Istočno Novo Sarajevo: Usvojen nacrt rebalansa budžeta od 17 miliona KM - Glas Srpske\nGS 04.08.2020 14:05\nISTOČNO NOVO SARAJEVO - Odbornici Skupštine opštine Istočno Novo Sarajevo usvojili su danas Nacrt rebalansa ovogodišnjeg budžeta od 17.100.000 KM.\nNačelnik opštine Ljubiša Ćosić informisao je odbornike da ostaje dio koji se odnosi na 2.000.000 KM, oko kojih je potrebno da se usaglase sa Vladom Republike Srpske jer su ta sredstva predviđena kao njen finansijski doprinos, te da je sve ostalo u potpunosti utemljeno i opravdano.\n"Budžet opštine se realizuje, u potpunosti je likvidan, solventan. Svi kapitalni projekti se izvršavaju. Juče je završeno asfaltiranje drugog sloja Dečanske ulice, sada počinje njeno šminkanje. Radovi u Ulici cara Dušana idu svojim tokom, kao i na Tvrdimićima, unutrašnji radovi na sportskoj dvorani, te završetak trga očekujemo vrlo brzo", rekao je Ćosić novinarima nakon sjednice.\nOn je napomenuo da je okončan javni poziv za pomoć privrednim subjektima za sanaciju posljedica izazvanih pojavom epidemije kovid 19, te očekuje da će u ovoj i sljedećoj sedmici nadležna komisija završiti proces evaluacije, te da će opština pomoći privredne subjekte iznosom od 120.000 KM do 150.000 KM.\nĆosić je naveo da je opala tražnja za stambenim i stambeno-poslovnim objektima koje grade privredni subjekti na području Istočnog Novog Sarajeva, te dodao da su ljudi, ipak, odlučili da nastave poslovati i da još nijedan investitor nije najavio da će zaustaviti gradnju.\n"Očekujemo u septembru-oktobru da investitor KV tim, preduzeće iz Sarajeva, pređe u Istočno Sarajevo sa 70 inženjera i gradi isključivo poslovnu zgradu i to će biti najveći uspjeh ove Skupštine opštine. To je preduzeće koje posluje u 90 zemalja svijeta, a naći će se na području Istočnog Novog Sarajeva", istakao je Ćosić.\nOn je napomenuo da je većina tačaka dnevnog reda sjednice Skupštine opštine usvojena jednoglasno, čime je pokazano da se bez ikakvih političkih predrasuda uspijevaju uraditi dobre stvari za građene ove opštine.\nSkupština opštine Istočno Novo Sarajevu usvojila je zaključak da na sljedećoj sjednici odbornici na prijedlog načelnika definišu prijedlog projekata koje će dostaviti Skupštini grada Istočno Sarajevu sa zahtjevom da se finansiraju iz novog kreditnog zaduženja koje su odbornici grada juče usvojili.\nMilan Kovačević /SDS/, koji je bio jedini odbornik iz opozicije na današnjoj sjednici, nije glasao za Nacrt rebalansa budžeta za ovu godinu jer smatra da je nerealan i ambiciozan.\n"Mislim da to ide na bazi pretpostavke da će Vlada Republike Srpske da uplati određena sredstava u iznosu od nekoliko miliona, što i piše u ovoj odluci koju smo dobili u skupštinskim materijalima i ponavljam to je jako nerealno", rekao je Kovačević.\nOn smatra da je i prethodnih godina opština imala velike i ambiciozne budžete, kako kaže, na papiru, a da je izvršenje bilo slabo.\nOdbornici su usvojili i nekoliko odluka o načinu i uslovima prodaje neizgrađenog građevinskog zemljišta putem neposredne pogodbe, te odluku o kućnom redu u stambenim zgradama.


