman najpovoljnija opcija koja je postojala za Srbiju i da nema dokaza o njegovoj isplativosti: „Ne samo zašto je isplativa termoelektrana kao takva, već vezani posao sa kreditom i unapred određenim izvođačima“.\nKonsultant za strana ulaganja i član Naučnog društva ekonomista Srbije, Milan Kovačević kaže da je problem što je posao „direktno dogovoren, bez imalo poznatih argumenata zašto baš toliko treba da košta ta izgradnja“.\nUkoliko država daje garanciju za neki projekat – što se dogodilo u slučaju kredita za Kostolac – taj postupak bi morao proći odgovarajuću proceduru, odnosno mora se poštovati Zakon o kontroli državne pomoći kako bi se sprečilo da neka firma ima povlašćen položaj.\nIpak, Upravni sud je, dan nakon održanog ročišta, doneo presudu kojom je poništio rešenje Ministarstva o odobravanju Studije. Ministarstvo poljoprivrede i životne sredine moralo je Rumuniji već prilikom planiranja da dostavi projekat, objasni moguće uticaje i pruži joj mogućnost da učestvuje u postupku procene uticaja na životnu sredinu. Rumunsko predstavništvo međunarodne organizacije Bankwatć Network je u aprilu 2014. godine obavestilo Komisiju UN-a da to nije učinjeno.\nU novembru 2014. godine, Snežana Bogosavljević-Bošković, tadašnja ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine, u obraćanju UN-ovoj komisiji navela je da Srbija nije primenila Espoo konvenciju jer je smatrala da nije reč o novoj termoelektrani, već o novoj jedinici postojeće. Rekla je i da će kasnije postupiti po ovoj konvenciji ako tako odluči Upravni sud.\nNovinari CINS-a tražili su od Ministarstva sagovornika na ovu temu, ali umesto intervjua dobili su dopis u kome Ministarstvo iznosi svoj stav o gradnji Kostolca. Na dodatno pitanje – zašto su pokrenuli izradu nove Studije kada već dve godine tvrde da za time nema potrebe i da će sačekati odluku Upravnog suda – iz Ministarstva nisu odgovorili.\nZaključno sa 20. junom, Srbija je od ukupno 608,2 miliona dolara pozajmice povukla nešto više od 71 milion dolara. Za proviziju na neiskorišćena kreditna sredstva kineskoj banci je do tada plaćeno preko 867 hiljada dolara.\nSutra čitajte o štetnim efektima koje će gradnja novog bloka termoelektrane Kostolac imati po životnu sredinu i zdravlje stanovnika okolnih naselja.\nkostolac, termo elektrana


Niko ne može da spreči Putina da izvuče Mladića iz Haga: PREDSEDNIK RUSIJE POKREĆE INICIJATIVU… | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tNiko ne može da spreči Putina da izvuče Mladića iz Haga: PREDSEDNIK RUSIJE POKREĆE INICIJATIVU…\n– Rusi ne odustaju od nauma da se Mladić prebaci kod njih i da oni brinu o njegovom zdravlju. Uostalom, to žele i sam Mladić i njegova porodica.\nOni su u više navrata pregovarali o tome s različitim faktorima, relativno skoro su svoje namere izneli i Tribunalu, ali su odbijeni. Međutim, Rusi i dalje pokušavaju da nađu način i svoje zamisli sprovedu u delo i zato se sad vode razgovori o tome i s predstavnicima SAD – kaže izvor Kurira blizak Mladiću.\nPrema pisanju ruskih medija, Rusija je zbog Mladića pre dve godine pregovarala i s NATO, ali ni ti razgovori nisu bili plodonosni.\nRuski nedeljnik Istina navodio je da su pregovori Rusije i NATO o Mladiću „praktično jedini pregovori otkad su zbog ukrajinske krize odnosi Moskve i Zapada pali na najniži nivo“.\nUkoliko Mladiću bude potvrđena presuda, tada bi na dnevni red došlo i pitanje gde će služiti zatvorsku kaznu.\nPrema ranijoj odluci, haški optuženici mogu da služe zatvorske kazne u 18 zemalja, a kako kaže ministar Rasim Ljajić, koji je ranije bio na čelu Nacionalnog saveta za saradnju s Tribunalom, to ne uključuje zatvore na području bivše SFRJ.\n– Postoji 18 država koje su potpisnice sporazuma s Tribunalom da osuđeni može da izdržava kaznu kod njih.\nMi smo svojevremeno tražili da budemo na tom spisku, ali je preporuka tadašnjeg generalnog sekretara UN bila da zatvorenici ne mogu da služe kazne na području bivše SFRJ – kaže Ljajić i dodaje:\nUDARNA VEST – Rat ponovo bukti na istoku Ukrajine, već ima pet mrtvih Ukrajinaca!


CIK OBJAVIO PODATKE: OVJERENO 48 KANDIDATSKIH LISTA ZA LOKALNE IZBORE U MOSTARU | Hayat.ba\nCIK OBJAVIO PODATKE: OVJERENO 48 KANDIDATSKIH LISTA ZA LOKALNE IZBORE U MOSTARU\nCentralna izborna komisija CIK BiH danas je ovjerila 48 kandidatskih lista koje su ispunjavale zakonom propisane uslove za učešće na lokalnim izborima za Gradsko vijeće Mostara, a za 15 je utvrđeno da imaju nedostatke.\nCIK BiH je na današnjoj hitnoj sjednici, razmatrajući izvještaj o izvršenim provjerama kandidatskih lista i kandidata političkih stranaka i koalicija za učešće na lokalnim izborima za Gradsko vijeće Mostara, počela proces ovjere onih koje ispunjavaju zakonom propisane uslove.\nPodnesene su 63 kandidatske liste sa ukupno 387 kandidata, saopćeno je iz CIK-a BiH.\nU saopćenju se dodaje da će politički subjekti, za čije kandidatske liste je utvrđeno da imaju nedostatke, biti obaviješteni da ih otklone u roku od pet dana, odnosno do srijede, 7. oktobra, do 16.00 sati.\nOtklanjanje nedostataka do navedenog roka mora biti evidentirano u CIK-u BiH, te ukoliko putem pošte bude zaprimljeno izvan roka smatrat će se neblagovremenim postupanjem, zato CIK BiH preporučuje lično dostavljanje dokumentacije za otklanjanje nedostataka u sjedištu CIK BiH do 7. oktobra do 16.00 sati – napominju iz CIK-a.


