Ćirković i Aličić:“ Zlatna rukavica“ podstrek za nove medalje – Studio B\nĆirković i Aličić:“ Zlatna rukavica“ podstrek za nove medalje\nĆirković i Aličić:“ Zlatna rukavica“ podstrek za nove medalje Tanjug\nObjavljeno: 22.02.2021. 14:25 Izmenjeno: 23.02.2021. 09:17\nŠampioni omladinske bokserske „Zlatne rukavice“ Sara Ćirković i Semiz Pinja Aličić izjavili su da su presrećni zbog osvajanja prestižnog trofeja, koji im je, kako priznaju, veliki podstrek uoči izazova u nastavku sezone\n„Srećna sam što sam osvojila „Zlatnu rukavicu“. Meč sa drugaricom iz reprezentacije u finalu nije bio meč velikog intenziteta. Družimo se i van ringa, stalno smo i na pripremama zajedno“, rekla je Tanjugu talentovana bokserka iz Republike Srpske.\nSara živi u Bratuncu, ide u Srednju medicinsku školu u Srebrenici, a trenira u Zvorniku, gde je član BK „Obilić“.\n„Uspevam da uskladim obaveze, ostane nešto vremena i za mene. Sada mi slede pripreme za Evropski šampionat u Budvi. Nažalost, nisam mogla da nastupim na Svetskom prvenstvu jer moje godište nije obuhvaćeno, ali biće prilike“, istakla je Ćirković.\n„Boksovao sam od četvrtfinala, pobedio sam prvo predstavnika Bosne i Hercegovine, potom u polufinalu Rumuna i u finalu takođe Rumuna, vicešampiona Evrope. Odlično smo se pripremali sa selektorom Durungom Vasiljejvićem u Banji Kovinjači, potom smo uoči „Zlatne rukavice“ imali pripreme 10 dana sa reprezentacijama BiH, Slovenije i Makedonije. Spremili smo se dobro, pokazali smo formu, koju je potrebno još da podignemo jer je cilj najsjajnija medalja na Svetskom prvenstvu“, poručio je Aličić, takođe i veliki adut Loznice u ligaškom takmičenju.


Drecun: Srpski narod mora da redefiniše nacionalnu strategiju – Radio Televizija 022 – Stara Pazova\nDrecun: Srpski narod mora da redefiniše nacionalnu strategiju\nPredsednik skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun izjavio je danas da srpski narod mora da redefiniše nacionalnu strategiju i da odluči da li će je zasnivati na liniji Beograd-Priština ili Beograd-Banjaluka.\n“Na početku 21. veka moramo redefinisati nacionalnu strategiju i reći da li ćemo je zasnivati na liniji Beograd-Priština i tom nerešenom konfliktu, ili ćemo forsirati liniju Beograd-Banjaluka. Otvoreno moramo razmišljati o tome i izneti stavove kako bi svi znali šta od nas da očekuju”, rekao je Drecun na sednici parlamenta posvećenoj KiM, a na kojoj, kao i juče, govori predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nDrecun je na sednici na kojoj se govorilo i o upadu ROSU na sever KiM predstavio i “lični okvir za rešavanje kosovskog problema” koji, kako je rekao, podrazumeva “policentrično rešenje” i isključuje mogućnost priznavanja nezavisnosti Kosova.\n“Moj okvir potvrđuje da su pregovori jedini način za postizanje rešenja koje ne može biti zasnovano na novoj realnosti koju Priština pokušava da uvede, od formiranja vojske do uvođenja taksi”, rekao je Drecun.\nDrecun je ocenio da je Srbija pokazala snažnu i uverljivu poruku Albancima i celokupnoj međunarodnoj zajednici da želi da reši kosovski problem na miran način, da želi nastavak dijaloga i istorijsko pomirenje, dok iz Prištine stiže odgovor da neće rešenje, pomirenje, nastavak razgovora i da žele da završe užasno etničko čišćenje.\nOd kosovskog pitanja zavisi put kojim će cela Srbija i srpski narod ići u 21. veku, kazao je on i dodao da u rešavanju kosovskog problema veliku ulogu ima međunarodni činilac i da je zato važno da se razmotri što se dešava u svetu kako bismo znali kako najbolje da zaštitimo interese.\n“Nalazimo se na prostoru gde je dominantni uticaj evroatlantskih saveznika, čiji je kapacitet da urušavaju interese Srbije i srpskog naroda ogroman i toliko snažan da ne smemo dozvoliti da nam se ponovi 1999”, rekao je on.\nDodao je da je pomoć prijateljskih zemalja ograničena i da zato odnose treba usmeriti na SAD, NATO, EU, Nemačku.\nTo su zemlje preko kojih možemo stvoriti manevarski prostor da umanjimo postojeću štetu i sprečimo nastajanje velike Albanije, rekao je on i dodao da upravo za ostvarenje tog cilja Albancima treba opravdanje u jednoj nepromišljenoj reakciji Srbije.\nTagalbanija kosovo i metohija milovan drecun


Nema ustupaka oko juznot toka\nEK: Nema ustupaka\nKako je navedeno, Srbijom, koja ima sličan sporazum sa Rusijom, a nije članica EU, baviće se Evropska energetska zajednica, rečeno je Tanjugu u sedištu EK.\n"Naš stav ostaje da su međuvladini sporazumi o Južnom toku u neskladu sa evropskim propisima i da ih treba revidirati ili prilagoditi", kaže portparolka komesara za energetiku Gintera Etingera, Sabine Berger.\nOna je time demantovala medijske izveštaje da je, na samitu EU-Rusija u utorak u Briselu, EK odustla od pokušaja da revidira bilateralne sporazume šest članica EU o ovom gasovodu.\nNjih je Komisija ranije ocenila kao suprotne evropskim propisima usvojenim u okviru takozvanog Trećeg energetskog paketa kojima se propisuje da ista firma ne može istovremeno da bude ekskluzivni uvoznik i distributer gasa, kao i ekološkim propisima koje, po mišljenju Komisije, ruski Gasprom zaobilazi.\nBerger je podsetila da su se Etinger i ruski ministar energetike Aleksandar Novak tokom susreta u Moskvi prošle nedelje saglasili da na nivou radnih grupa nastave razgovore o tehničkim i pravnim aspektima izgradnje gasovoda Južni tok.\nKomisija je u ime sest zemalja članica ovlašćena da pregovara sa Moskvom o reviziji sporazuma, ukazala je Berger.


Teren stadiona “Ludogorets Arena” u Razgradu još uvijek pod snijegom – Haber.ba\nTeren stadiona “Ludogorets Arena” u Razgradu još uvijek pod snijegom\nTeren stadiona “Ludogorets Arena” u Razgradu, gdje će u petak prijateljsku utakmicu odigrati fudbalske reprezentacije Bugarske i Bosne i Hercegovine, još uvijek je prekriven snijegom, ali domaćini tvrde da će biti spreman i u dobrom stanju za meč.\nUz pomoć mehanizacije počeli su čišćenje još sinoć. Jutros su čistili parking stadiona, a potom će radove nastaviti na travnjaku i tribinama. Nadaju se da će kompletan posao čišćenja snijega okončati tokom dana, javlja Anadolu Agency.\nI pored meteoroloških najava da bi snijeg mogao padati i u danima do odigravanja meča, iz Fudbalske unije Bugarske (FUB) ističu da neće biti nikakvih problema, odnosno da će radnici biti u pripravnosti. Naglašavaju i da je travnjak urađen po modernim standardima, tj. da ima grijače koji će, bude li potrebe, dodatno pomoći da bude u dobrom stanju.\nU FU Bugarske kažu da u Razgradu vlada poprilično dobro interesovanje za utakmicu s BiH i da su do danas, po cijenama od 1,5 eura do 10, prodali 5.000 ulaznica za tribine “Ludogorets Arene”, stadiona kapaciteta 9.000 mjesta.\nIzabranici selektora Roberta Prosinečkog danas od 19 sati po lokalnom vremenu (18 po srednjeevropskom) trenirat će u Trening kampu FK “Ludogorets” u okolici Razgrada, malog grada na sjeveroistoku Bugarske. Posljednju provjeru forme pred duel sa Bugarima trebali bi imati sutra od 17 na “Ludogorts Areni”, ukoliko kako su obećavali u FUB do tada očiste teren.\nUtakmica Bugarska – BiH igra se u petak, 23. marta, od 19 sati po lokalnom vremenu.\nTeme:Bugarska, fudbalska reprezentacija BiH, Ludogorets Arena, prijateljska utakmica, Razgrad, snijeg


Dodik: Zamoliću Vučića da deo vakcina protiv korona virusa dodeli Republici Srpskoj - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Dodik: Zamoliću Vučića da deo vakcina protiv korona virusa dodeli Republici Srpskoj\nDodik: Zamoliću Vučića da deo vakcina protiv korona virusa dodeli Republici Srpskoj\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da će danas zamoliti predsednika Srbije Aleksandra Vučića da deo vakcina protiv koronavirusa dodeli Republici Srpskoj.\n4Piše: FoNet 19. januara 2021. 11.55\n„Danas ću poslati pismo Aleksandru Vučiću i zamoliti ga da jedan deo količine vakcina dodeli Republici Srpskoj, kako bi i RS počeo s vakcinacijom. Smatram da je to neophodno, imajući u vidu da je ovde sve izraženiji interes određenog broja ljudi za vakcinaciju“, rekao je Dodik za Srnu.\nOn je naglasio da je Srbija, u kojoj je danas počela masovna vakcinacija stanovništva, na najbolji mogući način obezbedila vakcine protiv koronavirusa i da se očigledno nije oslanjala na kolektivne nabavke kao što je slučaj sa BiH.\n„Republika Srpska je uplatila više od šest miliona KM za vakcine putem zajedničkog programa posredstvom institucija BiH, a te vakcine još ne stižu niti ima naznake kada će stići“, rekao je Dodik.\nDodik smatra da je od zemalja koje su uspele da vakcinišu značajan deo svog stanovništva, krajnje nekorektno da se na ovaj način odnose prema zemljama kao što je BiH.\nOn je naglasio da je ogroman uspeh koji je Srbija postigla u vezi s obezbeđivanjem različitih vakcina, i da u tom pogledu može biti zemlja lider, prenosi Kliks.ba.\nDodik je istakao da je sistem COVAX očigledno u kolapsu, kao i da niko nema informacije kada će vakcina stići u BiH.\n„O tome može samo da se nagađa, daju se okviru koji su široki i veliki. Mislim da to nije pošteno prema BiH i svim njenim građanima. Neuspeh u tome govori koliko su te zajedničke nabavke bile pogrešna priča“, ocenio je Dodik.\nOn je dodao da je na ovaj način onemogućeno da se različiti faktori i subjekti u RS, poput resornog ministarstva, pojave kao kupac vakcina.\n„Umesto toga, naterali su nas u taj zajednički program koji uopšte ne funkcioniše i predstavlja branu za uspešnu nabavku vakcina“, zaključio je Dodik.\nAleksandar Vučić, Korona virus, Milorad Dodik, vakcina\n19. januara 2021. u 12.59\nA sta je sa ikonom\n19. januara 2021. u 13.12\nMenjajte se ikona- vakcina\n19. januara 2021. u 15.04\nDa li je korektno da deo vakcina obezbeđenih za stanovništvo Srbije bude preusmeren Severnoj Makedoniji ili Republici Srpskoj?Da li je humano vakcinisati druge,a svoje ljude,gde se zaraženi mere hiljadama,gde je srtnost na desetine dnevno,gde se broj ljudi na respiratorima ne smanjuje, ostaviti da čekaju neki svoj red(kakve će posledice to izazvati)?\n20. januara 2021. u 08.14\nKako bre da ti da vakcine koje sam ja platio.Kada kazem JA mislim na poreske obveznike Srbije O tome treba da odluci narod a ne da vas dvojica trgujete i pare u dzepove.Bando.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Senator SAD: CG saveznik i prijatelj / print=true\n"NEGATIVAN UTICAJ RUSIJE" 10. 09. 2018. 20:43 >> 22:13 8\n"NEGATIVAN UTICAJ RUSIJE"\nSenator SAD: CG saveznik i prijatelj\nRepublikanski senator SAD i predsjedavajući Odbora za unutrašnju bezbjednost Ron Džonson poručio je, u intervjuu za Radio Slobodna Evropa, da Crnu Goru doživljava kao prijatelja i saveznika.\nPredsjednik Donald Tramp iznenadio je mnoge žitelje Balkana izjavom da su Crnogorci agresivni ljudi, koji mogu izazvati Treći svjetski rat. Džonson nije htio da komentariše tu izjavu.\n"Prije svega, ja sam predsjedavao Podkomitetom u vrijeme prijema Crne Gore u NATO. Takođe sam predsjedavao kada je Senat tu odluku ratifikovao sa 98 prema 2. Očigledno je da podržavam članstvo Crne Gore u NATO-u. Posmatram Crnu Goru kao našeg prijatelja i saveznika", ocijenio je Džonson.\n"Prije svega, to je za žaljenje, jer bih zaista želio da Rusija prihvati pruženu ruku zapada i da u potpunosti integriše svoju ekonomiju sa zapadom, da prekine sa agresijom – kao što je invazija na Gruziju, nelegalna okupacija Krima, invazija na Ukrajinu, zamrznuti konflikt u Transnistriji, miješanje na Baltiku, širom regiona, pa i u našoj zemlji. Nažalost, oni imaju on-line uticaj. Želio bih da Rusija bude prijateljski rival, ali je nažalost prije suparnik. Oni u Istočnoj Evropi, zaista ne nude ništa u kontekstu ekonomskog prosperiteta. Destabilizuju situaciju. To je, ponavljam, za žaljenje. Nadam se da će Vladimir Putin promijeniti mišljenje i shvatiti da je za Rusiju najbolji put saradnja. Dakle, ne destabilizacija, već saradnja sa državama kao što su i Srbija i SAD i evropske sile, kako bi pomogli da se uspostave mir i stabilnost u Evropi i u svijetu", rekao je Džonson.\n"To bi moglo biti ono što rade. Lično vjerujem da je njihova namjera destabilizacija. Oni ne nude ništa više od toga", smatra Džonson.\n"Ne mislim da sam neku zemlju u Evropi posjetio više od tri puta. A ovdje sam sada po treći put. Jasno je da je ova regija visoko na listi mojih prioriteta, takođe i pomoćnika državnog sekretara Vesa Mičela", kazao je Džonson.\nGovoreći o "kosovskom problemu", on je naveo da su srpski i kosovski zvaničnici ozbiljni kada kažu da bi podjela mogla biti rješenje višedecenijskog problema.\n"Mislim da su ozbiljni kada je riječ o pronalaženju rješenja. Ponavljam, mi nećemo ništa nametati, rješenje mora proizaći iz tih razgovora. Ja razumijem zabrinutost ljudi i ta zabrinutost je legitimna zbog opasnosti domino efekta, ali rješenje ćemo prepustiti rukovodstvu Srbije i Kosova i potom ćemo to rješenje razmotriti i izraziti naš stav i potencijalnu zabrinutost po pitanju istog", kazao je Džonson.\nNeke države, prije svega Njemačka, odlučno su protiv bilo kakve promjene granica između Srbije i Kosova.\n"Rekao bih da su oni povukli crvenu liniju, dok mi nijesmo. Ali mi veoma podržavamo dijalog koji predvodi Evropska unija u smislu približavanja dvije strane. Pozdravljamo taj dijalog, ali ne podvlačimo nikakvu crtu", jasan je Džonson.