Projekat pod nazivom “Roditeljski sastanak” podrazumeva serijal koji je Omnes Group pokrenuo sa ciljem da pruži odgovor na pomenuta i mnoga druga pitanja vezana za profesionalni razvoj pojedinaca. U okviru serijala će učestvovati uspešni ljudi iz IT industrije, ali i iz oblasti marketinga, dizajna i drugih sfera koji zajedno sa svojim roditeljima, braćom, sestrama i prijateljima odgovaruju na pitanja koja se tiču karijere.\n“Roditeljski sastanak” će pomoći da se uporedi vreme sa vremenom kad su naši roditelji išli na posao. Krajnja ideja jeste da se sazna da li je danas lakše dobiti posao zahvaljujući tehnološkom napretku ili su stvari ostale manje više iste, dok su se samo titule menjale.\nŠtaviše, kroz ovaj serijal će se obraditi tema poput rodne diskriminacije na poslu, gde će gosti biti upitani o tome da li postoje prečice do posla iz snova. Tom prilikom, oni će otkriti svoja iskustva, savete i anegdote koje će onima koji gledaju pomoći da ostave strah i nedoumice iza sebe i započnu karijeru koju su uvek želeli.\nSerijal posebno usmeren ka mladim ljudima\nObjašnjavajući nam detaljnije kako je i na koji način došlo do ideje za pokretanje ovog serijala, Tamara Lužajić kaže da je “Roditeljski sastanak” ideja koja u Omnesu postoji već duže vreme a koju je i ona sama oduševljeno prihvatila da realizuje kad je došla na poziciju marketing menadžera. Ona nam je otkrila da je prvobitna ideja bila da se ugoste talenti i njihovi roditelji kako bi podelili sa gledaocima drugačiji ugao priče kako nastaju talenti uopšte:\nKasnije se ta ideja proširila i na braću, sestre, prijatelje, ukratko sve bliske ljude koji imaju uticaj na nas tokom odrastanja. Prve epizode serijala su se čak snimale pod nazivom “Kako nastaju talenti”. Ovo je ujedno moj prvi projekat na kojem sam radila, uključujući realizaciju snimanja serijala i intervjuisanje gostiju. Tako da je u neku ruku i mene serijal inspirisao da otkrijem još nešto čime volim da se bavim.\nBudući da je Omnes tech recruitment agencija, oni se bave pronalaženjem idealnih kandidata za određene tehnološke pozicije. Pored toga, Tamara dodaje da je njihova misija da pomire interese poslodavaca i kandidata kroz jedinstven pristup iskustvu kandidata i inovativnim uslugama koje nude tech kompanijama.\nS obzirom na to da karijeri prilaze iz drugog ugla, tačnije da bi posao trebalo da bude nešto što ispunjava i inspiriše za dalji rast, naša sagovornica dodaje da su u kompaniji želeli da naprave serijal koji će inspirisati pre svega mlade ljude da se odvaže da traže posao koji ih ispunjava, sve dok ga ne nađu.\nPrema njenim rečima, čitav tim je vođen idejom da je jedan od najboljih načina da nekoga inspirišu na temu uspeha, zapravo taj da predstave ličnu priču nekoga ko je već uspeo – što je u stvari i bila inicijalna ideja za pokretanje “Roditeljskog sastanka”:\nJedna od ideja serijala jeste da naši gosti govore o tome kakvi su bili kao đaci, koliko im je bila važna podrška okoline za napredovanje u karijeri, koliko je važna uloga mentora i ko su sve mentori. Ideja je da upoređujemo kako se išlo na posao u vremenu naših roditelja i danas i da li smo danas bliže uspehu ali i burnout-u u isto vreme, istražujemo da li danas postoji rodna diskriminacija na poslu i koliko se ta situacija promenila danas u odnosu na vreme naših roditelja.