DODIK: Usvojeni zakon ne služi na čast Crnoj Gori :: Dešavanja u Bijeljini ::\n27. maj 2020. / 10:57\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je Srni da Zakon o slobodi vjeroispovijesti i pravnom statusu vjerskih zajednica, koji je rano jutros usvojila crnogorska skupština, ne služi na čast državi koja govori da se zalaže za prava svih svojih građana, jer je tekst zakona diskriminatorski za Crkvu, koja okuplja najveći broj vjernika u Crnoj Gori.\n"S obzirom da Crna Gora ima ugovore i sa Katoličkom crkvom i islamskom i jevrejskom zajednicom, ne mogu se oteti utisku da je ovaj zakon pisan i usvojen samo da se nanese šteta Srpskoj pravoslavnoj crkvi /SPC/. Zbog čega se crnogorska vlast opredijelila za ovakav korak nije jasno, posebno ako se zna da je Zakon direktno uperen protiv Mitropolije crnogorsko-primorske, koja je tu istu državu stvorila", istakao je Dodik.\nOn je ocijenio da slika koju je Crna Gora sinoć poslala i regionu i svijetu sigurno ne ide u prilog vlastima te zemlje, koja, kako govore, ide putem evropskih integracija.\n"Nezamislivo je da se jedan zakon, koji u imenu nosi ime sloboda, usvaja u atmosferi isključivosti i odsustva dijaloga sa onima na koje se taj zakon odnosi. Izražavam divljenje i podršku monaštvu i sveštenstvu SPC u Crnoj Gori, pravoslavnom narodu Crne Gore koji je pokazao da u Crnoj Gori još živi NJegoš, koji nam je očito za nauk ostavio poruku da je `muž čuvar žene i đeteta, a narod čuvar crkve i plemena`", istakao je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva BiH naglasio je da je narod Republike Srpske i danas uz braću u Crnoj Gori i biće uz njih i u njihovoj borbi da se ova nepravda ispravi.\n"Sa mjesta srpskog člana Predsjedništva BiH iskoristiću sve svoje međunarodne kontakte da svojim sagovornicima ukažem na nepravdu koja je ovim diskriminatorskim zakonom nanesena SPC u Crnoj Gori", poručio je Dodik.


GORENJE mašina za sušenje veša D864BH - Idealno.rs\nPočetna / Bela tehnika / Pranje i sušenje / Mašine za sušenje veša / GORENJE mašina za sušenje veša D864BH\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za GORENJE mašina za sušenje veša D864BH i izberi najbolju. Mašine za sušenje veša iz kategorije Pranje i sušenje je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda GORENJE D864BH i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda GORENJE. Opis i tehnički podaci proizvoda GORENJE D864BH se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. GORENJE mašina za sušenje veša D864BH je dostupan u prodavnici Tehnoring, vmelektronik, Volim Svoj Dom po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za GORENJE mašina za sušenje veša D864BH proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za GORENJE D864BH je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nVakumske nogice za postavljanje mašine za sušenje na mašinu za pranje veša\nPotrošnja energije: 4,48 kWh\nod 52.920,00 DIN


20:39 - 30.11.2015\nI ENKVIST OČARAN Novak je neverovatan, bolji je nego što je bio 2011.\nNekada četvrti teniser sveta, Šveđanin Tomas Enkvist, još jedan je u nizu bivših tenisera koji je saglasan sa time da je ovo sezona iz snova Novaka Đokovića.\nNovak će dominirati i u četvrtoj deceniji\nSvi su već navikli da Novak Đoković sa najvećih turnira odlazi sa peharom u rukama. Beograđanin je napunio 28 godina u maju, na vrhuncu je moći i nema nameru da u skorije vreme preda nekome teniski presto.\nNovak o Nadalu, Parizu, najboljoj sezoni i sazrevanju\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković rekao je da će pokušati da završi sezonu načinom na koji je igrao tokom cele godine i da ga dobri rezultati iz 2015. motivišu za narednu godinu.\nPODVIG Đoković prestigao legendarnog Mekinroa, Federera može tek 2018.\nNovak Đoković je uspeo da prestigne legendarnog američkog tenisera Džona Mekinroa po broju sedmica provedenih na liderskoj poziciji ATP liste.\nŠOK ZA RODŽERA Izner izbacio Federera u osmini finala\nAmerički teniser Džon Izner plasirao se u četvrtfinale masters turnira u Parizu savladavši u osmini finala Švajcarca Rodžera Federera sa 7:6 (7:3), 3:6, 7:6 (7:5).\nBeker: Vidim velike sličnosti između Novaka i sebe kad sam bio mlad\nBoris Beker, trener najboljeg tenisera sveta Novaka Đokovića, u ekskluzivnom intervjuu za francuski dnevnik "Le Parizijen", poručio je da veruje da njegov učenik može da postane najbolji teniser svih vremena.\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković pobedom na Mastersu u Parizu potvrdio je dominaciju na ATP listi gde i dalje ubedljivo vodi sa 15.285 bodova, ispred Britanca Endija Mareja (8.470), koji je opet potisnuo Švajcarca Rodžera Federera (7.340).\nFederer i Blanka Vlašić sportisti godine u izboru UEPS\nŠvajcarski teniser Rodžer Federer i hrvatska atletičarka Blanka Vlašić proglašeni su evropske sportiste godine u tradicionalnom 27. izboru Udruženja evropskih sportskih novinara (UEPS).


U pogledu sektorske strukture Srbije i Beograda sektor usluga je aposolutno dominantan i u Srbiji i u Beogradu. Na nivou glavnog grada sektor usluga zauzima 71% zatim sledi sektor industrije sa 21% i sektor polјoprivrede sa 8%. Kada je u pitanju Republika Srbija sektor usluga zauzima 63%.\nNa konstitutivnoj sednici Odbora sektora usluga Privredne komore Beograda, koji čine 23 privrednika iz različitih delatnosti, usvojena je Odluka o načinu rada Odbora, čije će aktivnosti biti usmerene na zastupanje interesa beogradske privrede iz sektora usluga. Stavove, predloge i inicijative o određenim pitanjima Odbor će razmatrati i dostavljati parlamentu privrednika i nadležnom sektoru, u cilju usaglašavanja, zastupanja i zaštite interesa članova Komore, preko nadležnih organa Komore.\nZa predsednika Odbora sektora usluga Privredne komore Beograda izabrana je Dijana Gligorijević, direktor marketinga i prodaje kompanije Telegroup.\nOdbor će davati doprinos u poslovnom povezivanju sa domaćim i stranim partnerima, promociji usluga, podizanju konkurentnosti, organizovanju i učešću na sajmovima i manifestacijama u zemlji i inostranstvu, ali i edukaciji kadrova svih nivoa i profila o aktuelnim temama.\nBojana Stanić, v.d. pomoćnika ministra Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Goran Marković, načelnik Odeljenja za drugostepeni upravni postupak prezentovali su i dali pojašnjenja o primeni Zakona o radu, sa naglaskom na pitanja o prijavama radnika, zasnivanja radnog odnosa i zaključivanja ugovora o radu.\nNa sednici su predstavljene aktivnosti Privredne komore Srbije realizovane u prošloj godini i planovi za 2018. usmereni na podršku i zastupanje interesa privrede i unapređenju poslovnog ambijenta i privredna kretanja u glavnom gradu sa posebnim osvrtom na sektor usluga.