grand tasting - vino.rs\nMakedonska vinarija Tikveš specijalno za Grand Tasting u Beogradu 26. marta donosi čak tri vertikale čuvenih vina Barovo crveno, Bela voda crveno i Grand Cuvee Domain Lepovo.\nVinski spektakl Grand Tasting 2022, koji se ove godine održava 26. marta u hotelu Metropol Palace Beograd, biće obogaćen i specijalnim gostom manifestacije, najpoznatijom turskom vinarijom Chamlija koja u Beograd donosi najskuplje tursko vino ikad – kaberne sovinjon Django 2016 napravljen u svega 2.000 boca, a koje će lično predstaviti vlasnik vinarije Mustafa Čamlidža (Mustafa Çamlıca).\nNajbolja vina najboljih vinarija regiona! Tako bi najkraće mogao da se najavi predstojeći Grand Tasting zakazan za 26. mart u beogradskom hotelu Metropol Palace.\nPredstojeći Grand Tasting u hotelu Metropol Palace Beograd okupiće 26. marta regionalnu vinsku elitu koja će za tu priliku doneti najbolja vina iz svojih podruma. Među njima će se naći i Santa Elisabetta 2017 vinarije Benvenuti, vino koje je na prečac osvojilo vinske stručnjake, postavivši u centar aktuelnih istarskih vinskih zbivanja vinogorje u okolini Motovuna.\nPosle dve godine pauze zbog epidemioloških restrikcija, najekskluzivnija vinska manifestacija u regionu Grand Tasting vraća se u Beograd 26. marta 2022. godine u hotel Metropol Palace. Biće to ponovo prilika za ljubitelje vina da na jednom mestu u jednom danu probaju izbor najboljih vina u regionu, mnoga od njih nedostupna na tržištu, vina koja će na ovu jedinstvenu manifestaciju stići direktno iz privatnih arhiva vinarija.


Poziv za finansiranje projekata u turizmu Zapadnog Balkana - Events in Serbia\nPoziv za finansiranje projekata u turizmu Zapadnog Balkana\nobjavio Events in Serbia 12. juna 2019., 20:10\nSavet za regionalnu saradnju (RCC) saopštio je objavio drugi poziv za dostavljanje projekata za razvoj turističke ponude na Zapadnom Balkanu kao deo svog projekta koji finansira Evropska unija sa 750.000 evra.\n“Region je zajedno jači. To važi za turizam, kao i za bilo koju drugu oblast. Razlika je u tome što turizam ima prednost bržeg rasta u odnosu na druge industrije, turizam, već čini 14 odsto zaposlenosti na Zapadnom Balkanu”, rekla je generalna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju Majlinda Bregu.\n“Želimo da napravimo atraktivniju turističku ponudu koja će privući više turista u region i omogućiti ostvarivanje veće dobiti i zapošljavanja većeg broja ljudi u turizmu”, rekla je Bergu.\nfinansiranje projekata u turizmuturizam zapadnog balkana\nprethodni članak Manifestacija Dani Vajferta u Pančevu [Program 2019]\nNaredni članak Beer Garden na Adi Ciganliji [Program manifestacije 2019]\nBeer Garden na Adi Ciganliji [Program manifestacije 2019]


Praxis uz 50 drugih organizacija civilnog društva poziva evropske zemlje da zaustave apatridiju među decom\nEvropska mreža za pitanja apatridije (ENS), koja okuplja preko pedeset organizacija civilnog društva širom Evrope uključujući i Praxis, danas predaje peticiju članovima Evropskog parlamenta i Saveta Evrope, pozivajući evropske lidere da zaustave apatridiju među decom.\nPeticija, kojom je prikupljeno preko 21000 potpisa ukazuje na potrebu za zaštitom od apatridije hiljade dece u Evropi. Ova peticija deo je šire kampanje koja okuplja veliki broj aktera koji vrše pritisak na evropske zemlje da reformišu svoje zakone o državljanstvu koji onemogućavaju da deca steknu državljanstvo. Kampanja se, pored drugih zemalja, sprovodi u Italiji, Poljskoj, Sloveniji, Francuskoj, Engleskoj, Albaniji, Makedoniji i Srbiji.\nApatridija među decom je i dalje problem širom Evrope, a hiljade dece je bez državljanstva usled pravnih praznina i neuspeha država da na pravi način primene relevantne mere zaštite. Manje od polovine evropskih zemalja je u potpunosti uvrstilo mere zaštite od apatridije u svoje zakonodavstvo kako bi ispunilo svoje međunarodne obaveze da zaštite pravo svakog deteta na državljanstvo.\nIstraživanje koje je ENS sprovela pokazalo je da deca roditelja koji su apatridi često nasleđuju taj status. Napuštena i usvojena deca u situacijama u kojima je državljanstvo roditelja nepoznato takođe mogu biti u riziku od apatridije, kao i ona deca koja prolaze kroz postupke u vezi sa međunarodnim usvojenjem, ili deca koja su u Evropu došla kao izbeglice.\nDeca bez državljanstva najčešće imaju ograničen pristup zdravstvenoj zaštiti, obrazovanju i tokom odrastanja će nailaziti na niz ograničenja.\nKris Neš, direktor Evropske mreže za pitanja apatridije istakao je:\n“Teško je zamisliti život dece koja odrastaju bez državljanstva. Deca koja su izložena ovakvom odrastanju mogu ostati bez zdravstvene zastite, prilike za obrazovanje I drugih prilika. Ostaju neispunjenih potencijala i uz osećaj da nigde zaista ne pripadaju.\nPodrška kampanji #NijednoDeteNeSmeBitiApatrid širom Evrope, rezultirala je sa preko 21000 potpisa peticije i ukazuje na jaku volju da se zaustavi apatridija, kao i patnja koju ovaj problem prouzrokuje kako deci, tako i roditeljima. Dobra vest je da se problem može rešiti uzajamnom saradnjom civilnog sektora i država, tako da se apatridija iskoreni zauvek.”\nPročitano 5284 puta


Haška presuda: Karadžiću 40 godina zatvora, kriv za genocid u Srebrenici (video)\nM. D. 24. marta 2016. 16:53\nPrvi predsednik Republike Srpske Radovan Karadžić osuđen je danas u Haškom tribunalu na 40 godina zatvora, pošto ga je Sudsko veće proglasio krivim za genocid nad muslimanskim stanovništvom u Srebrenici, zločine u Sarajevu, uzimanje talaca i brojne ratne zločine u sedam bosanskih opština.\nNa ovu presudu i Karadžić i tužilaštvo haškog tribunala imaju pravo da ulože žalbu, a do pravosnažnosti presude on će ostati u pritvoru Haškog tribunala.\nSudija O Gon Kvon rekao je da je veće našlo da Karadžić nije kriv za genocid pod tačkom jedan optužnice, koja se odnosi na zločine u sedam bosanskih opština, ali da jeste kriv po svim ostalim tačkama.\nProglašen je krivim za genocid iz tačke 2, po tački 3 kriv je za progone i zločine protiv čovečnosti, 4 – istrebljenja i zločine protiv čovečnosti, 5 – ubistva, zločcine protiv čovečnosti, 6 – ubistva, kršenje zakona i običaja rata, 7- progone i deportacija i kršenje zakona i običaja ratovanja.\nUN judge delivering verdict in the case of former Bosnian Serb leader Radovan Karadzic https://t.co/OaQARqevlL pic.twitter.com/0jSIhGARyw\nZatim po tački 8 kriv je za nasilno premeštanje, zločine protiv čovečnosti, 9 – teror, kršenje prava i običaja ratovanja, 10 – nezakoniti napadi na civile i kršenje zakona i običaja ratovanja , 11 – uzimanje talaca i kršenje zakona i običaja ratovanja.\nSudsko veće haškog tribunala zaključilo je da je Radovan Karadžić odgovoran za genocid nad muslimanskim stanovništvom u Srebrenici, pošto je utvrdilo da je pristao na ukupan cilj ubijanja muslimanskih muškaraca u Srebrenici kojem je znatno doprineo.\n„Optuženi je bio jedina osoba u Republici Srpskoj koja je imala moć da interveniše i spreči ubijanje muslimanskih muškaraca, ali ipak umesto da interveniše i spreči, optuženi je naredio da muslimanski zarobljenici koji su tada držani u Bratuncu budu prebačeni na druga mesta i ubijeni. Oni su zatim odvedeni u Zvornik gde su ubijeni“, rekao je sudija O Gon Kvon.\nOn je istakao da je veće uvereno je da su ubistva u Srebrenici izvršena u skladu sa sistematskim i organizovanim planom i da je plan da se ubiju svi vojnosposobni muškarci i dečaci bio formulisan tokom trećeg sastanka u hotelu „Fontana“.\nVeće je, prema rečima sudije, konstatovalo da je u kombinaciji sa načinom i sistematskom i organizovanom prirodom ubistava, pokazana namera da se ubije svaki vojnosposobni musliman iz Srebernice.\nO Gon Kvon je dodao da je Karadžić sve vreme dobijao informacije iz raznih kanala, putem kontakata sa visokopozicioniranim oficirima Vojske Republike Srpske, i da je bio upoznat sa situacijom na terenu.\nPrema rečima sudije, Karadžić je naredio je zauzimanje Srebrenice kada je saznao da postoje povoljni uslovi za napad.\nU zaključku povodom optužbe za sedam bosanskih optšina, Karadžić prema stavu sudskog veća snosi individualnu krivičnu odgovornost za progon, istrebljenje, ubistva, deportaciju i prisilno preseljenje.\nRadovan Karadzic says he's innocent of Bosnia war crimes ahead of UN verdict https://t.co/HZMlxlsDMb pic.twitter.com/e6nGg6lNYI\n— Al Jazeera News (@AJENews) March 24, 2016\nVeće, međutim, smatra da nema dokaza da je postojala genocidna namera ni kod Karadžića ni kod članova zajedničkog zločinačkog poduhvata, kao ni kod pojedinačnih izvršilaca zločina da se istrebi i potpuno uništi muslimansko i hrvatsko stanovništvou tim opštinama, rekao je predsednik sudskog veća.\nPo optužbama za zločine u Sarajevu, sudija O Gon Kvon rekao je da veće smatra da je optuženi kriv.\nSudsko veće, naime, smatra da je Karadžić podržavao i odobravao granatiranje Sarajeva i snajperske napade na civile i da je koristio snaperske napade i teror kao pritisak na rukovordstvo bosanskih muslimana i međunarodnu zajednicu zarad ostvarenja svojih političkih ciljeva.\nVeće je takođe zaključilo da je Karadžić kriv za uzimanje osoblja Ujedinjenih nacija kao talaca, jer je podsticao i odobravao njihovu otmicu, te da snosi pojedinačnu komandu odgovornost za krivično delo uzimanje talaca kao kršenje zakona i običaja rata, rekao je sudija O Gon Kvon.\n„Dana 26. maja, nakon udara NATO na Pale, snage su zatočile pripadnike Unprofora na razlicitim lokacijama. Dok su bili zatočeni pretili su im da će ih ubiti ako nastavi NATO da bombarduje srpske položaje“, rekao je sudija.\nOn je dodao da su neki od otetih bili lisicama vezani ispred mesta od vojnog značaja, napominjući da nisu bili snaga u sukobu, ali da su namerno bili zatočeni da bi se izbegli NATO napadi.\nPrvi predsednik Republike Srpske saslušao je mirno u sudnici tribunala, dok je javnost uživo mogla da prati prenos preko interneta i uključenja nacionalne televizije.\nInače, veliki broj zainteresovanih, koji nisu mogli da uđu u sudnicu zbog nedostatka mesta, čekao je presudu ispred zgrade suda.\nKaradžić je nakon višegodišenjeg bekstva i skrivanja pod lažnim identitetom „doktora Dabića“, uhapšen 18. jula 2008. godine, i nedelju dana kasnije iz Beograda je izručen Tribunalu u Hagu.\nSuđenje mu je počelo zvanično u oktobru 2009. godine,a završeno je 2014.\nTokom suđenja zvanično se branio sam – bez advokata, ali uz pomoć stručnog pravnog tima.\nGotovo svi značajniji portali u državama bivše Jugoslavije su izricanje presude prvom predsedniku Republike Srpske iz Haga prenosili uživo, a vest da je tribunal Radovana Karadžića osudio na jedinstvenu zatvorsku kaznu od 40 godina svi mediji su preneli kao udarnu.\nPrvostepenom presudom Karadžiću, međutim, nisu zadovoljni ni u Republici Srpskoj ni u Federaciji BiH, a ambasada SAD u BiH je apelovala na sve strane da prihvate presudu Kradžiću i ponovno se okrenu kontinuiranom angažmanu na pomirenju i mirnom suživotu koji su neophodni za budućnost stabilne, sigurne Bosne i Hercegovine u kojoj su prava svih njenih građana zaštićena.\nU saopštenju povodom presude Karadžiću, iz Ambasade SAD su saopštili da današnju presudu Tribunala smatraju „važnim korakom ka utvrđivanju odgovornosti pojedinaca za strašne patnje građana Bosne i Hercegovine“.\nU tm diplomatskom predstavništvu se nadaju da će to žrtvama i njihovim porodicama doneti smiraj i dati osećaj da je pravda barem donekle zadovoljena.\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović u svom prvom reagovanju kaže da ova presuda neće imati nikakve posledice na Dejtonski mirovni sporazm, Ustav i status RS i njenih organa i institucija, ali i da Tribunal nije ispunio svoju misiju.\n„U Statutu Haškog tribunala piše da je svrha njegovog osnivanja “principijelno kažnjavanje svih ratnih zločina“ što bi trebalo da da doprinese pomirenju na ovim prostorima. I po tvrdnjama međunarodnih predstavnika svrha osnivanja Tribunala je istina, odgovornost i pomirenje. Međutim, potpuno jasno je da Tribunal nije ispunio svoju misiju i da je u svom proteklom radu pokazao političku pristrasnost i selektivan pristup pravdi“, naglasio je Čubrilović u izjavi dostavljenoj Tanjugu.\nOn je posebno istakao činjenicu da je Haški tribunal, za dvadeset godina rada, optužio 161 osobu, od čega je najviše Srba, čak 110, među kojima su i politički, vojni i policijski zvaničnici srpskog naroda.\n„Za tragične sukobe na ovim prostorima odgovorni su učesnici svih strana, uključujući i međunarodnu zajednicu, a prvenstveno su optuživani i osuđivani pripadnici srpskog naroda“, naveo je Čubrilović i istakao da će se RS i dlaje zalagati da bude uređen i funkcionalan deo BiH, da svi nivoi vlasti budu potpuno jedinstveni, aktivni i odgovorni prema građanima.\nNarodna skupština, koja je prva konstituisana institucija Republike Srpske, i danas kao i pre skoro dve i po decenije, čvrsto je rešena da nastavi da čuva i brani Republiku Srpsku, interes srpskog naroda i svih građana, uz poštovanje ustavnih demokratskih i civilizacijskih principa, zaključio je Čubrilović.\nPresuda bilo kome, pa i Radovanu Karadžiću, ne može da umanji snagu Republike Srpske, izjavio je danas predsednik RS Milorad Dodik.\n„Republika Srpska nikad nije bila svesnija sebe i odlučnija da brani svoje stečeno pravo i u tom pogledu presuda bilo kome, pa ni Karadžiću, neće moći da umanji snagu RS“, rekao je Dodik za B92.\nTeška nesreća kod Hrama Svetog Save: Motociklista pokosio pešake, ima teško…