\nJedan od najvećih benefita ovog serijala su lična iskustva profesionalaca koji veoma otvoreno dele savete ali i greške koje su pravili kako bi nam pokazali da u praksi uspeh nije linearan proces i da je potrebno mnogo strpljenja, vere u sebe i učenja iz svojih grešaka da bi se došlo do tog “posla iz snova” koji svi želimo.\nOmnes već ima u pripremi nekoliko epizoda koje će biti objavljene na YouTube kanalu ove agencije.\nSerijal će biti dostupan na YouTube kanalu\nOno što smo uspeli da saznamo jeste da je projekat koncipiran kao intervju sa jednim gostom (uspešnim, ostvarenim profesionalcem) i njima najbližim ljudima iz okoline. Tako su se do sada u serijalu pojavile tri sestre koje se bave programiranjem, dva brata u IT industriji sa ocem, preduzetnica sa bratom i najboljom drugaricom, kao i jedan Game Lead-a sa mamom. Tamara nam tom prilikom otkriva sledeće:\nNaši gosti biraju koga će da dovedu iz svoje okoline, ko im je bio toliko blizak da je ispratio razne faze njihovog sazrevanja ali i sazrevanja njihovih karijera, uspone i padove. Za sada smo snimili četiri epizode i imamo podugačak spisak stručnjaka iz raznih industrija koji nam se sad već sami javljaju otkako su čuli da snimamo serijal, što nam je, naravno, veoma drago. Moram da napomenem da smo imali i pomoć u produkciji, u pitanju je sjajna ekipa iz Walter Media.\nZa sam kraj, Tamara je za Netokraciju otkrila da Omnes za sada nema planove da radi na nekim novim sličnim projektima, već je ideja da se intervjuiše što više ljudi iz industrije kako bi se objavilo što više sjajnih priča ljudi koji su pronašli svoj poziv. Samim tim, krajnji cilj je inspirisanje što više onih koji tek počinju sa karijerom (ili su na prekretnici u svojoj karijeri) da uvek veruju u sebe i svoj izbor.\nU prvim epizodama “Roditeljskog sastanka” učestvovali su su Mladen Dulanović (Nordeus), Miloš Đekić (ClickGUARD), Momir Đekić (Symphony), Martina Anđelković (Snajka de Madre) i mnogi drugi. Serijal će moći da se gleda na YouTube kanalu Omnesa, a za više informacija pratite Instagram stranicu pomenute agencije.


CML (HML) - Udruzenje Srbije - O Udruzenju\nCML uduženje Srbije aktivno je na teritoriji cele republike sa sedištem u Beogradu.\nOsnovni cilj Uduženja je da poboljša svakodnevni život pacijenata sa CML-om i njihovih porodica i da im pruži najaktuelnije informacije i odgovore na njihova pitanja.\nUdruženje vam pruža i mogućnost da svoje pitanje postavite hematologu, koji je stručni konsultant Udruženja. Svoje pitanje možete postaviti na www.cml.rs i kliknite na pitajte doktora ili putem telefona 062 13 93 948 ili faxa 011 22 80 931.\nBrošure u izdanju Udruženja možete pročitati i odštampati na www.cml.rs u delu brošure ili ih naručiti putem telefona. U pripremi su sledeće brošure: Hronična mijeloidna leukemija i Transplatacija krvi i matičnih ćelija hematopoeze.\nKako bismo vam pružili što više informacija u delu linkovi nalaze se linkovi za sajt Udruženja LLS iz Njujorka za dodatne brošure na engleskom jeziku koje su, takođe, besplatne. Tu možete pronaći i dodatne linkove drugih udruženja sa kojima sarađujemo ili farmaceutskih kompanija koje proizvode lekove za CML.