Čubrilović: "SDA provocira i ruši Ustav i Daytonski mirovni sporazum"\nSrijeda, 23 Siječanj 2019 21:11\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske (RS) Nedeljko Čubrilović izjavio je danas da je najava Stranke demokratske akcije (SDA) da će, preko svojih predstavnika u zajedničkim institucijama BiH, pokrenuti pravnu proceduru preispitivanja imena RS „provokatorska i da predstavlja rušenje Ustava BiH i Daytonskog mirovnog sporazuma“.\n- Navodi SDA da je naziv RS korišten u svrhu diskriminacije i isključivanja druga dva konstitutivna naroda degutantni su i smiješni jer ih kao činjenicu iznose upravo oni koji 12 godina neće da provedu odluku Ustavnog suda BiH o konstitutivnosti srpskog naroda u Federaciji BiH - rekao je predsjednik Čubrilović.\nNaveo je da se o nazivima Republike Srpske i Federacije BiH odlučivalo 1995. godine u Daytonu i da su potpisivanjem Međunarodnog mirovnog sporazuma svi pristali, kako na unutarnje uređenje BiH, tako i na naziv Republika Srpska koja je kao takva potvrđena u Ustavu BiH kao sastavnom dijelu Dejtonskog mirovnog sporazum.\n- Potezati danas u dnevnopolitičke svrhe pitanje promjene naziva Republika Srpska znači rušenje Ustava BiH, nakon čega više nitko ne bi mogao predvidjeti razvoj situacije. Srpski narod izborio je pravo na Republiku Srpsku i od toga nikada neće odustati. Ime Republika Srpska prihvatila je Narodna skupština Republike Srpske na zasjedanju u Bijeljini, 14. rujna 1992. godine, a svojim potpisima potvrdili su ga akteri Mirovnog sporazuma u Daytonu i nitko, osim građana Republike Srpske, nema pravo da o tome odlučuje - rekao je predsjednik Narodne skupštine.\nTvrdi da bi eventualno stavljanje takve incijative na dnevni red Ustavnog suda BiH „bilo jasan znak da je projekt zvani Bosna i Hercegovina prestao da postoji, jer bi time bio srušen Ustav na kojem počiva i više ne bi bilo zajedničkog suživota dva ravnopravna entiteta“.\n- Zbog svega toga, onaj tko svojim inicjativama najavljuje rušenje kompromisnog Ustava BiH i Daytonskog sporazuma, snosi direktnu odgovornost za sve moguće posljedice takve radikalne i neodgovorne politike - dodao je Čubrilović.


Reakcija udruzenja povodom kampanje protiv Poverenice za zastitu ravnopravnosti (29.12.2012)\nNEZAVISNE INSTITUCIJE U SRBIJI\nNevladine organizacije osuđuju višednevnu ličnu kampanju u dnevnom listu Kurir koja za posledicu ima urušavanje ugleda institucije Poverenika za zaštitu ravnopravnosti.\nKao organizacije koje se svakodnevno, na više frontova, zalažu za slobodu medija, staju u odbranu novinara, dužni smo da ukažemo da svako iznošenje privatnih fotografija, ličnih zapisa, kao i podataka dobijenih isljučivo iz jednog izvora, u ovako osetljivim okolnostima, ne mogu biti podvedeni pod slobodu medija i moraju naići na osudu kako javnosti tako i državnih organa.\nUjedno, neobjavljivanjem odgovora Poverenice povređeno je pravo da se čuje i druga strana, što predstavlja kršenje Zakona o javnom informisanju i kršenje etičkog kodeksa novinarskih udruženja koja bi trebalo da obavezuju sve medije, dok neovlašćeno objavljivanje ličnih informacija može predstavljati nedozvoljenu obradu podataka.\nUgrožavanje nezavisnih institucija koje se zalažu za ljudska prava u Srbiji, kao zemlji u tranziciji sa visokim stepenom nasilja je izuzetno opasno i zahteva jasnu reakciju, solidarnost sa metom napada, kao i podršku.\nPodsećamo da su u istom listu nedavno objavljivane i fotografije Danka Runića sa albanskom zastavom, koje su stavljane u kontekst izdaje Srbije i inicirale su hajku protiv Runića u brojnim medijima, optužbe za izdaju Srbije, kao i otvorene pretnje.\nNovinari, a mnogo vise urednici medija moraju biti svesni posledica objavljivanja netačnih i nepotpunih informacija, objavljivanja privatnih fotografija i lične elektronske komunikacije, čime se doprinosi stvaranju atmosfere linča koja može ugroziti pojedinca i instituciju.\nSkrećemo pažnju da su slične kampanje rezultirale i smenama na čelu pojedinih institucija.\nKako se organizacije civilnog društva zalažu za transparentan i javan rad svih institucija, očekujemo da će konačan sud o ovim navodima biti vraćen iz medija u institucije. Time bi se izbeglo stvaranje atmosfere linča, a javnost bi u svakom slučaju bila upoznata sa svim činjenicama.\nKao i u prošlosti, ne smemo ostati nemi na svaku hajku, na svaki napad, na svaku naznaku urušavanja institucija.\n•\tKuća ljudskih prava koju čine:\n•\tCentar za kulturnu dekontaminaciju\n•\tInicijativa za prava osoba sa mentalnim invaliditetom\n•\tŽene u crnom\n•\tKulturni centar DamaD - Novi Pazar\n•\tAutonomni ženski centar\n•\tLabris - organizacija za lezbejska ljudska prava\n•\tUdruženje novinara Srbije\n•\tCentar za devojke - Niš\n•\tŽenski prostor - Niš\n•\tUdruženja za zaštitu i unapređenje položaja dece i mladih "Korak napred" - Kruševac\n•\tNezavisno udruženje novinara Srbije\n•\tBeogradski fond za političku izuzetnost\n•\tArgus – Civilno udruženje Mađara u Vojvodini za prava manjina\n•\tCRCD - Centar za razvoj civilnog društva iz Zrenjanina\n•\tCentar za razvoj neprofitnog sektora\n•\tGej Strejt Alijansa\n•\tHumanitarno udruženje Roma


08.08.2021 u 11:29\nSrpski turisti na Eviji proveli noć na trajektima\nKonzul Srbije u Grčkoj Milan Vukosavljević izjavio je da su srpski turisti u mestu Pefki na grčkom ostrvu Evija proveli noć na trajektima zbog šumskih požara, koji su se tokom noći približili naseljenom području. „Bilo je noćas evakuacija, posebno u mestu Pefki, negde oko četiri sata naši turisti su zajedno sa ostalim turistima i žiteljima tog mesta prebačeni na trajekte koji su dežurali. Oni su se sada vratili u svoje apartmane i očekuju bolju situaciju”, rekao je Vukosavljević na televiziji Prva. Najkritičnije što se tiče šumskih požara je na Eviji i jugozapadnoj strani Peloponeza, a situacija u Atini je pod kontrolom, naveo je Vukosavljević. „Temperature su pale, danima su bile preko 40 stepeni. Prognoza kaže da više neće biti toliko toplo, očekujemo da situacija ide na\nPružaoci usluga smeštaja u turizmu moći će svoje goste – strane državljane da prijavljuju za vakcinaciju elektronskim putem preko e-Turista, saopštilo je Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija. Elektronska prijava preko ovog centralnog informacionog sistema je nova usluga koja je uspostavljena kroz saradnju Ministarstva i Kancelarije za IT i e-upravu. Navodi se da će pružaoci usluge smeštaja prijavu za vakcinaciju za strane goste moći da podnose bez posebne registracije koristeći svoje postojeće naloge na e-Turistu, javlja Tanjug. Vakcinacija stranih državljana se obavlja svakog petka, subote i nedelje, na lokaciji Beogradski Sajam – Hala 3 u periodu od 8:00 do 15:30 časova. Kako se navodi, imunizacija se sprovodi vakcinama prema propisanoj dokumentaciji, uz pisanu\nU prvih šest meseci ove godine, Beograd je posetilo oko 200.000 domaćih i stranih turista, koji su ostvarili više od pola miliona noćenja. Turisti su ostvarili 558.437 noćenja, što je za 12 odsto više u odnosu na isti period prošle godine, pokazuju poslednji podaci Sekretarijata za upravu. Od ukupno 56.142 gosta koji su u junu mesecu posetili Beograd, 42.927 turista je inostranih, što je za čak 383 odsto više u odnosu na jun prethodne godine. Strani gosti su u junu ostvarili za 409 odsto više noćenja u beogradskim smeštajnim kapacitetima, ukupno 111.881 noćenja, prenosi Tanjug. Prema rečima direktora Turističke organizacije Beograda Miodraga Popovića, najbrojniji gosti u junu bili su iz BiH, Rusije, Severne Makedonije, Indije, Crne Gore, Nemačke. Od početka godine najbrojniji su\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Tatjana Matić saopštila je danas da su srpski turisti koji letuju na Rodosu u Grčkoj bezbedni. „Požar koji je juče izbio na Rodosu je lokalizovan i delimično ugašen. Sinoć jedino u određenim delovima grada nije bilo električne energije u kratkom vremenskom intervalu. Požar je udaljen od turističkih centara i svi putnici su bezbedni”, rekla je Matićeva u saopštenju za javnost, prenosi Tanjug. Agencije su potvrdile da je situacija pod kontrolom i da žalbi od strane putnika nije bilo.\n17.07.2021 u 17:10\nNa Ajfelovu kulu uz potvrdu o vakcinaciji ili negativan test\nAjfelova kula od juče prima posetioce posle devet meseci, koliko je bila zatvorena zbog epidemije virusa korona, javlja AP. Svi posetioci stariji od 18 godina moći će na kulu s potvrdom da su potpuno vakcinisani ili uz negativan test. Dnevno će biti dozvoljen ulazak 10.000 posetilaca, umesto ranijih 25.000. Ta pariska atrakcija biće otvorena iako francuska vlada uvodi nove sanitarne mere da bi zaustavila širenje „delta soja” virusa korona. Kula je bila zatvorena od oktobra do sada, za razliku od nekih drugih francuskih znamenitosti koje su u junu otvorene za posetioce, prenosi Tanjug.