Sarajevo /Dani Kur'ana u ramazanu - kada se susreću čovjek i njegov ibadet / Radio Sarajevo\n23. 06. 2016. u 19:21:00 Anadolija\nU četvrtak je u Gazi Husrev-begovom Hanikahu zvanično otvorena izložba manifestacije Dani Kur'ana u okviru programa Ramazan u Bosni.\nAli Ameri, konzul za kulturu Islamske Republike Iran u Bosni i Hercegovini, izjavio je za AA da je danas otvorena izložba na kojoj su izložena djela nekoliko iranskih umjetnika.\n"Izložba manifestacije Dani Kur'ana održava se u organizaciji Iranskog kulturnog centra u saradnji s Upravom za vjerske poslove Rijaseta IZ u BiH. Izložba se održava tokom mjeseca ramazana kada će posjetioci imati priliku vidjeti djela grupe od šest umjetnika iz Irana. Izložba će nakon Sarajeva narednih dana biti otvorena i u Banjoj Luci i Tuzli", rekao je Ameri.\n"Mjesec ramazana je mjesto susreta čovjeka i njegovog ibadeta, čovjeka i njegove zemlje i čovjeka sa čovjekom. U tom kontekstu, duhovnost je ta nit koja spaja ljude. Mi smo izuzetno počašćeni da je Sarajevo ove godine na ovaj način pokazalo svjetlo mjeseca ramazana i da je ugostilo učače mukabale i umjetnike iz različith krajeva svijeta. Danas imamo i otvaranje izložbe naših prijatelja iz Islamske Republike Iran", kazao je Avdibegović.\nManifestacija "Dani Kur'ana", povodom mjeseca ramazana, bit će održani u Sarajevu, Banjoj Luci, Tuzli i Brčkom u periodu od 21. juna do 03. jula. Organizator je Iranski kulturni centar u saradnji s Upravom za vjerske poslove Rijaseta IZ u BiH i muftijstvima navedenih gradova. Program se realizuje u sklopu manifestacije Ramazan u Bosni koju organizuje pomenuta Uprava. U navedenom periodu u Bosni i Hercegovini će boraviti devet iranskih umjetnika koji će svoj rad predstaviti kroz izložbe i koncerte ilahija i kasida.\nIzložba Dani Kur'ana sastojat će se iz nekoliko dijelova, izložba kaligrafije, izložba umjetnina pravljenih u kombinaciji slonovače, drveta i devine kosti (hatamkari), izložba umjetničkih radova od emajla i programi izvođenja ilahija i kasida međunarodne iranske grupe Iman.\nTagovi: izložba kaligrafija Gazi Husrev-begov Hanikah\nJapan / Ramazan u zemlji izlazećeg sunca\nPromocija / 'Za'atar' će vam približiti Bliski istok i običnog čovjeka u vrtlogu rata\nRamazan / Priče iz sarajevskih mahala: Od sehura do iftara


Ton „b“ – Moj svet muzike\nNa jednoj probi Rosinijeve opere „Kir u Vavilonu“ („Ciro in Babilonia“), jedna, ne tako talentovana, solo-pevačica insistirala je da dobije vlastitu ariju. Pošto je imala i podršku direktora pozorišta, Rosini je pristao da je sasluša. Međutim, posle kraćeg ispitivanja, utvrdio je da mlada dama, osim tona „b“ u prvoj oktavi, ne može kvalitetno da otpeva ni jedan drugi ton!\nNa sreću po pevačicu, Rosini je takođe primetio i da ona vrlo lepo izgleda, tako da je odlučio da joj pomogne. Napisao je ariju koja se satojala iz jednog jedinog tona – tona „b“, za vreme čijeg zvučanja je orkestar imao niz varijacija, čime je arija ulepšana. Na premijeri se pokazalo da je Rosinijeva ideja uspela – publika je burnim aplauzom pozdravila ovu originalnu ariju, kao i lepu damu…\nPoslušajte kako to zvuči 🙂\nA evo i kako arija izgleda:\nSlovensko poreklo → ← Ljubimac orkestra


2000/08/10 21:29 Izbori za predsednika SRJ\nTHU, 10 AUG 2000 21:29:50 GMT\nAIM,Podgorica, 10. 8. 2000.\nNa samom po�etku predizborne kampanje za predsednika SR Jugoslavije, ono oko �ega se izgleda jedino mogu slo�iti u�esnici ove izborne trke je re� - referendum. Iz redova vladaju�e koalicije (SPS, JUL, SRS), danima ve� ponavljaju kako su predstoje�i izbori "svojevrstan referendum za odbranu slobode" na kome �e narod "jasno pokazati da ne �eli da glasa za sluge novog svetskog poretka". Istovremeno, u intervjuima i izjavama predsedni�kog kandidata udru�ene opozicije (bez SPO-a), dr Vojislava Ko�tunice tako�e se �esto pominje re� referendum. Ko�tunica tvrdi da ovo i nisu pravi izbori ve� zapravo referendum na kome se narod izja�njava "za" ili "protiv" Slobodana Milo�evi�a i onoga �to je njegova vlast donela u poslednjih deset godina.\nU pravu su najverovatnije obe strane. Uspe li crveno-crna koalicija da pa�nju bira�a skrene sa pogubnih u�inaka sopstvene vlasti i ponovo nametne kao osnovnu temu izbora neke "vi�e nacionalne ciljeve", ili zapla�i bira�e pretnjom (i logi�kom besmislicom) da im prazni d�epovi mogu biti jo� prazniji, njihove �anse da se odr�e na vlasti bi�e prili�no velike. Uspe li s druge strane, srpska opozicija da gra�ane ubedi kako je ovo zaista referendum o katastrofalnim efektima jedne vlasti i Milo�evi�evog re�ima, �anse opozicije da na�ini preokret nisu tako zanemarljive.\nReferendum o Milo�evi�u, bar u prvom krugu predsedni�kih izbora, spre�en je za sada pojavom "vi�ka" predsedni�kih kandidata. Pored Slobodana Milo�evi�a, u stazi koja pripada vlastima, tr�a�e jo� i potpredsednik Srpske radikalne stranke Tomislav Nikoli�. Osim Vojislava Ko�tunice, u stazi koja zvani�no pripada opoziciji, u trci za mesto predsednika SRJ u�estvova�e i �lan Srpskog pokreta obnove Vojislav Mihajlovi�, gradona�elnik Beograda. Lista predsedni�kih "trka�a" najverovatnije nije kona�na s obzirom da se sa razli�itih strana iz nekih minornih stranaka svakodnevno javljaju novi "kandidati" za predsednika. Jedan od njih je i nekada�nji vojni komentator RTS-a i pro�logodi�nji ratni izve�ta� sa Kosova Milorad Drecun. Zvani�no i on bi trebalo da tr�i u stazama koje pripadaju opoziciji, iako je prili�no rasprostranjeno mi�ljenje kako ova vrsta kandidata odra�uje zapravo posao za re�im, otkidaju�i po koju hiljadu glasova sa opozicionog konta.\nKo za koga radi u ovoj trci, ko tr�i za sebe, a ko je tu samo da preuzme �tafetu i tempo kada se Milo�evi� umori i zadi�e i zatim se ponovo ukloni, u prvi mah je prili�no te�ko zaklju�iti na osnovu onoga �to sami kandidati i njihove stranke ovih dana saop�tavaju. Ne�to vi�e prozirnosti u ovu predsedni�ku trku unosi tek politi�ka matematika. A ona ka�e da uz koncentraciju opozicionih glasova oko jednog kandidata, pod uslovom da je to Vojislav Ko�tunica, Slobodan Milo�evi� ima razloga da strahuje od gubitka izbora jo� u prvom izbornom krugu. Takva ra�unica podrazumeva zaista gotovo referendumsko izja�njavanje izme�u Milo�evi�a i Ko�tunice. U obimnim istra�ivanjima javnog mnenja koje su za svoje interne potrebe naru�ili sami socijalisti ovog prole�a, lider DSS-a je naglo izbio u prvi plan u redovima opozicije i gotovo presko�io do tada neprikosnovene Dra�kovi�a i �in�i�a. Ko�tunica je u tim istra�ivanjima prednja�io i po zanemarljivo malom broju negativnih poena, odnosno po broju onih koji o njemu imaju izrazito negativno mi�ljenje. Istovremeno, pokazalo se da ne�to vi�e od tre�ine radikalskih glasa�a nije spremno da na izborima podr�i Milo�evi�a i da bi za ve�inu njih, Ko�tunica kao politi�ar sa "tvr�im nacionalnim pristupom" i kriti�kim stavom prema Zapadu, bio sasvim prihvatljiv u odsustvu kandidata iz redova radikala. Ako se svemu tome doda i pretpostavka da je ogroman broj �lanova Srpskog pokreta obnove (u slu�aju takve sugestije sa vrha stranke), bio spreman da glasa za Ko�tunicu, eto i odgovora na pitanje - za�to se sa predsedni�kim izborima i izmenama ustava toliko �urilo po�etkom jula. Verovalo se pre svega, da �itava opozicija ne�e stati iza jednog kandidata, odnosno da �e joj biti potrebno poprili�no vremena da postigne bilo kakav dogovor i spre�i rasipanje opozicionih glasova.\nRe�imska ra�unica pokazala je izgleda kako je neuporedivo pametnije ne rizikovati previ�e i osigurati na vreme bokove Slobodanu Milo�evi�u, pa makar on, po prvi put otkako izlazi na izbore, morao sebe izlo�iti isku�enjima drugog izbornog kruga. Radikalski kandidat Toma Nikoli� svakako nema pobedni�ki kapacitet, ali ima dovoljnu snagu da spre�i rasipanje radikalskih glasova i njihov zna�ajniji odliv u pravcu Vojislava Ko�tunice. Da su radikali imali istinske ambicije da konkuri�u za mesto predsednika SRJ, taj posao svakako ne bi bio prepu�ten Tomislavu Nikoli�u, ve� bi se u izbornu trku ubacio li�no predsednik stranke dr Vojislav �e�elj. Sli�no bi se moglo re�i i za kandidata SPO Vojislava Mihajlovi�a koga (za razliku od njegovog partijskog �efa Vuka Dra�kovi�a), istra�iva�i javnog mnenja uglavnom opisuju kao bledog i neubedljivog kandidata koji ne mo�e da ra�una �ak ni na sve glasove �lanova sopstvene stranke. Sa osvojenih nekoliko stotina hiljada glasova Mihajlovi� bi, me�utim, mogao da prili�no ote�a napore Ko�tunice da se domogne drugog kruga. Posmatrano sa te strane, kandidatura predsedni�kog kandidata iz redova SPO-a (bez obzira na stvarne motive te kandidature), do�la je kao pravi dar re�imskim izbornim matemati�arima. Eksperti za izborna odmeravanja tvrde da "vi�ak" opozicionih kandidata gotovo siguran put ka pove�anoj apstinenciji bira�a, iznova razo�aranih u opoziciono nejedinstvo, a da opozicione �anse rastu samo u slu�aju izuzetno visokog odziva.\nPrvi dani kampanje za predsedni�ke izbore indirektno su ve� potvrdili pretpostavke kako �e u ovoj trci biti poprili�no tr�anja u korist drugoga. Kandidat socijalista Slobodan Milo�evi� o�igledno �e svoju kampanju voditi sa svog kanabeta u Belom dvoru na kome �e se re�ati svi oni koji �e mu podnosti izve�taj o velikim uspesima na svim poljima. Otvaranje nekog va�nog mosta u samom fini�u kampanje bi�e najverovatnije iskori��eno za zavr�ni predizbornu utisak koji �e �eleti da ostavi aktuelni predsednik SRJ. Posao bla�enja ostalih kandidata obavlja�e svakako drugi. Tomislav Nikoli� je u svojim prvim nastupima ve� markirao Vojislava Ko�tunicu kao svog glavnog protivnika. Lider DSS-a svrstan je u red NATO pla�enika i izdajnika, dok je na privatnom planu za sada podvu�ena �injenica kako je Ko�tunica "�ovek koji nema decu". To samo nagove�tava izuzetno ru�nu i prljavu predizbornu kampanju u kojoj re�im i njegovi predstavnici o�igledno ne�e birati sredstva u poku�ajima da sa�uvaju vlast. Levica i radikali postigli su izgleda istovremeno i neku vrstu dogovora o nenapadanju, ili nabacivanju ne�nih lob udaraca na mre�u kako bi ona druga strana u odre�enom trenutku mogla da sme�uje i poentira. Za sada ubedljivo najti�i i najneaktivniji je predsedni�ki kandidat iz redova SPO, Vojislav Mihajlovi�, i sam pomalo zbunjen reakcijama (�ak i onim unutarstrana�kim) koje je izazvala njegova kandidatura. Ko�tunica i Mihajlovi� �e verovatno u toku kampanje gledati da "po�tede" jedan drugog otrovnih udaraca i istovremeno svaki za sebe poku�ati da stresu sa sebe re�imsku propagndnu grudvu koja je na njih (pre svega na lidera DSS-a) ve� krenula.\nMesec i po dana uo�i izbora, sve prognoze o ishodu predsedni�ke trke postaju apsolutno nesigurne. Ulazak u tu trku kandidata SRS-a i SPO-a bar u prvom krugu spre�ava onaj referendum koji je pri�eljkivala udru�ena srpska opozicija. U svim timovima naveliko se prave i dodatne kombinacije za slu�aj da neko od kandidata u zadnji �as isko�i iz trke. U opozicionim krugovima strahuju, na primer, od mogu�nosti da kandidat radikala, posle �estog vi�enedeljnog obru�avanja na Vojislava Ko�tunicu, na nekoliko dana uo�i izbora "iznenada" odustane od predsedni�ke trke, ali tako �to bi pozvao svoje bira�e da glasaju za aktuelnog predsednika SRJ. Na opozicionoj strani tinja jo� i pomalo grbava nada da bi ne�to sli�no mogli da odlu�e i u SPO, pogotovo ako se uvere da je Vojislav Mihajlovi� u ovom trenutku bio pogre�an izbor.\nMa kakvi se obrti jo� dogodili do 24. septembra, sigurno je samo jedno. Na srpskoj politi�koj sceni uvek ima, kako je to ovih dana primetio jedan strani list, dovoljno nosa�a vode iz redova opozicije, spremnih da u svakom trenutku kada se vlast umori, zavuku ruku u kofu i poprskaju i osve�e svoje tobo�nje politi�ke protivnike. Zbog svega toga, Slobodan Milo�evi� predsedni�ku kampanju svog �ivota i mo�e da vodi tobo�e mirno, ne pomeraju�i se kanebeta iz Belog dvora i pu�taja�i da za njega tr�e �ak i oni koji nose sasvim druga�ije politi�ke dresove.