Radnički sumirao godinu na novogodišnjem koktelu - Sportske.net\nRukomet u Kragujevcu je na novom početku, o tome se govorilo i na novogodišnjem koktelu koji je organizovan od strane RK Radnički 1964.\nRK Radnički 1964 je organizovao i upriličio Novogodišnji koktel u restoranu Jezero i iskoristio priliku da obeleži uspešni završetak kalendarske godine i najavi bolje dane kragujevačkog rukometa. Uz prisustvo čelnika gradske uprave, sponzora, medija, prijatelja kluba, aktuelnih igrača i igračica kao i bivših rukometaša i rukometašica u svečarskoj atmosferi, gostima se obratio predsednik kluba Stavro Rašković.\n"Nakon turbulentnog perioda kragujevačkog rukometa, formirali smo RK Radnički 1964 kao težnju da se rukomet u Kragujevcu vrati na ono mesto koje mu pripada. Jedinstveni smo po tome što u okviru kluba imamo i mušku i žensku takmičarsku selekciju koje dostojno reprezentuju i klub i grad, kao i besplatnu školu rukometa na koju smo izuzetno ponosni. Muški tim je posle trijumfalno okončane sezone od letos član Super B lige a ženski Prve lige Zapad. Činjenica na koju smo izuzetno ponosni je da su obe selekcije najmlađe u ligi i da ih čine skoro stopostotno igrači i igračice iz Kragujevca i naše škole rukometa, što nam daje nadu da ćemo i dalje igrački kadar crpeti iz svojih redova", rekao je Rašković.\nRašković se posebno zahvalio čelnicima grada gradonačelniku Radomiru Nikoliću, Miroslavu Petrašinoviću, predsedniku Skupštine, a posebno pomoćniku gradonačelnika Nikoli Uroševiću, kao i brojnim drugima koji su prepoznali šta ovaj projekat znači za grad kao i sport uopšte i najavio da od nove godine klub menja status i prelazi u privredno društvo što garantuje stabilnost u daljem razvoju i prosperitetu.\n"Posebnu zahvalnost dugujemo našem generalnom sponzoru kompaniji „VILLAGER“ koji su spoznali značaj našeg sportskog egzistiranja, kao i mnogim drugims sponzorima, donatorima, prijateljima kluba bez kojih ovoga svega ne bi ni bilo. Takođe, zahvaljujemo se na izuzetnoj saradnji i medijima koji su nas od početka pratili na korektnom izveštavanju i praćenju naših aktivnosti" - zaključio je predsednik Stavro Rašković.\nGostima se obratio i Vladislav Selaković predsednik skupštine kluba.\n"Pored svih uvaženih gostiju,izrazio bih zadovoljstvo brojem okupljenih bivših igračica i igrača na ovom skupu koji će prerasti u tradicionalni i koji ćemo obogatiti i novim sadržajima. Naš klub je i koncipiran da bude dom i zajednička kuća svih onih koji su utkali deo sebe u istoriju kragujevačkog rukometa i od vas očekujemo podršku i saradnju u daljem progresu. I nadalje ćemo raditi i maksimalno se truditi da realizujemo zacrtane ciljeve i ideje", rekao je Selaković.


Ožalošćeni na sahrani Abdula Satara Abua Riše pozivaju na osvetu\nOžalošćeni na sahrani vođe sunitskog plemenskog saveta, šeika Abdula Satara Abua Riše, pozivaju na osvetu posle njegove jučerašnje pogibije u eksploziji bombe u blizini njegove kuće u Ramadiju, u pokrajini Anbar. Sahrani je prisustvovalo oko 1500 ljudi, a među ožalošćenima su bili irački ministri unutrašnjih poslova i odbrane i savetnik za nacionalnu bezbednost. Iračka policija i američka vojska su vozilima oivičili put kojim je ubijeni šeik nošen od svoje kuće do grobla. Još niko nije preuzeo odgovornost, ali se za napad naširoko okrivljuje Al Kaida u Iraku. Abu Riša je prošle godine organizovao sunitska plemena za borbu protiv Al-Kaide, a ubijen je nešto više od nedelju dana posle susreta sa predsednikom Bušom u pokrajini Anbar.\n" hspace=2 src="/serbian/images/ap_us_soldiers_iraq_campaign_7sep07_eng_195.jpg" width=210 align=right vspace=2 border=0>Najmanje četiri američka vojnika poginula su danas u Iraku, saopštila je komanda vojske SAD u toj zemlji. Kako se navodi, vojnici su poginuli u iračkoj provinciji Dijala, prilikom eksplozije bombe nedaleko od njihovog vozila. Ovo su prve američke žrtve u Iraku od ponedeljka, a incident se dogodio dan nakon najave američkog predsednika Džordža Buša da će postepeno povući vojnike iz Iraka.