Beta\t 16. septembra 2015. 22:15\n“Verujem da je došlo vreme da budu otvorena prva poglavlja i da to treba učiniti najkasnije do kraja godine. Srbija je učinila značajan napredak poslednjih godinu dana. Mislim da je dijalog na visokom nivou izmedju Beograda i Prištine dobio novi zamajac i da je značajno dostignuće u normalizaciji odnosa Srbije i Kosova”, rekao je Mekalister posle sastanka u Briselu sa Jadrankom Joksimović, srpskom ministarkom bez portfelja zaduženom za evropske integracije.\nOn je naglasio da dosadašnje zalaganje sprske vlade “treba da da bude priznato” i da je “došlo vreme da se otvori prvo poglavlje ili čak prva poglavlja” u pregovorima Srbije za ulazak u EU.\nGovoreći o izbegličkoj krizi, Mekalister je kazao da su mu strani stručnjaci preneli da je “impresivan” način na koji se Srbija suočava sa tim problemom.\n“Zemlje na Balkanu su u posebnoj situaciji i znam kako je teško za Srbiju. Razgovarao sam sa stručnjacima iz ostalih zemalja, koji su mi rekli da je impresivan način na koji se Srbija nosi sa ovim zadatkom. Srbija registruje izbeglice koje prelaze granicu iz Makednije u ulaze u Srbiju i pokušava da obezbedi, koliko je moguće, dobre uslove”, rekao je Mekalister.\nNaglasio je da se rešenje za izbegličku krizu može tražiti “samo” na evropskom nivou.\n“Ovo je problem EU, problem zemalja članica, izmedju ostalog Grčke i Mađarske. Ali, izmedju Grčke i Mađarske su Makedonija i Srbija i verujem da EU treba da pomogne Srbiji da se nosi sa tim ogromnim zadatkom”, rekao je on.\nDodao je da “snažno” veruje u ideju Šengena, ali da je neophodna bolja kontrola granica i “dostojanstven” sistem za registraciju izbeglica.\nJadranka Joksimović kazala je da je Srbija od evropskih parlamentaraca dobila “apsolutnu podršku”.\n“Do kraja godine možemo da očekujemo otvaranje poglavlja 35 i 32, za koja smo bili pripremljeni još prošle godine. Za poglavlja 23 i 24 smo poslali Akcione planove i neke male izmene za poglavlje 23” rekla je Joksimovićeva.\nDodala je da Srbija u Briselu dobila “apsolutnu podršku”.\n“Poslanici sa kojima smo se sreli rekli su da je prepoznat i vidljiv napredak Srbije”, rekla je ona.\nMnogi evroski poslanici, dodala je srpska ministarka, Srbiju vide kao “odgovornu zemlju koja je pokazala solidarnost i humanost i ozbiljan i odgovoran pristup” problemu nastalom zbog izbegličke krize.\n“Rekli su da Srbija više od mnogih zemalja EU pokazuje odgovornost. Želimo da vidimo zajedničko, evropsko rešenje koje će nama poslati signal koja je naša uloga i kako možemo da učestvujemo u rešavanju ovog problema”, rekla je Jadranka Joksimović.


Profil | WEBIN\nWEBIN je regionalna organizacija koja promoviše saradnju na Zapadnom Balkanu na putu Evropskih integracija. WEBIN je angažovan u oblastima socijalne i ekonomske politike sa fokusom na sektorske politike obrazovanja, zapošljavanja, javnog zdravlja i socijalne uključenosti uz promovisanje rodne ravnopravnosti i principa dobrog upravljanja.\nWEBIN-ova postignuća doprinose jačanju građanskog društva i lokalnog ekonomskog razvoja. Aktivnosti WEBIN su usmerene na: građane Zapadnog Balkana u cilju unapređenja njihovog obrazovanja, svesti i učešća u procesima donošenja odluka; nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima i drugim institucijama u cilju obezbeđivanja stručne podrške; EU institucijama radi konsultacija i razmene informacija;\nWEBIN funkcioniše u skladu sa principom održivog razvoja i pitanje zaštite životne sredine ugrađuje u svoje politike i aktivnosti.\nWEBIN je registrovan 2011. godine u Republici Srbiji kao udruženje u skladu sa odredbama Zakona o udruženjima iz 2009. godine i ima sedište u Beogradu. Do 2013. godine zvaničan naziv WEBIN je bio Zapadnobalkanski socio-ekonomski centar (WB-SEC).\nMisija WEBIN je da doprinosi integraciji u EU i održivom društvenom i ekonomskom razvoju Zapadnog Balkana kroz istraživanja, edukaciju i kampanje zagovaranja.\nVizija WEBIN je integrisan u EU i ekonomski osnažen region Zapadnog Balkana u kojem je znanje katalizator promena, saradnje i održivog društvenog i ekonomskog razvoja.\npodsticanje integracionih procesa u regionu Zapadnog Balkana i između regiona i EU\npružanje podrške demokratizaciji i dobrom upravljanju kroz uključivanje građana u procese donošenja odluka na lokalnom, nacionalnom i regionalnom nivou\npružanje podrške institucijama u regionu u kreiranju i sprovođenju politika integracije\npodsticanje umrežavanja i saradnje svih relevantnih aktera u regionu Zapadnog Balkana i između regiona i EU\npromovisanje principa održivog razvoja i Milenijumskih ciljeva razvoja\npodsticanje lokalnog ekonomskog razvoja\nunapređivanje socijalne uključenosti marginalizovanih kategorija građana\npromovisanje mira, tolerancije i poštovanja ljudskih i socio-ekonomskih prava građana\nNaš tim teži izuzetnosti. Podatke i informacije prikupljamo iz pouzdanih izvora i kroz detaljne analize. ’’Pristup zasnovan na podacima’’ je ugrađen u naše strateško planiranje, programe i aktivnosti u svim oblastima koje pokrivamo. Ovakav pristup nam omogućava da produkujemo vremenski upodobljene, informativne, inovativne i sveobuhvatne analize, izveštaje, studije, preporuke i mišljenja o najaktuelnijim socio-ekonomskim temama.\nRazvijamo stalne programe koji doprinose ostvarenju organizacijskih ciljeva. Svaki programima svoj specifičan pristup i metodologiju rada razvijene od strane tima naših stručnjaka.\nNaši programi/iniciative sprovode se u partnerstvu sa jednim ili više partnera iz civilnog društva, privatnog i/ili javnog sektora sa ciljem da se obezbedi šira resursna osnova i unapredi kvalitet i održivost postignutih rezultata.\nKONSULTATIVNI PROCESI & RAZMENA INFORMACIJA\nOdrživu saradnju sa našim partnerima i značajnim akterima razvijamo i negujemo kroz kontinuirane konsultacije i međusobnu razmenu informacija. Na ovaj način obezbeđujemo pristup zasnovan na podacima u pogledu istraživanja, mišljenja i preporuka koje objavljujemo.\nZAGOVARANJE & DRUŠTVENE KAMPANJE\nOrganizujemo zagovaranje i javne kampanje sa ciljem da utičemo na javne politike, procese i odluke, da informišemo donosioce odluka i opštu javnost, podignemo svest o važnosti pojedinih tema i unapredimo učešće građana u procesima donošenja odluka.