Velika tragedija se desila u Novom Sadu kada je majka Danka iz porodice Adamović – Jović doživela da joj dete nakon primanja HPV vakcine premine nakon 2.5 dana.\nPrema izveštajima lekara koji skoro nikakav profesionalan izveštaj majci nisu dali – navodi se da je dete preminulo od SIDS-a (Sindrom iznenadne smrti).\nAnaliza kaže da su detetu pluća eksplodirala iako je dete koje je imalo svega mesec i 3 dana pušteno iz porodilišta kao zdravo i pravo bez ikakvih srčanih, plućnih ili drugih anomalija. Čak je prema izveštaju pedijatra mali Andrija Jović “fantastično napredovao”.\nSva problematika se zapravo desila kada je majka koja već ima dvoje dece, odvela dete na pregled gde su je medicinska sestra i zamenik njenog pedijatra bukvalno “smuvali” na brzinu i nisu ni najavili niti obavestili majku da dete treba da joj se vakciniše.\nPritom HPV vakcina je vakcina protiv hepatitisa koja je polna zarazna bolest među ljudima koji često menjaju partnere, kod gejeva i narkomana. Davati takvu vakcinu detetu koje ima svega mesec i par dana je totalno van svake osnovne ljudske logike.\nUz to Danku su razni provakcinalni sektaši na Fejsbuku verbalno napali koja je htela najbolje za svoje dete i nikada nije bila deo nikakve “antivakcinalne grupe” ili sličnog izmišljenog pokreta.\nBol i žalost ove majke je primila dr Jovana Stojković iz saveza Živim za Srbiju i sa njom uradila intervju koji je na vama da pogledate i prosudite da li je ovo što se radi u medicinskoj praksi normalno.\nRelated Items:adamovic, andrija jovic, beba, danka, jovic\nVladika Grigorije poznatiji kao vladika Grgur napisao pesmu preminulom narkomanu\nReagovala ministarka Kisić Tepavčević: Lažni navodi o oduzimanju dece koja se ne vakcinišu


Predstavnici premijerligaša zbog nezadovoljstva najavili dolazak na sjednicu IO RSBiH – Sport Centar Predstavnici premijerligaša zbog nezadovoljstva najavili dolazak na sjednicu IO RSBiH – Sport Centar\nPredstavnici svih klubova rukometne Premijer lige Bosne i Hercegovine najavili su dolazak na sutrašnju sjednicu Izvršnog odbora Rukometnog saveza BiH.\nIz Udruženja rukometni premijerligaša poslali su dopis predsjedniku Rukometnog saveza Bosne i Hercegovine, Amiru Zahiroviću, te najavili dolazak zbog nezadovoljstva trenutnim stanjem u krovnoj kući bh. rukometa.\nKlubovi zahtijevaju da se riješi pitanje regularnosti institucija RS BiH, koji još uvijek nije legalno registrovan, te se traži u isto vrijeme da se propozicije i odluke krovne kuće našeg rukometa donesu uz dogovor sa klubovima.\nSjednica Izvršnog odbora Rukometnog saveza Bosne i Hercegovine bit će održana sutra sa početkom u 10 sati.\nMagoda ipak neće biti generalni sekretar RSBiH: Već na prvoj stepenici imam prepreku\nHairlahović: Nismo imali nikakav uticaj na Bjeloruse, pozivam ljude iz RSBiH da se informišu


Odbor je na sednici razmotrio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o zaduživanju za finansiranje kapitalnih investicionih rashoda, sa stanovišta obezbeđivanja sredstava za određene prioritetne investicije u zdravstvene ustanove čiji je osnivač AP Vojvodina, odnosno u nabavku neophodne savremene medicinske opreme, magnetne rezonance, CT uređaja, angio-sale za neurološke bolesti, mamografa i druge opreme. Nakon uvodnog izlaganja, razmatranja i diskusije, Odbor je prihvatio pomenuti predlog. Na današnjoj sednici, Odbor za zdravstvo, socijalnu politiku, rad, demografsku politiku i društvenu brigu o deci, upoznao se sa Godišnjim izveštajem Pokrajinskog zaštitnika građana – ombudsmana za 2017. godinu.\nNa svojoj 18. sednici, Odbor za poljoprivredu Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine, razmatrao je i prihvatio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o zaduživanju za finansiranje kapitalnih investicionih rashoda. Odbor je predlog razmatrao sa stanovišta obezbeđivanje sredstava za prioritetne investicije u oblasti vodoprivrede. U obrazloženju je između ostalog rečeno, da je za četiri kapitalna projekta najvišeg ranga prioriteta bilo neophodno obezbediti odgovarajuća sredstva. U pitanju je sanacija kritičnog mesta na levoj obali reke Save u zoni „Gomolave“, zatim, za sanaciju kritičnog mesta na levoj obali reke Dunav na lokalitetu crpne stanice „Labudnjača“, za rekonstrukciju prvog polja crpne stanice „Bezdan 2“ i za revitalizaciju Velikog Bačkog kanala. Odbor je takođe, razmotrio i prihvatio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama i dopuni Pokrajinske skupštinske odluke o Godišnjem programu korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za vode Autonomne pokrajine Vojvodine za 2018. godinu, kao i Informaciju o trenutnom stanju voda na vodnom području u nadležnosti JVP "Vode Vojvodine" Novi Sad. Odbor za poljoprivredu je na današnjoj sednici jednoglasno doneo Godišnji program rada tog odbora za 2018.godinu.\nOdbor za nacionalnu ravnopravnost Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine je na svojoj 8. sednici razmotrio i prihvatio: Informaciju o upisu učenika u prvi razred osnovne škole u Autonomnoj pokrajini Vojvodini u školskoj 2017/2018 godini sa zaključcima Pokrajinske vlade, Informaciju o upisu učenika u prvi razred srednjih škola na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine za školsku 2017/2018 godinu sa zaključcima, kao i Informaciju o obuhvatu dece obaveznim pripremnim predškolskim programom, sa osvrtom na inkluzivno vaspitanje i obrazovanje u predškolskim ustanovama u školskoj 2017/2018. godini u Autonomnoj pokrajini Vojvodini sa zaključcima. Odbor se na sednici upoznao sa Godišnjim izveštajem Pokrajinskog zaštitnika građana-ombudsmana za 2017. godinu i jednoglasno doneo Godišnji program svog rada za 2018. godinu.


Izmene Zakona o energetskoj efikasnosti u Albaniji postavljaju obavezujuće ciljeve za povećanje energetske efikasnosti za javni i privatni sektor, velike potrošače i lokalne smaouprave.\nSkupštinski Odbor za proizvodne aktivnosti odobrio je izmene Zakona o energetskoj efikasnosti kojim se uspostavlja niz obaveza u pogledu smanjenja potrošnje energije za javni i privatni sektor, ali i druge sektore u državi, preneli su lokalni mediji.\nPočev od 1. septembra 2021. godine, javni sektor mora da renovira najmanje 3% ukupnog fonda javnih zgrada godišnje kako bi ispunio minimalne zahteve za energetske performanse zgrada.\nTakođe, veliki potrošači energije, nakon što obave energetske preglede i dobiju izveštaj o tome, moraju da naprave plan aktivnosti kako bi uštedeli najmanje 4% potrošene električne energije.\nZakon obavezuje opštine da pripreme lokalne akcione planove za energetsku efikasnost\nPo prvi put zakon obavezuje opštine da pripreme lokalne akcione planove za energetsku efikasnost, koji uključuju politike i mere za uštedu energije u svim sektorima na lokalnom nivou, na osnovu potrošnje energije u tim sektorima.\nKako je navedeno u najnovijem izveštaju Energetske zajednice iz novembra 2020, Albanija je izmene Zakona o energetskoj efikasnosti pripremila u saradnji sa Sekretarijatom.\nIzmene zakona pripremljene su u saradnji sa Sekretarijatom Energetske zajednice\nNapredak Albanije u sektoru energetske efikasnosti zavisi od usvajanja nacrta amandmana na Zakon kojima se transponuje EU Direktiva o energetskoj efikasnosti (2012/27/EU) i usvajanja nedostajućih podzakonskih akata kojima se sprovodi EU Direktiva o energetskim performansama zgrada, kao i novi propisi o oznakama za energetske razrede. Otklanjanje ovih nedostataka je prioritet Albanije, posebno usvajanje izmena Zakona, navodi se u izveštaju Sekretarijata.\nU 2018. godini finalna potrošnja energije u Albaniji iznosila je 2.126 ktoe (kilotona ekvivalentne nafte), što je porast od 2% u odnosu na 2017. Očekivana potrošnja u 2020. bila je 2.132 ktoe.\nTagovi: Direktiva o energetskim performansama zgrada, energetska efikasnost, Energetska zajednica\nPočetna » Vesti » Energetska efikasnost » Albanija odredila obavezujuće ciljeve za javni i privatni sektor, opštine, za povećanje energetske efikasnosti


Mađarska podigla PDV na rekordnih 27 odsto - Bizlife.rs\nMađarska podigla PDV na rekordnih 27 odsto\n16:53 Budimpešta, 23/11/2011\nMađarski parlament ratifikovao je zakon kojim se porez na dodatu vrednost (PDV) podiže na najviši nivo u Evropskoj uniji, a povisio je i porez na mala preduzeća U okviru novog zakona o porezu, PDV će porasti na 27 sa ranijih 25 odsto, što će biti rekord u EU.\nPorez na poslovanje malih preduzeća porašće na 37 odsto prihoda, do maksimalnih 30 miliona forinti (98.000 evra) godišnje, sa ranijih 30 odsto.\nAgencija AFP podseća da je zakon o porezu donet u trenutku kada je Mađarska morala da zatraži međunarodnu pomoć da prevaziđe ekonomske poteškoće. Pošto je 2008. već primila pomoć u iznosu od 20 milijardi evra od Međunarodnog monetarnog fonda, Svetske banke i EU, Budimpešta je ponovo bila prinuđena da zatraži finansijsku podršku MMF-a i EU prošle nedelje.\nVladine mere za popunjavanje budžetskih rupa, poput nacionalizacije privatnih penzionih fondova i uvođenja dodatnih poreza na poslovanje banaka i raznih telekomunikacionih sektora, razljutile su partnere Mađarske i zabrinule investitore.\nGlavne agencije za kreditni rejting, koje su državni rejting Mađarske spustile na jedan stepen iznad neinvesticionog, takođe su zabrinute zbog nedostatka efikasnih reformi u toj zemlji.\nMađarski dug dostigao je 82 odsto bruto domaćeg proizvoda. Budimpešta želi da spreči moguće rasprodaje na tržištu, posle upozorenja o smanjenju rejtinga, ali i da zadrži ekonomski suverenitet. “Ne možemo da uskladimo politiku sa MMF-om, jer se Fond protivi svakoj odluci vlade koja bi zaštitila građane od zamki banaka”, kaže mađarski ministar privrede Giorgi Matolši.\nZemlji preti recesija, jer dug i troškovi njenog zaduživanja rastu, a vrednost forinte je rekordno niska prema evru.\nkriza mmf region pdv


Lars-Gunnar Wigemark novi šef Delegacije Europske unije u BiH – Enter.ba Reviews\nHome / BiH / Lars-Gunnar Wigemark novi šef Delegacije Europske unije u BiH\nSavjet za spoljne poslove imenovao je Lars-Gunnara Wigemarka za specijalnog predstavnika Evropske unije u Bosni i Hercegovini. Takođe, Wigemark će preuzeti funkciju šefa Delegacije Evropske unije u BiH.\nLars-Gunnar Wigemark trenutno obavlja funkciju šefa Delegacije Europske unije u Pakistanu i ima više od trideset godina iskustva u švedskim i evropskim diplomatskim službama. Radio je u diplomatskim misijama, uključujući Moskvu i Vašington, te na velikom broju pitanja, među njima i kao šef Jedinice za bezbjednosnu politiku u Evropskoj komisiji te u saradnji u razvoju i upravi.\nNa ovoj dužnosti, Lars-Gunnar Wigemark nasljeđuje Petera Sorensena, koji ju je obavljao od 1. septembra 2011. godine. Dužnost u Bosni i Hercegovini će preuzeti 1. marta 2015. godine.\nPovodom ovog imenovanja, visoka predstavnica Evropske unije za spoljnu i bezbjednosnu politiku i potpredsjednica Evropske komisije Federica Mogherini je izjavila da je Evropska unija posvećena pružanju podrške Bosni i Hercegovini na njenom evropskom putu.\n“Stručnost Wigemarka će biti važan doprinos za naš angažman u BiH kao i za spoljne poslove EU”, istakla je ona. izvor ceppei.ba\nRelated Itemsbih2delegacija europske unije bihlars gunar wigemark\n← Previous Story Najveći avion (dosad) slijeće u Mostar\nNext Story → Sutorina, plaće u institucijama BiH, lektoriranje