\nAli Hamenej: Buš će jednog dana biti izveden pred sud zbog rata u Iraku\nIranski vrhovni vođa, ajatola Ali Hamenej, izjavio je da će predsednik Buš jednog dana biti izveden pred sud zbog rata u Iraku. Oštru ajatolinu kritiku predsednika Buša i Sjedinjenih Država, dopunila je masa vernika tokom današnje molitve u Teheranu, skandirajući «Smrt Americi». Ali Hamenej je rekao da bi predsednik Buš trebalo da bude pozvan na odgovornost zbog nasilja u Iraku, istakavši da američka politika na Bliskom istoku i prema Iranu, doživljava neuspeh.\nAmerička vlada: Sloboda veroispovesti u Iraku značajno umanjena\nAmerička vlada saopštila je da je sloboda veroispovesti u Iraku značajno umanjena tokom protekle godine i da su vernici svih vera izloženi napadima. U redovnom godišnjem izveštaju o stanju verskih sloboda u svetu, Stejt department navodi da se nasilje u Iraku proširilo van okvira tradicionalnog sunitsko-šiitskog suparništva pošto su sledbenici svih vera žrtve “maltretiranja, zastrašivanja kidnapovanja i ubistava”. Izveštaj je objavljen na isti dan kada je Bela kća, u svom izveštaju Kongresu, navela da iračka vlada ostvaruje zadovoljavajući napredak ka smanjenju sektaškog nasilja. U izveštaju Stejt departmenta takodje se ističe da Kina nastavlja da ugnjetava verske grupe, uključujući Falun Gong, i da Peking, kako izgleda, nastoji da uguši verske slobode uoči održavanja letnjih olimpijskih igara sledeće godine. Vlade Burme, Severne Koreje, Irana, Eritreje, Sudana, Uzbekistana i Saudijske Arabije se kritikuju u izveštaju zbog toga što su “tolerisale ili su učestvovale u posebno ozbiljnim kršenjima slobode veroispovesti”.


Država pogazila medijsku strategiju : Nadlanu.com\nDržava pogazila medijsku strategiju\nObjavljeno 21. dec 2011. / 14:00:40\nBEOGRAD, 21. decembra 2011. (Beta) - To je primer nedomaćinskog poslovanja, istakli su u sredu čelnici novinarskih i medijskih udruženja.\n"Time je pogažena Medijska strategija, usvojena u septembru natelefonskoj sednici Vlade, jer je strategijom predvidjeno povlačenjedržave iz medija i prelazak na projektno finansiranje", rekao jepredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) VukašinObradović na konferenciji za novinare u Pres centru Udurženjanovinara Srbije (UNS).\nBudžetom za 2012. godinu predvidjeno je izdvajanje 368 miliona dinaraza agenciju Tanjug, Panoramu, Jugoslovenski pregled i Medjunarodniradio Srbija.\nPredsednik Asocijacije štampanih medija Zoran Sekulić rekao je dapostoji realna opasnost da zbog gubitka evroentuzijazma i izbornekampanje vlast zanemari i izneveri Medijsku strategiju.\nDirektorka agencije Beta Ljubica Marković rekla je da je Medijskastrategija mrtvo slovo na papiru i da se topi kao kocka leda na suncuu suočavanju sa realnošću.\n"Realnost su predstojeći izbori koji će biti za manje od pola godinei u kojima bi 'naši mediji' (bliski vlasti) trebalo da budu oslonac imnogi nezavisni mediji se osećaju kao da su se vratili u prethodnegodine u kojima su bili u opoziciji, a mislili smo da svi idemo kaopštem interesu - slobodi govora regulisanoj na pouzdan i demokratskinačin", rekla je Ljubica Marković.\nLjubica Marković je rekla da prilikom posete predsednika Srbije Borisa Tadića Fijatovoj fabrici u Kragujevcu, kada je samo Tanjugu dozovoljen ulaz u fabriku, nije bio problem u industrijskoj tajni, nego u tome što je za vlast jedan medij, Tanjug, bio "dovoljno pouzdan" da sačuva tajnu za razliku od svih ostalih.\n"Dakle, postoje 'naši' i ostali medji", rekla je Ljubica Marković.\nNavela je da će i posle izbora buduća Vlada, kakva god bila, imatiiste namere, a to je da kontrolom kroz novac uspostavi direktnu iliindirektnu kontrola medija.