Novak Đoković više nije prvi na svetu, jer je na danas objavljenoj ATP listi, posle godinu i šest dana vladavine, ustupio lidersku poziciju Rafaelu Nadalu.\nIako je razlika između Noleta i njegovog prvog pratioca, Rafe, do mastersa u francuskoj prestonici bila 320 poena, a tamo je Španac odustao pre polufinalnog nastupa, dok je Đoković prošlogodišnje učešće u finalu sada nadmašio (osvojio je titulu u Parizu pobedivši Šapovalova), nije postojao način da se u ovom trenutku spreči Rafino preuzimanje trona.\nNaime, ne samo da se ovog ponedeljka brišu prošlogodišnji učinici iz "grada svetlosti", nego i poeni sa mastersa u Londonu odigranog 2018. (Podsetimo, to je jedino takmičenje u teniskom kalendaru sa kog bodovi "nestaju" pre nego što novo izdanje tog turnira počne).\nFoto: rafaelnadal / screenshot\nDakle, posle 275. nedelja na svetskom teniskom vrhu, Đoković je zbog "brisanja" 1.600 bodova, a upisivanja "samo" (maksimalnih) hiljadu koje donosi masters titula, ustupio prvo mesto Nadalu koji nije izgubio niti jedan jedini poen, a pritom je u Parizu osvojio 360 plasmanom u polufinale, posle čega je bez borbe predao taj meč.\nNovak Đoković drži trofej pariskog mastersa\nĐoković može za dve nedelje da se vrati na tron, ali je tu u ovom trenutku nekoliko mogućnosti, o kojima smo vam pod temom "Kako Novak može da se vrati na prvo mesto ATP liste" juče detaljno pisali.\nNa rang listi Asocijacije teniskih profesionalaca listi naši su uglavnom "popadali" ove sedmice, što se ne odnosi samo na Lasla Đerea (ostao 38.) i Danila Petrovića (i dalje 172.) kada se radi o teniserima iz Srbije koji su među 200 najboljih na planeti.\nDušan Lajović i Filip Krajinović su skliznuli za po jedno mesto, pa su sada 35, odnosno 40, a Miomir Kecmanović za pet pozicija, te je od ovog ponedeljka 60. igrač sveta.


EPS - početak prodaje "zelene" energije komercijalnim kupcima - GRENEF\nKako bi pratilo trendove u svetu i dalo primat proizvodnji energije iz alternativnih izvora, javno preduzeće „Elektroprivreda Srbije“ izdalo je saopštenje u kojem nas obaveštava o prodaji „zelene“ energije komercijalnim kupcima. Kako se kaže u ovom saopštenju , prvi veliki kupac u Srbiji sa kojim je potpisan ugovor je ProCredit banka. Naime, dve kompanije potpisale su aneks ugovora kojim se banci izdaje sertifikovana garancija da će joj ubuduće biti isporučivana isklјučivo električna energija proizvedena u EPS-ovim hidroelektranama, odnosno kapacitetima koji koriste obnovlјive izvore. EPS trećinu proizvodnje realizuje u hidroelektranama, a u toku je projekat izgradnje prvog vetroparka u Kostolcu, tako da će uskoro snaga vode biti pojačana i snagom vetra.\n– „Elektroprivreda Srbije“ pokazuje da za nas nema stajanja i da smo spremni da ponudimo nov i jedinstven proizvod na tržištu električne energije u Srbiji – „zelenu“ energiju. I na taj način, EPS je spreman da stane rame uz rame sa velikim evropskim kompanijama. Želimo i da povećamo proizvodnju električne energije iz obnovlјivih izvora. Obnavlјamo i modernizujemo EPS-ove hidroelektrane koje proizvode jednu trećinu električne energije u Srbiji, a brzo ćemo imati i novi kapacitet koji koristi obnovlјive izvore energije jer gradimo vetropark u Kostolcu. EPS je stub i oslonac privrede i građana ove zemlјe i lider na tržištu i ponudom „zelene“ energije potvrđuje opredelјenost jačanju ekološke proizvodnje električne energije – poručio je Milorad Grčić, v. d. direktora JP EPS.\nI on je skrenuo pažnju na neophodnost da se poveća svest o važnosti energetske efikasnosti i obnovlјivih izvora energije u cilјu zaštite životne sredine. – ProCredit banka već godinama predstavlјa jednu od vodećih kompanija u Srbiji, kada je reč o ulaganjima u zaštitu životne sredine. Svojim klijentima smo dosad isplatili više od 200 miliona evra kredita za projekte koji doprinose uštedama energije i bolјem očuvanju životne sredine. Takođe, zahvalјujući brojnim inovacijama koje smo uveli, ProCredit banka je smanjila svoju potrošnju električne energije za 25 odsto, dok je potrošnja toplotne energije umanjena za gotovo 30 odsto. Nastavlјajući sa takvim pristupom, odlučili smo se za poseban ugovor sa EPS-om kako bi ubuduće u svom radu koristili isklјučivo električnu energiju sa garancijom porekla iz obnovlјivih izvora energije“, istakao je Ivan Smilјković, član Izvršnog odbora ProCredit banke.\nOvo jeste lepa vest, ali za sada će kategorije domaćinstva na ovu opciju morati još malo da sačekaju. Kupci na garantovanom snabdevanju ne mogu da kupuju zelenu energiju, jer trenutno ne postoji za to zakonska mogućnost. Godišnja proizvodnja električne energije iz obnovlјivih izvora u EPS-u je oko 10 milijardi kilovat sati.


Prvi teniser sveta Novak Đoković napad na titulu Završnog mastersa u Londonu kreće protiv Amerikanca Džona Iznera u ponedeljak.\nPetostruki osvajač poslednjeg mastersa u sezoni i svetski broj 10 sastaće se u večernjem terminu, oko 21 sat po našem vremenu, posle dubl meča Kubot/Melo - Brajan/Sok. Đoković i Izner do sada su igrali deset puta, a srpski as vodi ubedljivo sa 8:2.\nPre njih na teren će i preostala dva tenisera iz “Gustavo Kirten” grupe: Marin Čilić (Hrvatska) - Aleksander Zverev (Nemačka). Turni zvanično počinje dan ranije, a u grupi “Lejton Hjuit” na programu su mečevi Kevin Anderson (Južna Afrika) - Dominik Tim (Austrija) i Rodžer Federer (Švajcarska) - Kei Nišikori (Japan).\nPRIJATELJU!" Ovako je Novak Đoković reagovao kada je Nadal krenuo na operaciju\nPo dva najbolja iz svake grupe izboriće mesto u polufinalu.