Evropa je pitanje oko koga se Srbi najviše dele. Ne zato što ne veruju u prednosti udruživanja, već što nisu spremni da se odreknu Kosova. Jer, jasno je da će to biti uslov koji će EU, u poslednjem koraku pred članstvo, postaviti Srbiji\nSrpsko političko telo veoma jasno se podelilo, čak i aritmetički, na dve jednake polovine. Na jednoj strani su pristalice daljih ekonomskih reformi i evropske integracije, na drugoj oni koji se protive nastavljanju nekih od reformi i koji pitanju Evrope pretpostavljaju rešavanje pitanja Kosova. Prema prvima, ulazak u Evropu je upravo pretpostavka za zadržavanje Kosova u „nekoj formi” u Srbiji. Prema drugima, situacija je upravo suprotna: hrliti u Evropu znači prećutno prihvatiti da je Kosovo postalo nezavisno. Ovaj raskol svakog dana postaje sve dublji, jer se tiče i taktike i strategije koju treba voditi.\nNeki od čitalaca će se možda setiti da sam ja već nekoliko godina prilično nedvosmisleno bio protiv daljih pregovora sa EU. U isto vreme, smatram da je nastavak ekonomskih reformi važan ne samo za ekonomski već i socijalni oporavak Srbije. Tako me ponekad čitaoci, a ponekad i prijatelji, pitaju kako mogu da objasnim ovaj, na prvi pogled – njima se bar tako čini – nedosledan stav: biti za ekonomske i društvene reforme, a protiv učlanjenja u Uniju.\nU ovom članku ću pokušati da objasnim razloge za ovakav stav. Moj negativan stav nije posledica mišljenja da članstvo u Uniji nije ekonomski probitačno. Naprotiv, smatram da se Unija pokazala kao izvanredno uspešan „motor razvoja” za sve manje razvijene zemlje Evrope koje su se u nju učlanile. Uveren sam da bi ista situacija bila i sa Srbijom. Ne smatram ni da je Unija neki „meljač ljudi i kultura” i „uništavalac” nacionalnih specifičnosti i tradicija koje bi se ulaskom u Uniju izgubile te bi Srbi postali, recimo, Englezi. Iako mi se ogromna evropska birokratija ne dopada, ne mislim ni da je to razlog za ostajanje van Unije. Osnovni razlog zašto sam protiv jeste zato što pitanje članstva u EU značajno, čak i ključno, utiče na političku destabilizaciju Srbije. Od pitanja oko koga su se skoro svi slagali, Evropa je postala pitanje oko koga se Srbi najviše dele. Ne zbog toga što ne veruju u ekonomske prednosti udruživanja, već što nisu spremni da se zarad Unije odreknu Kosova. Jer, naravno, jasno je da će to biti uslov koji će EU, u poslednjem koraku pred članstvo, postaviti Srbiji.\nNeki govore da pregovore treba nastaviti, potpisati i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), jer se priznavanje Kosova još uvek eksplicitno ne zahteva. Ali, vidimo da, iako je to formalno tačno, značajan deo političkih partija i birača smatra da suštinski svako dalje približavanje Uniji znači udaljavanje od srpskog Kosova. U takvim okolnostima treba postaviti sledeće pitanje: da li su ekonomske prednosti koje dalji pregovori sa Unijom i SSP donose Srbiji vredni žrtvovanja političke stabilnosti, izazivanja stalnih konflikata između partija, pa čak i samih običnih ljudi, eventualnog ugrožavanja demokratije, i – ako ostanemo samo na ekonomskom terenu – smanjenja investicija i stope rasta usled političke nestabilnosti? Ako treba da biramo između opcije (1) nekoliko relativno skromnih ekonomskih povlastica koje će Srbija dobiti tek kada SSP bude ratifikovan, a do tačke je još dalek put, plus stalne političke nestabilnosti, i opcije (2) redefinisanja odnosa sa Evropom i političke stabilizacije, koji je pametniji pristup? Moje mišljenje je da je to potonja.\nZbog toga bi racionalni pristup glavnih političkih stranaka trebalo da bude da se pitanje Evrope stavi u neku vrstu moratorijuma. Tri ili četiri najveće stranke trebalo bi da se dogovore o zajedničkom srpskom predlogu EU kojim bi Srbija postala sui generis slučaj (kao što je, kako EU tvrdi, i Kosovo sui generis slučaj) i bila izopštena iz opštih pravila za pristup EU, koja važe za zemlje zapadnog Balkana. Tako, cilj Srbije, čak ni u nekoj dalekoj budućnosti, ne bi više bio članstvo u Uniji niti potpisivanje bilo kakvih ugovora koji tome prethode. Odnosi između Srbije i EU bi se postavili na novi kolosek gde bi se pregovaralo i sarađivalo o svim stvarima od zajedničkog interesa: institucionalnoj reformi, lokalnoj samoupravi, infrastrukturnim investicijama, ukidanju viza itd. Cilj bi bio najveća moguća ekonomska i institucionalna bliskost koja je kompatibilna sa nečlanstvom.\nTakav pristup „razvedrio” bi političku klimu u Srbiji, smanjio zagriženu podeljenost između stranaka, jasno definisao odnose i očekivanja i Evropske unije i Srbije, i omogućio nastavak ekonomskih i društvenih reformi. Nema sumnje da Evropa ne bi, u početku, sa blagonaklonošću gledala na ovakav predlog. Ali dokle god u ovome postoji jedinstvo najvećih srpskih partija, Evropa očigledno ne bi mogla da računa da unutar srpskog parlamenta ili vlade ima saveznika koji bi prihvatio dalja uslovljavanja i mukotrpni put ka fantomskom članstvu. I Evropa bi uvidela, nadam se, da je za nju bolje da ima stabilnu Srbiju, čak i ako ona nije član EU, nego da ima stalni izvor nestabilnosti u svom susedstvu. Jer, jasno je da se u dogledno vreme u Srbiji neće pojaviti ubedljiva većina niti za opciju članstva po svaku cenu niti za tvrdoglavo odbijanje da se sa Evropom uopšte i razgovara. Kompromisno rešenje je otuda neophodno.\nU sledećem članku ću (naredne nedelje – prim.ur.),nadam se, pokušati da objasnim i drugi deo moje „jednačine”: zašto verujem da bi radikalska vlada bila veoma loša za ekonomski razvoj Srbije. Tako će i jedan i drugi deo današnje politički podeljene Srbije imati prilike da se ljuti na autora.


milenijum osiguranje - Centar za Osiguranje\nNaslovna » milenijum osiguranje\nSRBIJA • Zdravlje ne mora da bude skupo.\nBEOGRAD • Kompanija Milenijum osiguranje zabeležila je u prvih šest meseci 2020. godine odlične rezultate, koji se ogledaju u povećanju broja klijenata, razvoju prodajne mreže, unapređenju proizvoda, uz istovremen rast premije svih neživotnih osiguranja.\nBEOGRAD • Milenijum osiguranje nastavlja sa odgovornim poslovanjem i tokom nastale situacije izazvane pandemijom virusa COVID – 19, posebno brinući o najosetljivijim kategorijama stanovništva.\nZdravlje i odgovornost: usluge Milenijum osiguranja dostupne online i putem telefona osiguranje\nBEOGRAD • Počev od 23. marta, ekspoziture i prodajne kancelarije Milenijum osiguranja će raditi radnim danima u skraćenom režimu, od 9 do 14 časova.\nMilenijum osiguranje podržao Vaterpolo klub Zemun\nBEOGRAD • Ljubiša Veljković, predsednik Izvršnog odbora Milenijum osiguranja i Petar Đukić, predsednik Vaterpolo kluba Zemun, potpisali su ugovor o sponzorstvu.\nNova prodajna kancelarija Milenijum osiguranja\nBEOGRAD • Beograđanima je od početka avgusta na raspolaganju nova prodajna kancelarija Milenijum osiguranja u ulici Vojvode Stepe 166


Kairo: Egipatski dnevnik ugostio ambasadora Vukadinovića\nEgipatski dnevni list „Ivent magazin njuz" tradicionalno ugošćuje ambasadore, pod sloganom „Širimo ljubav", te je 1. oktobra objavio razgovor sa ambasadorom Srbije Jugoslavom Vukadinovićem, koji je obavljen tokom ručka, na kome je služeno nacionalno jelo „košari". Ambasador Vukadinović zahvalio se na gostoljubivom gestu i primetio da postoje sličnosti dve zemlje kada su u pitanju hrana i muzika. U razgovoru o svakodnevnim temama, ambasador je govorio i o sportu, turističkim vezama dve zemlje, Srbima u Egiptu i tradicionalno dobrim odnosima dve zemlje još iz doba nekadašnje SFRJ.\nBukurešt: Ambasador Tomašević predstavio Srbiju na TV Trevl miks\nAmbasador Stefan Tomašević dao je intervju za rumunsku nacionalnu turističku televiziju „Trevl miks", u kome je predstavio istoriju Srbije, turističke destinacije, srpsku hranu, festivale, kao i najznačajnije istorijske ličnosti.\nTokio: Izložba slikarke Marijane Anđelić i koncert „Iz Srbije svetu"\nSrpska umetnica Marijana Anđelić imala je izložbu slika „Himna cveća" od 12. do 22. septembra u gradu Saitama, u kompleksu Nikija, koji je registrovan kao nacionalno materijalno kulturno dobro. Izložbu su podržali Ambasada Srbije, Asocijacija za promociju muzičke saradnje između Srbije i Japana, Društvo Srbija-Japan i japanski uvoznik srpskih vina Makoto Investments.\nSofija: Ambasada na manifestaciji „Evropski dani nasleđa"\nAmbasada Srbije u Sofiji učestvovala je na manifestaciji „Dani evropskog nasleđa" koja se tradicionalno organizuje u glavnom gradu Bugarske, u saradnji Ministarstva kulture, Uprave grada Sofija, Ambasade Francuske i Francuskog kulturnog instituta. Reč je o manifestaciji koja se održava svakog trećeg vikenda u septembru, i to u više od 50 evropskih država, s ciljem da široj publici predstavi objekte i građevine od posebnog kulturno-istorijskog značaja, uključujući i pojedine ambasade i rezidencije. Ambasada Srbije bila je otvorena 20. septembra u periodu od 11 do 15 časova, a 200 građana imalo je priliku da je poseti i da se informiše o istorijatu objekta.\nMoskva: „Srbija u mom srcu" deseti put\nJubilarno, deseto takmičenje ruskih učenika u pevanju i recitovanju srpskih pesama „Srbija u mom srcu" održano je 17. septembra u Udruženju pisaca Rusije, u organizaciji Društva rusko-srpskog prijateljstva i Ambasade PC u Moskvi.\nMoskva: Ambasador Lazanski dao intervju za TV „Rusija 24"\nTelevizija „Rusija 24" emitovala je 15. septembra intervju s ambasadorom Miroslavom Lazanskim u emisiji „Globalni razgovor" rektora Diplomatske akademije MSP Rusije Aleksandra Vladimiroviča Jakovenka.


Detalji iz izvještaja Svjetske banke: BiH ubrzano gubi - ljude - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nDetalji iz izvještaja Svjetske banke: BiH ubrzano gubi – ljude\nSadašnji model razvoja BiH dugoročno je neodrživ, naročito jer je zemlja izložena brojnim rizicima koji mogu prekinuti aktivnosti u pravcu većeg ekonomskog rasta.\nNavedeno je to u najnovijem izvještaju “Ažurirana sistemska dijagnostika zemlje”, koji je uradila Svjetska banka u BiH.\nU ovom dokumentu je istaknuto da je BiH osjetljiva na prirodne šokove i trenutnu pandemiju virusa korona, što predstavlja najozbiljniji socijalni i ekonomski izazov nakon svjetske finansijske krize.\n– Pojava “kovida 19” predstavlja test za zdravstveni sistem zemlje, dok mjere za zaustavljanje njegovog širenja rezultiraju ekonomskim usporavanjem i ugrožavaju ekonomsku bezbjednost mnogih građana, posebno onih sa nižim primanjima – upozoravaju iz kancelarije Svjetske banke u BiH.\nOčekivano ekonomsko usporavanje i sa njim potencijalni gubitak radnih mjesta dovešće, kako smatraju eksperti Svjetske banke, do povećanja siromaštva u BiH.\n– Iako još nije jasno koliki će biti konačan uticaj pandemije u zemlji, potreban je snažan koordinisan institucionalni odgovor da bi se ograničilo njeno širenje i kako bi se osiguralo da društveni i ekonomski poremećaji uzrokovani pandemijom ne budu dugotrajni – istaknuto je u izvještaju.\nOno što je još zabrinjavajuće, a na šta ukazuju stručnjaci koji su uradili detaljnu analizu stanja u BiH, jesu demografski trendovi, zbog kojih je, kako ističu, potrebno hitno djelovanje.\n– BiH ubrzano gubi svoj najdragocjeniji resurs – ljudski kapital. Trećina ljudi iz BiH živi van zemlje, a svake godine napuštaju je hiljade u potrazi za boljim životom. Kako mladi i cijele porodice napuštaju zemlju, preostalo stanovništvo brzo stari, a niske stope fertiliteta ukazuju da će se taj trend vjerovatno nastaviti – upozoravaju iz Svjetske banke u BiH.\nLjudi u BiH su, kako navode, veoma talentovani i vrijedni radnici, ali, nažalost, taj potencijal se često realizuje van zemlje.\n– Emigracija iz BiH je najveća u regionu. Među onima koji su otišli, 30 odsto su mladi. Najviše je emigranata sa dva kraja spektra obrazovanja, tačnije niskoobrazovani i visokoobrazovani. Građevinari, mehaničari i električari odlaze u tako velikom broju da se njihov nedostatak već osjeća. Sa druge strane, mnogi odlaze odmah po završetku fakulteta, kao i stručnjaci sa iskustvom, i to posebno medicinsko osoblje – navedeno je u izvještaju, gdje podsjećaju da je samo u 2016. godini 80.000 građana iz BiH dobilo radne dozvole, kao i da ih trenutno u Njemačkoj i i Austriji ima više od 436.000.\nEksperti Svjetske banke u BiH ukazuju i na nedostatke u pravosudnom sistemu, gdje se, kako su naveli, pojedincima smanjuje pristup pravdi, što negativno utiče i na poslovni ambijent.\n– Složen institucionalni i proceduralni okvir u BiH smanjuje efikasnost i pravičnost pravosuđa. Povjerenje u nezavisnost pravosuđa je malo i u opadanju, a nedostaci pravosudnog sistema značajno povećavaju troškove poslovanja – poručuju iz Svjetske banke u BiH.