Novčani dar Grada Bihaća za 149 beba | Krupljani.BA\nNovčani dar Grada Bihaća za 149 beba\nEmdžad Galijašević, gradonačelnik Bihaća, darovao je danas 149 beba rođenih u periodu juni –septembar 2015.godine. Time se nastavlja sada već tradicionalna akcija podrške gradske uprave Bihaća novorođenim bebama njihovim roditeljima. I ovaj put novorođene bebe dobile su novčani dar od 150 KM, a Grad Bihać ove godine izdvojio je 90.000 KM u budžetu za novorođene bebe.\n“ Ono što sam u kampanji prije tri godine obećao to evo kao prvi čovjek Bihaća i ispunjavam i zaista sam sretan kada se svaki put susretnem sa bračnim parovima koji su uprkos teškim vremenima odlučili se za djecu i to je najveće bogastvo koje oni imaju,ali i bogatstvo našeg grada Bihaća “- kazao je gradonačelnik Galijašević.\nOn je istakao da je zahvaljujući i podršci Grada Bihaća, natalitet u posljednje dvije godine u Bihaću u porastu , a do sada je Grad Bihać izdvojio 180.000 KM za 1370 novorođenih beba u 2013,2014 i prvih devet mjeseci 2015.godine.\n„ Kad uzmete u obzir da je ekonomska situacija u našoj zemlji izuzetno teška i da su radničke plate male, da kasne sve pripadajuće naknade porodiljama, onda je ovaj naš dar izuzetno bitan i uz besplatan prijevoz srednjoškolaca za mene izuzetno bitan„- dodao je gradonačelnik Galijašević.


Santorini | Supernova Travel\nGde jesti na Santoriniju\nSantorni je poznat po prepoznatljivoj kuhinji i sastojcima koji se koriste prilikom pripreme njima svojstvenih jela, a koji svoju posebnost pre svega duguju specifičnim osobinama vulkanskog tla na kom ovo ostrvo počiva. Primeri takvih sastojaka su fava, odnosno bob, koji podseća na žuti grašak, čeri paradjz, beli patlidžan koji se po ukusu potpuno razlikuje od plavog, kao i suvo vino vinsánto, specifično po tome što se pravi od suvog grožđa.\nNa Santoriniju ste u mogućnosti da probate veliki broj jela spremljenih baš od ovih sastojaka, a u nastavku teksta možete pročitati koje vam restorane obavezno preporučujemo da posetite prilikom posete ovom rajskom ostrvu u Grčkoj.\nRestoran Selene je osnovan davne 1968. godine u selu Pirgos, poznat po svojoj tradiciji korišćenja isključivo domaćih sastojaka u pripremi svojih jela i recepata, kako bi posetioci što bolje iskusili autentični Santorini. Ovaj restoran takođe nudi i časove kuvanja, a nalazi se i na odličnoj lokaciji, budući da se nalazi u neposrednoj blizini Santorinijevog Muzeja Prošlosti.\nSelene funkcioniše kao taverna u kojoj uvek možete zameziti i uživati u ukusima probranih vina. Od delikatesa ovde obavezno naručite lignju spremljenu u morskoj tavi, zečetinu mariniranu u crnom vinu, orada u bilju i kaper kremu ili jagnje sa roštilja u pireu od plavog patlidžana.\nArgo je verovatno najekskluzivniji izbor kada su u pitanju restorani ako letujete u Firi, glavnom gradu Santorinija. Ovaj restoran je više puta proglašen za najbolji na ostrvu, iz više razloga, pre svega zbog svoje lokacije na otvorenom, panoramskom pogledu na kalderu koji apsolutno oduzima dah. Definitivno mesto gde možete istovremeno uživati u ukusnim jelima i zalasku sunca.