Vučić pisao Si Đinpingu: Hongkong je za Srbiju sastavni deo Kine - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nSrpski predsednik je svom kolegi, predsedniku Kine Si Đinpingu, kako je prenela kineska državna televizija, poručio da podržava donošenje ovog zakona. Kao nezavisna zemlja, Srbija se suprotstavlja mešanju u unutrašnje poslove suverene zemlje, napisao je Vučić i dodao da su i Srbija i Kina posvećene poštovanju i očuvanju osnovnih principa međunarodnog prava na globalnom nivou. Srpska strana, navodi se takođe u ovoj poruci, kako je prenela agencija Sinhua, osuđuje sve pokušaje narušavanja ponovnog ujedinjenja Kine. Vučić je izrazio želju da Kina i kineski narod dalje napreduju pod rukovodstvom predsednika Si Đinpinga.\nRazmena pisama između srpskog i kineskog predsednika postala je veoma čest vid komunikacije. Ovoga puta je Vučić pružio podršku Siju, a u prošlom pismu koje mu je uputio po uvođenju vanrednog stanja u Srbiji zbog epidemije, tražeći pomoć i nazivajući kineskog predsednika bratom i prijateljem Srbije, garantovao mu je „čelično prijateljstvo”.\nOvo inače nije prvo pismo u kome Srbija pruža podršku Pekingu u zaštiti teritorijalnog integriteta. Početkom ove godine, u januaru, Vučić je poslao slično pismo Si Đinpingu poručujući da je za Beograd Tajvan sastavni deo Kine. U njemu je takođe naveo i da Srbija podržava politiku „jedne Kine”, da se suprotstavlja nezavisnosti Tajvana i da osuđuje svaki pokušaj ugrožavanja jedinstvenosti Kine. „Republika Srbija pruža snažnu podršku očuvanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta Narodne Republike Kine, apsolutno podržavajući politiku ’jedne Kine’ i napore kineske strane za mirno ujedinjenje zemlje”, naveo je tada srpski predsednik dodajući da za Srbiju Tajvan „jeste i biće sastavni deo” Kine.\nZa diplomatu Zorana Milivojevića je postupak Srbije principijelan jer i Kina podržava suverenitet i teritorijalni integritet Srbije, odnosno Kosovo i Metohiju u sastavu Srbije i zalaže se za međunarodno pravo. To je stav, podseća on, koji je Srbija imala i od ranije kada je reč o Kini, vezano i za Tajvan i Tibet. „U ovom slučaju, postoji pokušaj da se naruši suverenitet i teritorijalni integritet Kine. Hongkong je definitivno vraćen u sastav Kine i predstavlja deo Kine u svakom pa i u međunarodno-pravnom smislu. Prema tome, principijelno je stav Srbije podrška Kini u pokušaju da se spreči da se status Hongkonga ponovo otvori, za šta postoji određena namera, pre svega kada je reč o SAD i o Velikoj Britaniji”, kaže Milivojević za „Politiku”.\nHongkong je, kako objašnjava, sada elemenat u nadmetanju između SAD i Kine. Stvar se zaoštrava jer Amerika vrši pritisak, delom i zbog rivalstva sa Kinom, ali delom i zbog unutrašnjih problema i predizborne kampanje. „Potpuno je očigledno da deo unutrašnjih problema američka administracija prenosi i na spoljni teren. Vašington pokušava da na spoljnom planu, pritiskom na Kinu i davanjem do znanja da je Amerika i dalje prva, na neki način, amortizuje unutrašnje probleme vezane za posledice korone i sve ono što se sada tamo dešava. To je poseban kontekst u celoj stvari u kome je jedan od elemenata pokušaj da se Kina destabilizuje i oslabi. Da kroz unutrašnje teme izgubi potencijal da na spoljnom planu nastavi uspešan proces dolaska u istu ravan sa Amerikom, kao svetska sila. To je suština američkog ponašanja”, ocenjuje Milivojević.\nPredsednik Beogradskog foruma za svet ravnopravnih Živadin Jovanović, kaže da nije nikakva tajna da Zapad, pre svega Amerika, tretira Kinu kao velikog protivnika. I pošto Kina, ističe on, ide nezadrživo jer ima tri puta brži ekonomski i tehnološki razvoj nego Zapad, na Zapadu se boje Kine. „Nije tajna da se Zapad grubo meša u unutrašnje stvari Kine preko Hongkonga. Nije se to tamo desilo zbog narasle demokratske potrebe nego je podstaknuto od Zapada, postoji tehnologija koju smo i mi sami osetili na svojoj koži kako se uz pomoć para podržava demokratija”, objašnjava Jovanović za „Politiku”. Amerika je, kako ocenjuje, deklarisala Kinu kao svog neprijatelja. Ovde se radi o mešanju Zapada u unutrašnje poslove Kine preko Hongkonga. Ispravno je, kaže, da Srbija pruži podršku Kini u ovom času u samostalnom izboru puta i društvenog uređenja i suprotstavljanju svakom mešanju u njene unutrašnje poslove.\nSrbija sada reaguje jer, kaže Milivojević, KiM postaje ponovo značajna tema i Beogradu je vrlo važno da reafirmiše svoj principijelni stav i da na taj način podržimo Kinu, ali i da je animiramo za sutra kada naša tema bude aktuelna jer se stvar oko KiM ubrzava. „Postoji realna opasnost da Zapad insistira na priznanju Kosova po svaku cenu. Nama je veoma važno da iza sebe imamo saveznike jer se KiM mora rešiti u Savetu bezbednosti. Prema tome Rusija i Kina su tu veoma važne. Reafirmacija tog stava međunarodnog prava o suverenitetu i teritorijalnom integritetu je u ovom trenutku veoma važna. I za Kinu i za Srbiju”, kaže Milivojević.\nJovanović podseća na veoma važan ekonomski momenat u saradnji sa Kinom. „Srbija, i u vreme Jugoslavije i u poslednje dve decenije, nastavlja sa jačanjem saradnje sa Kinom u svim oblastima, i posebno što je nama vidljivo snaženje naše ekonomske, investicione, finansijske saradnje. Kineske investicije i kinesko involviranje u privredni razvoj Srbije već uzima ozbiljno učešće u ukupnom rastu BDP-a Srbije. Među državama na jugoistoku Evrope, Srbija je jedina koja sa Kinom ima sporazum o sveobuhvatnom, strateškom partnerstvu. I među zemljama formata „17 plus jedan” ima najveći broj kineskih investicija, na šta se ponekad sa zavišću gledalo u nekim državama”, kaže Jovanović i naglašava da je za obe države gotovo od jednakog značaja međusobna podrška u očuvanju suvereniteta i teritorijalnog integriteta.