Besplatna posjeta nacionalnim parkovima za praznike | MINA\nNaslovnica MINA Business Besplatna posjeta nacionalnim parkovima za praznike\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Posjeta nacionalnim parkovima u Crnoj Gori biće za predstojeće praznike besplatna za posjetioce, saopšteno je iz preduzeća Nacionalni parkovi (NPCG).\nIz NPCG su pozvali sve ljubitelje prirode da, povodom Dana nezavosnosti 21. maja, Međunarodnog dana biodiverziteta 22. maja i Evropskog dana parkova 24. maja, besplatno posjete nacionalne parkove.\nDirektor NPCG Elvir Klica saopštio je da je, imajući u vidu pandemiju, u fokusu interesovanja institucija i organizacija koje se bave zaštitom prirode upravo odnos prirode i zdravlja, a zaposleni su, uprkos situaciji, obavljali svoje redovne aktivnosti.\n“Zaštićena područja, osim što imaju ulogu očuvanja i zaštite naših vrijednih prirodnih resursa, pružaju brojne ekosistemske usluge i imaju važnu misiju povezivanja ljudi sa prirodom, što nesumnjivo utiče na zdravlje ljudi i njihovu dobrobit”, saopštio je Klica.\nIz NPCG su kazali da nacionalni parkovi pružaju nesumnjivo najljepše uslove za odmor u zdravoj životnoj sredini i zaštićenoj prirodi.\n“Posjetiocima su na raspolaganju pješačke, edukativne i biciklističke staze, obilazak planinskih jezera, sportski ribolov na Crnom, Biogradskom i Skadarskom jezeru, posmatranje ptica u Nacionalnom parku Skadarsko jezero, dječija igrališta u nacionalnim parkovima Durmitor, Lovćen i Biogradska gora, kao i staza za boso hodanje i šuma za čitanje na Lovćenu i Durmitoru”, navodi se u saopštenju.\nPosjetioci su, kako su podsjetili, u obavezi da se pridržavaju svih privremenih mjera i preporuka Ministarstva zdravlja.\nIz NPCG su podsjetili da je Generalna skupština Ujedinjenih nacija proglasila 22. maj za Međunarodni dan zaštite biodiverziteta u cilju podizanja svijesti građana i povećanja razumjevanja značaja njegovog očuvanja i održivog korišćenja.\n“Evropski dan parkova proglasila je Federacija nacionalnih parkova Evrope (EUROPARC) sa ciljem skretanja pažnje javnosti na značaj zelenih područja”, dodaje se u saopštenju.\nTaj datum je odabran kao sjećanje na proglašenje prvih evropskih nacionalnih parkova, odnosno devet nacionalnih parkova u Švedskoj, 24. maja 1909. godine.


Mesi i Suares sigurni, Kutinjo i Malkom na izlaznim vratima - BIGportal.ba\nMesi i Suares sigurni, Kutinjo i Malkom na izlaznim vratima\nJuni 12, 2019 Juni 12, 2019 093\nU Barseloni postaje sve jasnije na koje igrače će klub računati za narednu sezonu a koji su na prodaju, prenosi španska Marka. Katalonski gigant želi da sledeće sezone bude konkurentiji nego prethodne i da krene po titulu Lige šampiona, a za tako nešto moraće da napravi određene promene pre svega…\nU Barseloni postaje sve jasnije na koje igrače će klub računati za narednu sezonu a koji su na prodaju, prenosi španska Marka.\nKatalonski gigant želi da sledeće sezone bude konkurentiji nego prethodne i da krene po titulu Lige šampiona, a za tako nešto moraće da napravi određene promene pre svega u igračkom kadru.\nLeo Mesi, koji je protekle sezone za Katalonce postigao 51 gol, jedan je od nedodirljivih igrača, i za njega ne postoji šansa da promeni sredinu. Uz Argentinca u ovoj grupi igrača nalazi se i napadač Luis Suares koji od svog dolaska u klub sjajno na terenu sarađuje sa Barseloninom “desetkom“.\nTu su još i Serđi Roberto, Đerar Pike, Đordi Alba, Serhio Buskec i golman Mark Andre Ter-Stegen za koje španski mediji tvrde da su sigurni za sezonu 2019/20.\nSa druge strane postoji nekolicina igrača na koje stručni štab neće ozbiljno računati sledeće sezone, pa za njih klub traži nove destinacije.\nTomasu Vermelenu ističe ugovor sa Kataloncima dok su Žerom Boateng i Džejson Muriljo završili svoju pozajmicu pa će se vratiti matičnim klubovima, Sasuolu i Valensiji.\nBrazilci Filipe Kutinjo i Malkom Olivera koji su plaćeni veću sumu novca u prethodnoj sezoni nisu oduševili svojim partijama i očekuje se da klub pokuša da ih proda u naredom transfer roku.\nPored njih na izlaznim vratima kluba nalaze se portugalski bek Nelson Semedo, holandski čuvar mreže Jasper Silesen kao i Denis Suarez i Andre Gomeš koji su proteklu sezonu proveli na pozajmici u Arsenalu odnosno Evertonu.\nBarselona je do sada ozvaničila transfer Frenkija De Jonga, koji je na “Kamp Nou“ došao iz Ajaksa u transferu vrednom 75 miliona evra.\n“Znam sve srpske psovke – iskoristiću ih protiv Jokića”\nPartizan objavio koliko je dobio od države!\nSarajevo: Nakon ranjavanja preminula jedna ženska osoba


Srbija bi prodala banje kad bi znala čije su | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tSrbija bi prodala banje kad bi znala čije su\nSrbija bi prodala banje kad bi znala čije su\nVrnjačka banja – foto: Tanjug\nVlasništvo nad banjama još nije zavedeno u katastar nepokretnosti, što je preduslov da se dobije zeleno svetlo za izradu modela po kome će one biti privatizovane. Kakva je budućnost privatizacije specijalnih bolnica možda ukaže primer Kuršumlijske banje, za čiju privatizaciju javni poziv ističe 25. maja.\nPozivom privrednicima Azerbejdžana da investiraju u banje u Srbiji, koji im je proteklih dana u Bakuu uputila delegacija Srbije sa predsednikom Aleksandrom Vučićem na čelu, opet je aktuelizovano pitanje privatizacije srpskih banja. Pogotovo što su početkom maja Republička direkcija za imovinu i Republički fond penzijskog i invalidskog osiguranja (PIO) objavili javni poziv za prodaju Kuršumlijske banje.\nDa li je time sa mrtve tačke konačno mrdnula još 2015. započeta privatizacija srpskih banja, koje bez svežeg kapitala ne mogu mnogo čemu da se nadaju. Kompleks „Žubor“ u Kuršumlijskoj banji je jedan od od onih van funkcije još od 2006. godine i nalazi se u jako lošem stanju.\nUpravo Kuršumlijska banja je bila jedna od tema sastanka nove radne grupe za privatizaciju i rešavanje problema banja, kako je to početkom godine izjavio ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nČinjenica da je formirana nova radna grupa bila je očigledno znak da ona prethodna nije uspela da privede posao kraju. Krajem 2016. godine Vlada Srbije nadležnim institucijama je dala rok od 60 dana da to učine.\nTako deset specijalnih bolnica, odnosno banja, i dalje čeka privatizaciju — Bujanovac, Banja Koviljača, Niška Banja, Zlatibor, Sokobanja, Ribarska Banja u Kruševcu, „Merkur“ u Vrnjačkoj Banji, „Gejzir“ u Sijarinskoj Banji, kao i Institut za lečenje i rehabilitaciju u Niškoj Banji i „Termal“ u Vrdniku.\nDomaća konsultantska kuća „Beokoneks“, koja je dobila posao da sačini model po kome će banje biti privatizovane još kada se prvi put krenulo u taj proces, svojevremeno je uradila tizere, kratke profile za devet banja i dostavila ih ministarstvu privrede. Još, međutim, nije dobila zeleno svetlo da sačini te privatizacione modele, za šta je neophodna saglasnost radne grupe, kaže za Sputnjik rukovodilac projekta za privatizaciju banja u „Beokoneksu“ Miodrag Tatarević.\nU međuvremenu je krajem prošle godine formirana nova radna grupa i stručni savet u kome su, kako napominje, predstavnici ministarstava privrede, zdravlja, rada, Direkcije za imovinu, društveni pravobranilac.\nNa pitanje dokle se stiglo i da li je okončano sve po pitanju sporova i parnica Fonda PIO vezanih za njihov udeo u vlasništvu nad objektima specijalnih bolnica, Tatarević kaže da to nije potpuno završeno.\n„Vlasništvo bi trebalo da bude zavedeno u zemljišne knjige, u katastar nepokretnosti, a to nije sprovedeno do kraja“, ističe sagovornik Sputnjika.\nTek na osnovu tog izveštaja Direkcije za imovinu može da se krene u izradu procene kapitala, kojim banje raspolažu i privatizacionog modela, koji treba da precizira šta je to što se investitorima nudi i cena ispod koje banju na tržištu ne bi trebalo nuditi.\nTatarević kaže da su po nalogu tri ministarstva oni pre dve godine napravili pilot-projekat privatizacije Vranjske, Sijarinske i banje u Bujanovcu, koje su u tom trenutku bile gubitaši i ocenjeno je da bi taj model bio moguć jer, uz neka ograničenja, ipak postoje zakonske mogućnosti i osnov za njihovu privatizaciju.\n„Ne znam da li će se tim putem ići. Uz to, sada bismo morali da podvučemo crtu sa novim bilansima. Banje su finansijski skočile u prethodne dve godine. Od kada Ministarstvo turizma daje vaučere, vidi se napredak. Nije to neki značajan porast ukupnog prihoda, ali pomak postoji“, navodi Tatarević.\nČak su i oni koji su bili gubitaši ostvarili pozitivne rezultate, pa je, kako objašnjava, potrebno da se uradi nova procena kapitala banja koje treba da budu privatizovane.\nMožda će primer Kuršumlijske banje, za koju javni poziv za privatizaciju ističe 25. maja, ukazati na to šta je realnost i kakva je moguća budućnost. Početna cena tog banjskog kompleksa je skoro 2,36 miliona evra, a na prodaju je hotel „Žubor“, bazen, ugostiteljski objekat „Prepolac“, vila „Milica“, 14 zgrada u okviru kompleksa i još tri zgrade i zemljište ukupne površine 95.902 kvadrata.\nTermalni izvori kao prirodni resurs od opšteg interesa su po zakonu neotuđivo dobro u državnoj svojini i, naravno, ne bi trebalo da budu na prodaju.\nSavetnik Slobodana Miloševića otkrio skriveni plan za Makedoniju! Evo šta će se desiti… – VIDEO\nŠVRLJAJU: Zvezde kažu da ova tri horoskopska znaka najviše varaju partnere


BIVŠI ČELNIK KANJIŽE OSUDIO REAKCIJU NVO - Magločistač\nPočetna Magločistač BIVŠI ČELNIK KANJIŽE OSUDIO REAKCIJU NVO\nIzvor: RTV (Ivana Buš Jović)\nBIVŠI ČELNIK KANJIŽE OSUDIO REAKCIJU NVO\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 31 avgusta, 2015 Kategorija: Magločistač, SuboticaNema komentara\nPredsednica subotičkog udruženja Centar građanskih vrednosti i novinarka Natalija Jakovljević odbacila je danas kritike bivšeg predsednika opštine Kanjiža Lajoša Bale, koji je u tekstu za Vajdasag Ma pozvao javnost da „ismeju kvazi demokrate i liberale kao što je Jakovljević“.\nCentar građanskih vrednosti je osudio nedavno izjavu predsednika opštine Kanjiža Mihalja Bimba, u kojoj je naveo da je zadovoljan što je ta lokalna samouprava nabavila autobus, kako se deca ne bi vozila u škole od 1. septembra zajedno sa izbeglicama i migrantima. Centar je pozvao državne organe da se drže Ustava, koji svakom građaninu garantuje slobodu kretanja bilo kojim prevoznim sredstvom i da svim dozvoljenim sredstvima spreče segregaciju putnika na rasnoj osnovi, a da protiv organizatora preduzme odgovarajuće zakonske mere.\n„Lajoš Bala, nekadašnji gradonačelnik Kanjiže iz Oroma, me je zbog toga optužio i naveo da je Centar građanskih vrednosti udruženje ‘čudnog naziva’. Naveo je i da ne poznajem Ustav Srbije, vojvođanske propise i zakone, te mi objasnio sve kroz kopiranje članova iz pomenutih akata, da sada ja malo da razmislim šta se zapravo smatra ovde ljudskim pravima, kao i da ako ne razumem mađarski, valjda će biti nekoga ko će njegovo pismo da mi prevede, jer ću ja, kako tvrdi, verovatno da se rukovodim starom izrekom ‘Govori srpski da te ceo svet razume'“, rekla je za RTV Natalija Jakovljević.\nOna je dodala da je bivši čelnik Kanjiže, osim toga, napisao i da neće osuđivati odluke vlasti u Kanjiži.\n„Pozvao je javnost da ismeju ovakve kvazi demokrate i kvazi liberale kao što sam ja, iako sam novinarka, koja, kako je naveo, skrnavi ljudska i građanska prava i interese svojih sunarodnika“, istakla je Jakovljević.\nOna je poručila da i čita i piše mađarski i da joj nije trebao prevod za tekst Lajoša Bale.\n„Takođe, obeveštavam Balu da je njegova podrška upravi Kanjiže kao i njegovo pisanje isto toliko zabrinjavajuća kao što su zabrinjavajuće i rasističke izjave predsednika opštine Kanjiža, zatim nereagovanje nadležnih organa na kršenje Ustava Srbije kada je u pitanju sloboda kretanja svakog građanina pa tako i izbeglica. Postavlja se i pitanje na osnovu čega lokalna samouprava može da određuje ko u nekom prevoznom sredstvu može, a ko ne može putovati“, kazala je subotička novinarka i predsednica Centra građanskih vrednosti.\nOna je podsetila da je pokrajinska ombudsmanka Aniko Muškinja Hajnrih prošle nedelje takođe oštro osudila izjavu predsednika opštine Kanjiže Mihalja Bimba i ocenila da je takav govor dokaz ksenofobije, koja se graniči sa rasizmom.\nJakovljević je osim toga upitala i kome je u interesu da kanjiško rukovodstvo kupi dodatno još pet autobusa za prevoz dece, na osnovu koje odluke je tako učinjeno, ko to finansira i da li je sprovedena javna nabavka u tom slučaju…\nIzvor: RTV (Maja Živanović)\nSUBOTICA: USKORO BOLJI SMEŠTAJ ZA IZBEGLICE\nNOVINARKA: I BIVŠI GRADONAČELNIK KANJIŽE PODRŽAVA SEGREGACIJU