\nArgo je takođe odličan izbor za sve ekološki osvešćene ljude, zbog kuhinje u kojoj se vodi računa o sastojcima na način koji ne šteti okolini. Sam meni predstavlja miks grčkih tradicionalnih jela spremljenih isključivo od lokalnih sastojaka, i internacionalne kuhinje, ako ste za nešto netipično za ovaj deo sveta. Posebna preporuka ovog restorana su fava i patatina, specijalitet ovog restorana.\nOtvoren pre 90 godina, Aktaion predstavlja tradicionalnu grčku tavernu koja je bila svedok istorije i i promena na Santoriniju skoro ceo jedan vek. Sada ga vodi treća generacija osnivačke porodice, pri čemu će vam ovaj restoran skoro svi preporučiti ako želite da iskusite autentično kulinarsko umeće Santorinija.\nRestoran se nalazi u jednom od živopisnih sela u blizini glavnog grada Fere, gde gosti mogu da uživaju i u prelepim umetničkim delima koji se nalaze u vlasništvu restorana. Meni je baziran na lokalnim specijalitetima poput zukini pite, inćunima mariniranim u belom luku, pečenom ili mariniranom odresku ili škampima. Posetite ovaj restoran ako želite da doživite pravu eksploziju ukusa!\nZa sve one koji žude da za prošlim vremenima i žele ovu vrstu nostalgije da osete i na Santoriniju, restoran 1800 je upravo jedno takvo mesto. Nalazi se u sastavu kapetanske kuće sagrađene davne 1845. godine, sa sačuvanom autentičnom fasadom, nameštajem i kapetanom škrinjom za putovanje iz tog perioda.\nOva kućica je smeštena u Oji, malom selu na istočnoj obali ostrva gde svaka kućica istorijska atrakcija za sebe, sa odličnim mediteranskim receptima i impresivnim pogledom na Egejsko more sa terase na krovu. Pored ukusne klope, ovde vas čeka i ozbiljan izbor grčkih vina, pa se ne ustručavajte da ih ispobate što više!\nJoš jedan restoran u Oji, osnovan pre skoro 30 godina još u vreme kada je magarac Endrju bio glavno prevozno sredstvo za snadbevanje ove taverne. Ova taverna se uvek preporučuje putnicima koji svrate u Oju prilikom posete Santoriniju, pre svega zbog sveže ribe, pažljivo birane svakog jutra na ribljoj pijaci. Nalazi se u okviru luke Amudi, a poznat je po mnogobrojnim specijalitetima, naročito pasti dod jastoga čiji je recept posebno čuvana tajna, pa bi stvarni bila šteta da ga ne isprobate.\nAtlantis Island je odličan izbor za sve one koji vrednuju prefinjenu uslugu i žele da uživaju u ukusnim jelima i pogledu na duboko plavo more na jednoj od najlepših plaža na Santoriniju. Restoran omogućava gostima da sami biraju sastojke sa dve lokalne farme, i da tako formiraju svoje lične recepte. Meni se menja svake godine, ali fokus je uglavnom na mediteranskim specijalitetima, pa zato među sastojcima uvek možete računati na favu, paradajz i beli patlidžan.\nGinger Sushi je prvi suši restoran na Santoriniju, i glavno odredište za sve one koji imaju apetit za svež hamači ili vreli sake, i žele pauzu od tradicionalnih grčkih jela u živopisnom selu Firostefani. Otvoren 2008. godine, ovaj restoran se ističe koriščenjem lokalnih sastojaka, kulinarskom kreativnošću i ličnim pečatom u pripremi svojih jela. Meni je koncipiran na način koji izaziva čak i najveće gurmane, pa vas ovde čeka kompletan paket: suši, rolnice po želji, vasabi i đumbir, ali i deo menija sa specijalitetima samo za iskusne ljubitelje.