Odata počast Srbima ubijenim u srebreničkim logorima - Televizija K3\nČlanovi Udruženja “Istočna alternativa” Republike Srpske i grupa građana, uz jake mjere obezbjeđenja, odali su počast ubijenim Srbima u srebreničkim logorima i položili su cvijeće kod zgrada bivše policijske stanice i Osnovnog suda u Srebrenici.\nU tim zgradama su u proteklom ratu bili logori u kojima je ubijeno desetine srpskih civila i zarobljenih vojnika.\nPredsjednik “Istočne alternative” Vojin Pavlović rekao je Srni da Udruženje ima podatke i dokaze da su u bivšoj policijskoj zgradi mučeni i zvjerski ubijeni Milisav Milovanović, Bogdan Živanović, Kostadin Popović, Dragutin Kukić, Branko Sekulić, Dragan Ilić, Jakov Đokić, Milomir Đukić i Mirko Markovića.\nPavlović je istakao da u Srebrenici nije počinjen genocid nad Bošnjacima, kako to nameću međunarodna zajednica i zapadni mediji.\n“Ovdje su Srbi sitematski ubijani i uništavano sve srpsko tokom cijelog rata. Zločini su počinjeni na obje strane, ali za zločine nad Bošnjacima Srbi su osuđeni na više stotina godina, a za zločine nad Srbima niko nije odgovarao, što pokazuje kako radi haško i pravosuđe BiH i potvrđuje njihovu pristrasnost i neobjektivnost, pojasnio je Pavlović.\nOn je istakao da je apsurdno da sudovi hoće da pišu istoriju umjesto naučnika i istoričara i tendenciozne sudske presude žele da pretvore u istorijske činjenice, što je nedopustivo.\nPavlović tvrdi da su u Srebrenici počinjeni zločini nad pripadnicima oba naroda, ali da su procentualno više nastradali Srbi i da se to može lako izračunati i dokazati kada se uporedi broj pripadnika svakog naroda na popisu 1991. godine i broj poginulih.\nOn je istakao da su Srbi u srebreničkim logorima mučeni, klani, nabijani na ražanj, potkivani i umirali na najvećim mukama, njihova imena se znaju i obaveza je potomaka i srpskog naroda i vlasti da ta mjesta obilježe jer je to istina koja se ne smije skrivati i zaboraviti.\n“Za zločine počinjene nad zarobljenim ili Srbima koji su na početku rata ostali lojalni muslimanskoj vlasti, a svi su završili u srebreničkim kazamatima, odakle su samo rijetki razmijenjeni i kratko nakon toga umrli od posljedica torture, niko nije odgovarao kao ni za ostale zločine nad Srbima u Podrinju, što je žalosno i sramota pravosuđa”, istakao je Pavlović.\nOn je rekao da “Istočna alternativa” nastavlja borbu za istinu, koje se ne treba plašiti, te da je istina da su u tim objektima bili logori u kojima su mučeni i ubijeni Srbi.\nČlanovi ovog udruženja već 11 godina 13. jula odaju počast žrtvama, prislužuju svijeće za pokoj duša ubijenih i polažu cvijeće kod tih objekata i traže od institucija Republike Srpske da se ovaj datum uvrsti u kalendar značajnih istorijskih datuma koji će se redovno obilježavati.\n“Razlog što 13. jula odajemo počast ubijenim Srbima u srebreničkim logorima je što se tog datuma 1992. godine saznalo da je grupa Srba zarobljenih 12. jula u selu Zalazje i da su odvedeni u Srebrenicu. Kasnije je potvrđeno da su odvedeni u bivšu zgradu policije gdje su ispitivani, mučeni i tu im se gubi trag. Deset zarobljenih se još vode kao nestali”, podsjećaju iz “Istočne alternative”.\nNakon Srebrenice, članovi “Istočne alternative” posjetiće bivši zadružni objekat u Kravici kod Bratunca, gdje će takođe odati počast i položili cvijeće na mjestu gdje su ubijeni srpski policajci Bogoljub Dragičević i Željko Ninković.


Zbog velikog interesovanja produžena akcija reciklaže – za mesec dana prodato preko hiljadu "fijata 500 L" - Izazov\nZbog velikog interesovanja produžena akcija reciklaže – za mesec dana prodato preko hiljadu „fijata 500 L“\nRadio-televizija Srbije 17. oktobra 2020. 13:36\nPad prodaje putničkih vozila u prvih devet meseci je kažu dileri oko 24 odsto, dok je komercijlani program pao za 10 odsto. Vozila na lageru svih vrsta baš nema dovoljno, jer se niko nije nadao koroni, zaustavljanju fabrika na tri meseca i većoj potražnji automobila na zapadu.\nDomaći proizvođač "Fijat Krajsler automobili Kragujevac" pokrenuo je akciju da svako ko kupi domaći "fijat 500 L" koji se sklapa u Kragujevcu, a svoj stari da na reciklažu ili u dalju prodaju dobije popust od 2.200 evra. Za samo mesec dana preko hiljadu kupaca odlučilo se da kupi ovaj automobil.\n"Rezultati su stvarno sjajni, u proteklih mesec dana imamo porast prodaje modela ‘fijat 500L’ za skoro 40 odsto i ono što je jako bitno zbog dodatnog interesovanja kupaca rešili smo da produžimo našu komercijalnu akciju", ističe Igor Ševo iz "Fijata".\nDo sada je "Fijat" od vremena "punta" uspeo da reciklira oko 14.000 vozila, a prodavci kažu da je potencijal mnogo veći naročito od sledeće godine kada na snagu stupe nove strože mere za izduvne gasove.\n"Prosečna starost u Srbiji je 17 godina što znači da mi u Srbiji imamo ogroman potencijal da se ta vozila koja su na kraju veka negde skladište. Ako država primeni mere za podsticaje lako bismo mogli da dođemo do zamene tih vozila, a eto i sirovine za reciklažu", navodi Miloš Petrović iz "Grand motorsa".


NASILjE U PORODICI Vranjanka napala babu, Bosilegrađanin pretio pištoljem supruzi i tastu - InfoVranjske\nNASILjE U PORODICI Vranjanka napala babu, Bosilegrađanin pretio pištoljem supruzi i tastu\nVranjska policija uhapsila je D.S. (1990) iz Vranja, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršila krivično delo nasilje u porodici.\nPrema navodima policijskog saopštenja, sumnja se da je D.S. fizički napala babu.\nOna je uz krivičnu prijavu privedena zameniku tužioca, koji je predložio određivanje pritvora.\nSudija za prethodni postupak Osnovnog suda u Vranju osumnjičenoj je odredio pritvor do 30 dana.\nPolicija u Bosilegradu, po nalogu zamenika tužioca Osnovnog javnog tužilaštva u Vladičinom Hanu, donela je rešenje o zadržavanju do 48 sati R.H. (1967), iz okoline Bosilegrada, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo nasilje u porodici.\nSumnja se da je R. H. telefonom pretio da će pištoljem ubiti suprugu i tasta.\nOsumnjičeni će, uz krivičnu prijavu, biti priveden zameniku tužioca, kaže se u saopštenju Policijske uprave Vranje.