Biciklistički autoput u Berlinu - TU magazin\nBiciklistički autoput u Berlinu\nBiciklizam je već dugo omiljeno prevozno sredstvo u nemačkoj prestonici, i osim toga što je idealna aktivnost za zabavu, to je i aktivnost koja najpozitivnije utiče na životnu sredinu i zdravlje ljudi\nNovi biciklistički autoput će proširiti već postojeće rute kako bi omogućio povećanje kapaciteta, odnosno broj biciklista na njemu. Planirano proširenje podrazumeva izgradnju 37 kilometara dugačke biciklističke staze koja se proteže preko celog grada.\nNova ruta uta „istok – zapad“ prolaziće kroz šest gradskih okruga, Marzahn-Hellersdorf, Lichtenberg, Friedrichshain-Kreuzberg, Mitte, Charlottenburg-Wilmersdorf i Spandau, što će povezati 500.000 stanovnika.\nPrvi deo puta biće izgrađen početkom sledeće godine, počevši od istočnog ruba metropolitanskog područja Berlina. Nemačka na ovaj način jasno pokazuje svoje prioritete, i samo je pitanje do kad će Holandija i Danska, inače biciklističke meke, biti na vrhu liste zemalja sa najviše bicikala na ulicama.\nPrethodni tekstU Barseloni zabranjeno pušenje na svim plažama\nSledeći tekstDobra predsezona u Tivtu


25-01-2020 08:03 Izdvojeno Svet Planeta\nDemokrate iz Predstavničkog doma iznele su završne argumente protiv predsednika Donalda Trampa na istorijskom suđenju u Senatu, uz tvrdnju da će Tramp, ukoliko ne bude smenjen, nastaviti da zloupotrebljava svoj položaj.\n“Nije pokazao ni kajanje niti priznanje bilo kakve greške", izjavio je demokratski kongresmen Adam Šif, koji je predvodio tim takozvanih "menadžera", članova Predstavničkog doma koji su imali ulogu tužilaca na suđenju u opozivu.\n"Da li mislite da će, ako ne uradimo ništa, on prestati sada sa tim?", uputio je pitanje senatorima.\n“Očekujem da ćete čuti još jedan argument odbrane – da je pomoć Ukrajini bila oslobođena i da istrage nikada nisu bile objavljene, prema tome – nije bilo nikakve štete I nikakvih posledica, zar ne? Ta odbrana bi bila smešna da stvar nije tako ozbiljna. Protekla tri dana govorio sam o stvarnim posledicama mešanja politike u pitanja rata. Stvarni ljudi, stvarni životi su u pitanju. Svakog dana, svaki sat je važan. Tako da odlaganje nije bilo beznačajno. Samo pitajte Ukrajince koji sede u rovovima I sada. Do danas, oni još čekaju na pomoć od 18 miliona dolara, koja još nije stigla do njih”.\n“Ovo nije suđenje zbog prebrze vožnje ili sitne krađe. Ovo je suđenje za opoziv predsednika SAD. Ti svedoci mogu da ponude važno svedočenje iz prve ruke. Predstavnički dom želi da ih pozove u ime građana Amerike a građani velikom većinom žele da čuju šta ti svedoci imaju da kažu”, istakao je vođa demokratskog tima, kongresmen Adam Šif.\nPredsednik Tramp se žalio na termin koji su dobili republikanci za početak iznošenja svoje odbrane.\n"Posle neverovatno nepravednog tretmana u Predstavničkom domu, i pošto su morali da izdrže sate i sate laži i obmane prevrtljivog Šifa, plačljivog Čaka Šumera i njihove ekipe, izgleda će moji advokati morati da počnu u subotu, koja se u svetu televizije zove "dolinom smrti", rekao je Tramp u jednom od brojnih tvitova.\nPročitajte OVDE šta je Sergej Lavrov rekao o trenutnoj situaciji u Siriji.


Održana 100. sjednica Izvršnog odbora Vijeća | Bošnjačko nacionalno vijeće\nOdržana 100. sjednica Izvršnog odbora Vijeća\nNa danas održanoj 100. sjednici Izvršnog odbora Bošnjačkog nacionalnog vijeća, rezimirani su rezultati rada na polju obrazovanja, kulture i informisanja i službene upotrebe jezika i pisma, počev od 2003. godine kada je konstituisan ovaj saziv Vijeća.\nNa sjednici je istaknuto je da je Vijeće u dosadašnjem radu ostvarilo tri ključna cilja, a to su: depolitizacija i profesionalizacija u radu Vijeća i treći, osnovni cilj jeste konstituisanje Bošnjaka kao nacionalne zajednice. Bošnjaci nisu više vjerska skupina, niti pristaju da budu samo građani, već narod koji na osnovu postojećih zakonskih normi, procedura, nadležnosti i, prije svega, svojih kompetencija može nositi odgovornost nacionalnog identiteta. Ispit zrelosti je, kako je naglašeno na sjednici, položen, a to je početak nastave na bosanskom jeziku u okviru državnog školskog sistema Republike Srbije.\nŠto se tiče nadležnosti BNV-a koje su definisane Ustavom i zakonima Republike Srbije od njih 80 je realizovano preko 20%. Što se tiče definisanja sistema vrijednosti, u smislu: šta hoćemo, šta možemo, kako se zove to što hoćemo, nakon dugog perioda odsustva pojmova koji definišu Bošnjake kao narod, Vijeće je ispunilo preko 80% u oblastima: jezika, obrazovanja, kulture i informisanja.\nOno što je sad na ispitu, kako je zaključeno na sjednici, jeste održavanje kontinuiteta, te prisustvo kompetencije i znanja. Institucija je postigla autoritet i u pozicijij je, kako je to već pokazala na polju obrazovanja, da i po pitanju zaštite materijalnog i nematerijalnog kulturnog naslijeđa Bošnjaka i po pitanju informisanja na bosanskom jeziku realizuje svoje projekte. Odgovornost nije više samo na državi, sad je na Bošnjacima kao narodu da pokaže svoju kompetentnost, zrelost i odgovornost, a na Vijeću je da do kraja ostane dosljedno i u samom finišu postizanja svojih ciljeva, na način da svaki pojedinac i svaki pripadnik bošnjačke nacionalne zajednice te rezultate osjeti kao svoju sopstvenu pobjedu.\nNa istu temu danas je zasijedao i prošireni sastav Izvršnog odbora sa predsjednicima stalnih Odbora Vijeća.


"Ljudski faktor nije kriv za alge" - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nAnaliza Instituta "Jaroslav Černi" pokazala je da ljudski faktor nije uticao na pojavu algi i nematoda u Sušičkom vrelu u Užicu, preneo je večeras RTS.\nKako navode u Institutu, moguće je da su se alge našle u slivu uzvodno od Sušičkih vrela, gde za to postoje uslovi, a da su obilne padavine uticale na to da do vrela dođu.\n“Ako analize nakon tri dana uzastopno pokažu da nematoda i algi više nema, voda može ponovo da se koristi, ali mora da se vodi računa i da se pojača nadzor i monitoring kako bi se blagovremeno detektovala eventualna pojava i vodovod na kraći period isključio dok prođe talas zagađenja, u slučaju većih i obimnijih padavina”, rekao je za RTS Prvoslav Marjanović iz Instituta “Jaroslav Černi”.\nPojavom obilnih padavina isti scenario bi mogao da se ponovi, pa, kako se navodi, iako je Sušičko vrelo alternativni izvor, ono nije bezbedno i traži zaštitu i rekonstrukciju.\nU Užicu je u nedelju uvedeno vanredno stanje zbog pojave algi i nematoda u vodi za piće koja stiže sa alternativnog izvorišta Sušička vrela, a građani se snabdevaju iz cisterni.\nRanije danas, direktor užičkog Vodovoda Dragan Simić pušten je iz pritvora i, ukoliko dođe do daljeg postupka protiv njega, braniće se sa slobode.\nSimić je priveden 22. jula zbog sumnje da je izvršio krivično delo izazivanja opšte opasnosti zbog neobezbeđivanja opreme i vodovodne infrastrukture sa zahvata Sušička vrela do postrojenja za preradu vode Cerovića brdo, kao i zbog sprovođenja kontrole pijaće vode dva umesto četiri puta mesečno.\nTags: algesušička vrelaužice\nNext post Pohlepa za rogom skupljim od zlata\nPrevious post Hoćemo li rušiti jablane i graditi zgrade na travnjacima?


Više građevinskih radova u Beogradu, Šumadiji, Zapadnoj Srbiji\nTanjug 10. februara 2021. 12:26\nBEOGRAD – Vrednost izvedenih građevinskih radova na teritoriji Srbije opala je u četvrtom kvartalu 2020. za 10,4 odsto u tekućim cenama, dok u stalnim cenama taj pad iznosi 8,9 odsto u odnosu na isti prošlogodišnji period, objavio je Republički zavod za statistiku.\nPosmatrano prema regionima, u četvrtom kvartalu 2020. vrednost izvedenih radova u stalnim cenama povećana je u Beogradskom regionu (4,4 odsto) i u Regionu Šumadije i Zapadne Srbije (3,0 odsto).\nOpala je u Regionu Vojvodine (19,2 odsto) i u Regionu Južne i Istočne Srbije (27,9 odsto) u odnosu na isti kvartal 2019. godine.\nOd ukupne vrednosti gradevinskih radova na teritoriji Srbije izvedeno je 96,0 odsto, dok je preostalih 4,0 odsto izvedeno na gradilištima u inostranstvu.\nUkupna vrednost radova izvođača iz Srbije za radove koji su izvedeni na teritoriji Srbije i inostranstva opala je za 9,4 odsto, posmatrano u tekucim cenama, dok u stalnim cenama taj pad iznosi 7,9 odsto.


ZLAKUSA - MEDJUNARODNA KOLONIJA UMETNICKE KERAMIKE UZICE\nGalerija "Čigota" Zlatibor\n29. mart - 5. april 2004.\nPovodom obeležavanja 40 godina rada Instituta "Zlatibor" i naučnog skupa sa međunarodnim učešćem "Evropske banje", koji se u Institutu održava od 2-4. aprila, u Galeriji "Čigota" priređena je izložba umetničke keramike akademskog slikara-keramičara Sofije Bunardžić iz Užica.\nNamera organizatora je da na ovaj način predstavi deo nacionalnog umetničkog bogatstva, a umetnička keramika koja nastaje na Međunarodnoj koloniji "Zlakusa" deo je naše kulturne baštine za koju se zna u svetu.\nAutor projekta "Zlakusa" Sofija Bunardžić za ovu samostalnu izložbu odabrala je 45 radova rađenih u tehnici "Zlakusa" i nastalih najvećim delom na dosadašnjih osam kolonija, od 1996. do 2003. godine.\nIzložba je obogaćena sa oko 100 umetničkih fotografija velikog formata, na kojima Sofija Bunardžić prikazuje fenomen vatre, a svi motivi snimljeni su prilikom pečenja umetničkih predmeta nastalih na kolonijama u Zlakusi.


Prema Tadićevim rečima, Đinđićeva osnovna ideja bila je "ideja moderne, evropske Srbije, koja i politički, bezbednosno, tehnološki, vrednosno pripada kontinentu na kojem je i geografski". "Mi nećemo odustati od naših strateških ciljeva, a to je Srbija u Evropi, izgradnja jednog modernog, vrednosno dobro postavljenog društva. Mi nećemo odustati od svega onoga što je radio Zoran, i što nastavlja da radi svojom mišlju i svojim delom", rekao je Tadić. On je dodao da je Đinđić radio više od svojih kolega, zbog čega je postizao i bolje rezultate od njih.\n"Tako i nacije. Kada jedna nacija složno i jasno radi svakoga dana više nego ona nacija sa kojom se takmiči, onda su i institucije te nacije, tog naroda veće, onda su i vrednosti koje uspostavljaju takve nacije za ugled svima, onda su i mostovi bolji i tehnologija je naprednija, onda je i život lakši i ugodniji za građane", naveo je Tadić.\nOn je poručio da Srbija mora u narednim godinama da posveti suštinsku pažnju obrazovanju i nauci i da ih podstiče i investira u te oblasti života, jer samo na taj način Srbija može da se razvija.\nGodišnju nagradu "Dr Zoran Đinđić" za mladog naučnika i istraživača, koju zajednički dodeljuju Univerzitet u Novom Sadu i Izvršno veće Vojvodine, dobio je Goran Stojanović (35), docent na Katedri za elektroniku na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu, kojem je pripalo i 800.000 dinara.\nNa svečanosti u Izvršnom veću Vojvodine Goranu Stojanoviću nagradu je uručila udovica Zorana Đinđića i predsednica UO Fonda dr Zoran Đinđić Ružica Đinđić.\nNagradu "Dr Zoran Đinđić" za najbolji diplomski ili magistarski rad iz filozofskih i socioloških nauka i 200.000 dinara dobio je Marko Škorić (31), magistar socioloških nauka sa Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, na kojem je svojevremeno predavao i Zoran Đinđić.\nIstoimenu nagradu za najboljeg diplomiranog studenta Univerziteta u Novom Sadu u 2007. godini i 150.000 dinara dobila je Aleksandra Marcikić (22) sa novosadskog Ekonomskog fakulteta.


EVO KAKO ĆE TO IZGLEDATI U BUDUĆNOSTI: SAVITLJIVE GARAŽE - Uređenje i dizajn doma\nEVO KAKO ĆE TO IZGLEDATI U BUDUĆNOSTI: SAVITLJIVE GARAŽE – štit će naše ljubimce od svih vremenskih i drugih neprilika\nOvakva vrsta inovativnih stvari sada dolazi u našu realnost, onda kada genijalni um spoji korisno i kreativno. Ova Gazebox garaža je baš takav proizvod i ovo sklonište za naše automobile, nije obična, već savitljiva garaža, koja može da bude postavljena gotovo na bilo koje mjesto, a ne zahtijeva puno prostora.\nGazebox garaža sadrži polikarbonantne panele, koji štite automobil od štetnih UV zračenja. Također, posjeduje i standardno LED osvjetljenje, i sistem na daljinsko upravljanje, koji vam omogućava kontroliranje preko daljinskog upravljača. Ovo je dizajn koji štedi mnogo prostora i sasvim je dobro opremljen kako bi održavao vaše vozilo sigurnim.\nPored svih arhitektonskih prednosti, ova garaža također posjeduje i sistem koji kontrolira protok i kvalitet zraka, i sigurnosni alarmni sistem, što je također čini dizajnom za kojim će se svi okretati i sa divljenjem komentirati svaki put u prolazu.


Početak/Virus Korona/Dnevno oko 10 novozaraženih u Nišu, medju obolelima i deca\nU Nišu se u poslednjih nedelju dana dnevno otkrije oko deset novozaraženih korona virusom, prvenstveno mladih ljudi koji imaju izmedju 20 i 40 godina, ali ima i dece, izjavio je danas direktor niškog Doma zdravlja Milorad Jerkan.\nJerkan je rekao da je korona virus ovih dana potvrdjen kod dece koja imaju šest i sedam godina, a uglavnom obolevaju deca uzrasta od 11 do 14 godina. „Ne možemo više da kažemo da je epidemiloška situacija u Nišu stabilna jer smo do pre nedelju dana dnevno imali najviše do dva novozaražena, a sada oko deset. Kovid je recimo juče potvrdjen kod 11 pacijenata“, istakao je Jerkan.\nOn je kazao da se u kovid ambulanti u Nišu dnevno pregleda izmedju 200 i 300 pacijenata, s tim što se 70 do 80 njih prvi put javlja lekaru. „Evidentno je da četvrti talas epidemije počinje, a ono što nas posebno zabrinjava je činjenica da je vakcinacija stala. Imamo sve vakcine protiv korona virusa, ali nemamo kome da ih damo.\n„Ne znamo šta je razlog slabog interesovanja“, rekao je Jerkan.\nKazao je da su timovi za vakcinaciju te zdravstvene ustanove ranije dnevno davali 1.000 do 1.500 vakcina, a sada svega 200 do 400. Kako je kazao Jerkan, uprkos tome što je interesovanje gradjana Niša za vakcinaciju opalo, taj grad i dalje prednjači u Srbiji po broju vakcinisanih. Obe doze vakcine, dodao je, primilo je 58 odsto gradjana, 62 odsto primilo je jednu dozu, a procenat vakcinisanih mladih je nešto iznad 30 odsto\nMilorad Jerkan vakcina virus korona Zdravlje. Nis\nDr. G. Svetozar kaže:\n4. avgusta 2021. u 18:12\nMinistar Lončar treba da smeni ovog neupotrebljivog penzionera,jer je isti glasao za njegovu smenu !


Skoplje -- Generalni sekretar NATO snaga Anders Fog Rasmusen poručio u Skoplju da Makedonija, ako želi da uđe u NATO, mora prethodno da reši spor s Grčkom oko svog naziva. Rasmusen je to izjavio posle razgovora sa makedonskim premijerom Nikolom Gruevskim.\n"Ukoliko Makedonija želi da uđe u NATO, poziv će joj biti upućen odmah po rešenju problema sa nazivom. U određenoj fazi potrebne su hrabre strateške odluke da bi se otvorio put za članstvo", rekao je on. Rasmusen je naveo da je došao u Skoplje sa tri cilja: da potvrdi snažnu podršku NATO evro-atlantskoj integraciji Makedonije, da govori o procesu Akcionog plana za članstvo, i o misiji Alijanse u Avganistanu u kojoj i Makedonija učestvuje. Premijer Gruevski je poručio da će Makedonija nastaviti da radi na priključenju zapadnoj vojnoj alijansi, jer je to jedan od njenih prioriteta. On je dodao da će spor sa Grčkom biti rešen ukoliko grčka strana pokaže dobru volju. "S naše strane mi dajemo maksimum i od druge strane očekujemo isto", poručio je Gruevski. Rasmusen se sastao i sa liderom albanske partije u vlasti - Demokratske unije za integracije (DUI), Alijem Ahmetijem koji je taj susret ocenio kao koristan. Ahmeti je dodao da je sa generalnim sekretarom NATO snaga razgovarao o međuetničkim pitanjima, reformama i primeni Ohridskog sporazuma. On je ocenio da je evrointegracija Makedonije važna za mir u državi i da je Rasmusen pohvalio korake koje je ta zemlja preduzela na putu ka NATO i EU. Ahmeti je dodao da Rasmusenova poseta pokazuje da je NATO zabrinut za Makedoniju i ocenio je da je generalni sekretar Alijanse "možda mogao i ranije da dođe". Rasmusen se sastao i sa ministrom odbrane Zoranom Konjanovim, a tokom popodneva će razgovarati i sa liderom opozicione Socijaldemokratske partije Makedonije, Brankom Crvenkovskim. http://www.b92.net/info/vesti/index....&nav_id=439751


Teslin Cybertruck će na kraju biti dostupan samo Amerikancima? - Auto Republika\n„Cybertruck je dizajniran po američkim specifikacijama, jer je nemoguće stvoriti ovakvo vozilo za globalne potrebe“, istakao je Ilon Mask.\nŠef Tesle je posle nekog vremena govorio na temu Cybertrucka, uz model Roadster sigurno najiščekivaniji električni četvorotočkaš na planeti. Mask je još jednom potvrdio da prodaja definitivno neće početi ove godine već naredne, kao i da će proizvodnja futurističkog električnog pikapa dobiti na zamahu tek 2023. godine.\nJužnoafrički milijarder kazao je da i postoji velika šansa da ovakav Cybertruck ne bude dostupan van SAD, jer jednostavno postoje pravne barijere. „Teško je da bi takav model mogao da prođe u Evropi“, istakao je Ilon Mask referišući na strože norme u vezi sa homologacijom vozila za ovdašnje tržište.\nJoš od pojave Cybertrucka nekolicina (pre svega nemačkih) stručnih medija pisala je da ne postoji šansa da se takav pikap prodaje na Starom kontinentu jer bi zbog svojih oštrih linija bio izuzetno opasan za pešake, bicikliste i druge vrlo ugrožene učesnike saobraćaja. Pored toga, Evropljani nisu nešto naročito zainteresovani za „XL“ pikapove od šest metara.\nIpak, postoji šansa da će evropski kupci, a i drugi van Amerike, imati priliku da kupe manji, kompaktniji Cybertruck. „Verovatno ćemo napraviti internacionalni Cybertruck, koji će biti manje vozilo, nešto kao mali upakovani Vulverin“, rekao je prvi čovek Tesle. Ostaje nejasno šta je mislio sa referencom na Vulverina. Ovo je naziv za jednog od robota koji služi u Teslinoj fabrici u Kaliforniji, i naravno nazvan je po čuvenom liku iz stripa X-Men – Vulverinu.\nIlon Mask je potvrdio i da su narudžbine „odavno prešle pola miliona“, kao i da veruje a će godišnja proizvodnja Cybertrucka biti najmanje između 250 i 300 hiljada vozila, a verovatno i više od toga…\ntags: Ilon Mask tesla tesla cybertruck\nprevious Novi Peugeot 3008 prelazi među kupeolike SUV modele\nnext Opel Astra K ostaje u proizvodnji do decembra\nVolkswagen Arteon uskoro u shooting brake verziji\n17/03/2018 - 09:30\nZvanične fotografije noviteta iz Hyundai FCEV game (galerija)\nParadoks: Šef Tesle pozvao na ubrzanje tempa proizvodnje nafte\n05/03/2022 - 07:21


Vlada Srbije usvojila sporazum\nSednica Vlade Srbije (arhivski snimak)\nSednica Skupštine na kojoj će se raspravljati o izveštaju Vlade o pregovorima u Briselu biće održana u petak, ali poslanici neće donositi nikakve odluke\nZa razliku od severa Kosova, gde je sporazum iz Brisela odbačen, u Beogradu su prve reakcije na dogovor sa Kosovom različite - većina stranaka podržava dogovor sa Prištinom, dok su DSS, radikali i pokret Dveri protiv.\nVlada Srbije usvojila je jutros jednoglasno sporazum sa Prištinom, koji je prošle nedelje u Briselu parafirao premijer Ivica Dačić. Na vanrednoj sednici vlade, koja je trajala oko pola sata, uvodna izlaganja podneli su predsednik i potpredsednik Vlade Ivica Dačić i Aleksandar Vučić, posle čega je Vlada dala saglasnost na parafirani tekst sporazuma.\nNa konsultacijama predsednika parlamenta i šefova poslaničkih grupa dogovoreno je da se sednica Skupštine na kojoj će se raspravljati o izveštaju Vlade o pregovorima u Briselu održi u petak. Kako je objasnio predsednik parlamenta Nebojša Stefanović poslanici će moći da raspravljaju o vladinom izveštaju, ali neće donositi nikakve odluke, niti će glasati o ratifikaciji sporazuma.\nKometarišući sporazum, šef poslaničke grupe Demokratske stranke Borislav Stefanović je ocenio da to de fakto znači priznanje nezavisnosti Kosova. Institucije i zakoni Srbije više neće važiti na Kosovu, rekao je Stefanović i dodao da vlast mora da kaže istinu građanima:\n"Da ova vlast građanima objasni šta ovo znači. A naročito onima koji su sad na Kosovu i Metohiji i koji slušaju šta se ovde dešava. A mi podržavamo sporazum zbog toga što dalje nema. To je kraj. Iza ovog zida nema ničega. I na taj zid su nas doveli. I sada kažu – hoćete da nas podržite da ne padnemo u provaliju. Pa naravno da hoćemo."\n"Alternativa potpisivanju ovog sporazuma je vrlo loša za sve građane ove zemlje. Lošom politikom u prethodnih desetak godina Srbija je dovedena u situaciju u kojoj nema rešenja za koje možemo da budemo zadovoljni", kazao je Nenad Milić iz LDP-a.\nA povodom prihvatanje sporazuma sa Prištinom, Demokratska stranka Srbije je danas organizovala protest, na kome je zatraženo poništavanje briselskog sporazuma i ostavke predsednika i premijera Srbije. Na protestu je bilo dve do tri hiljade ljudi, a predsednik DSS-a Vojislav Koštunica je poručio da je stranka predala u Vladi zahtev za održavanje referenduma o sporazumu sa Kosovom:\n"U tom sramnom sporazumu, na obraz i na istoriju Srbije nigde se ne pominje Srbija. Ne pominje se Ustav Srbije, ne pominju se zakoni Srbije, ne pominje se Rezolucija 1244."\nOglasila se i Srpska pravoslavna crkva, optužbom da je vlast sporazumom u Briselu predala Kosovo. U saopštenju Sinoda SPC ističe se da je utisak da se radi o potpunom povlačenju institucionalnog prisustva Srbije sa teritorije južne pokrajine, kao i o uspostavljanju ograničene autonomije srpske zajednice na prostoru severno od mosta na Ibru u Kosovskoj Mitrovici, u okviru Tačijevog establišmenta.


Položen kamen temeljac najmodernijeg logističkog centra u Šimanovcima\nSvečanim polaganjem kamena temeljca zvanično je otvoreno gradilište najmodernijeg logističkog kompleksa u Šimanovcima.\nKLP logistički centar prostiraće se na 50.000 m2 i predstavljaće najmodernije skladište za potrebe logističara. Logistički centar smešten je na premium lokaciji u Šimanovcima, uz sam autoput E-70.\nFaza 1 od 20.000m2 biće gotova u julu 2019. godine i biće raspoloživa budućim zakupcima, dok tokom iste godine počinje gradnja objekta KLP 2 koji je već izdat na dugogodišnji ugovor jednoj od vodećih kompanija logistike u svetu.\nTakođe, u planu je početak radova trećeg objekta, KLP 3, čija će namena biti multifunkcionalne hladnjače i ADR takođe za potrebe rente.\nCeremoniji otvaranja gradilišta i polaganja kamena temeljca prisustvovali su predstavnici logističara, menadžment kompanije KLP, inženjerski tim izvođača radova, uprava Opštine Pećinci sa predsednikom Opštine, brojni mediji i saradnici investitora KLP.\nKamen temeljac položili su Kosta Ginić direktor kompanije KLP i Željko Trbović predsednik Opštine Pećinci.\nPredsednik Opštine Pećinci istakao je zadovoljstvo na otvaranju još jednog gradilišta najsavremenijeg standarda. Kako je naglasio Trbović, u ovom trenutku u opštini Pećinci u toku je izgradnja nekoliko desetina hiljada kvadrata, novih investicija koje donose nova radna mesta, što Pećince čini jednom od najuspešnijih opština u Vojvodini.\nPolaganje kamena temeljca: Željko Trbović, predsednik Opštine Pećinci i Kosta Ginić, direktor kompanije KLP\nKosta Ginić, direktor kompanije KLP, rekao je nisu išli putem kojim ide građevina zadnjih par godina, a to je da objekat bude gotov pre projekta. Izdvojili su dosta vremena i novca da urade kvalitetan projektni zadatak iz koga je proizašao kvalitetan projekat, a tek onda krenuli u izvođenje. Objekat se gradi prema najvišim standardima kvaliteta FM Global i LEED standardima. Uz lokaciju na kojoj se nalazi spada u objekte KLASE „A“ za savremene industrijske objekte. „Sve je rađeno sa ciljem da KLP objekat budućim zakupcima realizuje sve potrebe i želje kako bi njihovo poslovanje bilo što bolje“, istakao je Ginić.\n„Naš cilj jeste da podignemo standarde logističkih centara na jedan viši nivo, što zbog sopstvenih potreba pri korišćenu objekta, a što zbog potreba budućih zakupaca iz oblasti logistike kojima će ovaj objekat biti više nego koristan, takođe, visoko vrednujemo poslovanje Opštine Pećinci jer, kako se okrenemo u ovim industrijskim zona i vidimo praznu njivu, pri sledećem okretanju na tom mestu je nikao sjajan poslovni objekat, stoga sigurna sam da će objekat KLP sa svim standardima koje poseduje pored logističara, biti i od posebnog značaja i Opštini Pećinci”, istakla je Tatjana Vesnić, PR kompanije KLP.\nKako će izgledati KLP logistički centar pogledajte OVDE\nFOTO: Ivan Grujić