Šta će ruski “Gasprom” da radi u Zvorniku – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ekonomija/Šta će ruski “Gasprom” da radi u Zvorniku\nZVORNIK – U Zvorniku je planirana izgradnja pogona za utečnjavanje prirodnog gasa u blizini postojećeg gasovoda u Republici Srpskoj.\nUvođenjem nove tehnologije i novog oblika korištenja prirodnog gasa planirano je povećanje udjela prirodnog gasa u energetskom bilansu Republike Srpske, što doprinosi opštem razvoju gasnog sektora u Republici Srpskoj, poboljšanju ekonomskih i ekoloških standarda za privredu i stanovništvo Republike Srpske.\nOvo su potvrdili za portal „Srpskainfo.com“ u preduzeću „Gas Res“, čiji su predstavnici krajem prošle godine sa upravom „Gasprom SPG tehnologije“ iz Sankt Peterburga potpisali sporazum o formiranju zajedničkog preduzeća između ovih kompanija i pismo namjere.\nZajedničko preduzeće biće smješteno u Banjaluci, dok će fabrika biti izgrađena u Zvorniku, čija je vrijednost procijenjena na oko 70 miliona evra.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je u nedelju sa predsjednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom razgovarao o projektu koji “Gasprom” želi da realizuje u Zvorniku.\nNa pitanje ovog portala šta je nakon potpisivanja sporazuma sa „Gaspromom“ urađeno, u preduzeću „Gas Res“ kažu da su „obavljane predinvesticione aktivnosti pripreme ulaznih podataka za Studiju izvodljivosti, odabira konkretne lokacije i definisanja pravno-organizacionih rješenja kompanije koja će realizovati projekat izgradnje pogona za utečnjavanje prirodnog gasa u Republici Srpskoj“.\nUdio prirodnog gasa u energetskom bilansu Republike Srpske je svega 2,96 odsto. Srpska nema proizvodnju prirodnog gasa.\ngas republika srpska rusija zvornik


Hemofarm fondacija: Samo nam je ljubav potrebna - Teslavision\nPrva asocijacija na Dan zaljubljenih, 14. februar, jeste predstava o romantičnoj ljubavi, ali u realnosti ljubav izgleda drugačije i traži svakodnevno ulaganje, ocenili su danas učesnici tribine Hemofarm fondacije “Samo nam je ljubav potrebna”.\nPsiholog sa Filozofskog fakulteta u Beogradu Sandra Stanković rekla da romantična veza ne može sama od sebe da opstane, već je potrebno da se u nju “svakodnevno ulaže”.\n“Za razliku od tradicionalne predstave o ljubavi da partneri treba da trpe da bi brak opstao, realna slika o dugotrajnom partnerskom odnosu podrazumeva zanos, podršku, partnerstvo u svakom smislu, prijateljstvo, ali i nezadovoljstvo i nove izazove i frustracije”, rekla je Stanković.\n“Ako se partneri ne stide da pokažu šta za njih znači ljubav to povećava šansu da ona potraje”, rekla je Stanković.\n“To je posebno problem u Srbiji koja nikada nije negovala kulturu dijaloga. Živimo u društvu gde je mržnja dominantno osećanje”, rekao je Medenica.\nOn je rekao da i u svakodnevnoj komunikaciji izostaje podrška koju “balerina ima od partnera kada je odbaci u vis i dočeka je”.\nU mnogim civilizacijama, kako je rekao, ljubav i brak nemaju veze jedno sa drugim i ako se ljubav stavi u istorijski kontekst može se zaključiti da je “ljubav za ljubav, a brak za pare”.\n“Živimo u svetu u kome ne postoje modeli ljubavi. Danas opstaju socijalni modeli partnerskog odnosa jer je realnost da su se žene emancipovale, postale su samostalne, usvajaju decu kao jedinke i time dovode u pitanje tradicionalni partnerski odnos”, rekao je Medenica.\nPartneri se, prema njegovim rečima danas susočavaju sa slobodom izbora koji nije “samo izvor sreće, već i odgovornosti u odnosu na tradicionalni partnerski odnos, izbegavanje poligamije, a opredeljenje za monogamiju”.\nRediteljka filma “Ajvar” Ana Maria Rossi rekla je da je Dan zaljubljenih najkomercijalniji praznik na planeti jer se toga dana obrne ogromna količina novca za kupovinu poklona kojima se želi potvrditi ljubav.\n“Ovaj datum, 14. februar nije dan ljubavi nego zaljubljenih koji može, ali i ne mora da se pretoči u ljubav”, rekla je Rossi.\n“Nekada nije ljubav nije morala da se obeležava jednog dana. Taj praznik donelo je vreme, ali istovremeno i otudjenost u odnosima medju ljudima”, rekla je Rossi.\nCiklus tribina “Na kafi sa psihologom” Hemofarm fondacija realizuje drugu godinu za redom sa Institutom za psihologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu i Arst komunom Dorćol plac.\nPrevious : U Srbiji se danas slavi 15. februar – Dan državnosti\nNext : Žigmanov: Zabrinjavajući napadi na hrvatska društva u Sremu


Spot za pesmu "Bagra" premijerno emitovan u Valjevu (VIDEO) - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Spot za pesmu „Bagra“ premijerno emitovan u Valjevu (VIDEO)\n2Piše: Danas Online 29. januara 2020. 14.21\nFoto: Screenshot/YouTube/Novi Optimizam\nU spotu je korišćena muzika grupe „Teatar“, sa albuma „Teatar“ iz 1995. godine.\nSpot je snimljen uz podršku pokreta „Novi Optimizam“, i predstavlja protest protiv stanja u društvu, autocenzure, unižavanja dostojanstva, ali i protiv stanja u kulturi i na muzičkoj sceni.\n„Bagra“ je skroman doprinos odbrani dostojanstva bunta. Rokenrol je najbolji izraz bunta, jer nikom nikada nije pošlo za rukom da utiša rokenrol. U prirodi rokenrola nije da ćuti, već da bude slobodan, i odlučno protiv nepravde i nenormalnih pojava.\nU spotu je korišćen i veliki broj karikatura Predraga Koraksića Koraksa, kao najbolja ilustracija trenutnog društvenog stanja u kome se nalazimo. One se nalaze u spotu i jer mogu podstaći mlade i sve druge da se angažuju i pobune, te da pokažu da ne prihvataju ono što nam se svakoga dana servira.\nBagra, kalendar, List Danas, Novi optimizam, Predrag Koraksić Koraks, promocija, spot\n29. januara 2020. u 15.38\n07. marta 2020. u 14.50


Uvoz šest puta veći od izvoza - Moja Crna Gora\n26/12/2018\tvijesti iz crne gore Izvor: CdM.me\nUkupna spoljnotrgovinska robna razmjena Crne Gore za period od januara do novembra 2018. godine, prema preliminarnim podacima iznosila je 2,701 milijardi eura, što ukazuje na rast od 12,2 odsto u odnosu na isti period prethodne godine.\n“Izvezeno je robe u vrijednosti od 363,9 miliona eura, a uvozeno u vrijednosti 2,3368 miliona eura”, saopštio je MONSTAT.\n“Pokrivenost uvoza izvozom iznosila je 15,6 odsto i manja je u odnosu na isti period prethodne godine (16,2 odsto). U strukturi izvoza prema standardnoj međunarodnoj trgovinskoj klasifikaciji (SMTK) najviše su zastupljeni Proizvodi svrstani po materijalu (sektor 6), u iznosu od 102,3 miliona eura (od čega su: Obojeni metali – 70,8 miliona eura, Gvožđe i čelik – 18,1 miliona eura i ostalo)”, navode u MONSTAT-u.\nU strukturi uvoza prema SMTK-u najviše su zastupljeni Mašine i transportni uređaji (sektor 7) u iznosu od 580,1 miliona eura (od čega: Drumska vozila – 166,6 miliona eura, Električne mašine, aparati i uređaji – 115 miliona eura i ostalo).\nNajveći spoljnotgovinski partneri u izvozu bili su: Srbija (83,1 miliona eura), Mađarska (45 miliona eura) i Bosna i Hercegovina (28,3 miliona eura).\nNajveći spoljnotrgovinski partneri u uvozu bili su: Srbija (450 miliona eura), Kina (238,3 miliona eura) i Njemačka (210,7 miliona eura).\nTags izvoz monstat spoljnotrgovinska razmena uvoz