\nKrinaki Taverna je locirana u Finikiji, mirnom seocetu, a reč je o tradicionalnoj grčkoj taverni smeštenoj u nekadašnjoj fabrici vina iz 1832. godine. Ova taverna se ističe time što je u potpunom skladu sa poljoprivrednim ritmom ruralnog Santorinija, pri čemu u svom meniju koristi isključivo prirodne sastojke sa lokalnih farmi, što se pre svega odnosi na: pržene patlidžane sa paradajzom i sirom, omlete sa šparglom i uštikei sa pečurkama ili paradjzom sa svežom mentom, idealnom za sve vegetarijance.\nPored ovoga, restoranski meni raspolaže i odličnim jelima od mesa kao što su pržena svinjetina u vinu i jagnjetina na žaru. Pored odlične klope, u ovoj taverni možete iskusiti i probanje vina, pesničke večeri i umetničke izložbe. Santorini je neosporno jedno od najživopisnijih ostrva u Evropi, i jedna od najlepših destinacija u Grčkoj. Sa svojom tradicionalnom arhitekturom, plažama koje oduzimaju dah i ukusnom kuhinjom ne propustite da ga posetite i uživate u njegovim najboljim restoranima na najlepšim lokacijama, a nama se obratite za sve po pitanju aranžmana za ovo bajkovito ostrvo!


U više od četiri miliona transakcija godišnje, građani Srbije na internet kupovinu potroše 419 miliona dolara. U svetu se godišnje obavi 2,8 milijardi transakcija, pri čemu je prosečna potrošnja godišnja oko 634 dolara, navela je ona. Takođe je ocenila da je razvoj e-komerca za Srbiju važan jer smo "poprilično zasićeno tržište što se tiče maloprodaje, i to nam je prostor da prodajemo bilo gde u svetu".\nKako je rekla, E-komerc u Srbiji nije u začetku, ali je ključni cilj asocijacije edukacija trgovaca i kupaca.\n"Ako svi ne dostignemo nivo, ljudi neće kupovati preko interneta", istakla je ona dodajući da su često nerealna očekivanja trgovaca da je dovoljno da otvore veššop, da jedna osoba sve radi i da će to postati najperspektivniji kanal prodaje.\nDržavna sekretarka u ministarstvu trgovine Tatjana Matić najavila je da će na vladi biti usvojene izmene i dopune zakona o e- trgovini. Kako je rekla, naredne nedelje bi Vlada trebalo da usvoji i zakon o trgovini. Ona je naglasila da je akcionim planom predviđena izrada vodiča za elektronsku trgovinu, budući da su istraživanja pokazala da kupci nemaju poverenja u elektronsku trgovinu.\nPozitivno je što 85 odsto građana koji kostite e-trgovinu navodi da nisu imali loše iskustvo prilikom e-kupovine.\nNEPOVERENJE GRAĐANA I DALJE VELIKO Etrgovina u Srbiji sve dostupnija i bezbednija


Traži se koncesionar za podzemnu garažu na Trgu - KruševacGrad\nPodzemna garaža koja bi trebalo da se nađe ispot platoa ispred zgrade suda, biće, kako je odlučio kruševački parlament još u prethodnom sazivu, izgrađena davanjem koncesije na 50 godina, a ovih dana je Grad Kruševac raspisao i Javni poziv za, kako se navodi, finansiranje, izgradnju, upravljanje i održavanje podzemne garaže na lokaciji Trg Kosovskih junaka. Rok za podnošenje ponuda je 21. oktobar\nGaraža će prema urbanističkom projektu biti pored zgrade Kocke i spred zgrade suda. Imaće ulaze iza zgrade Lamela, iz pravca Sinđelićeve i iza zgrade Suda, iz pravca Brijanove ulice, precizirala je gradonačelnica Kruševca, Jasmina Palurović, u odgovoru na naše pitanje gde će se tačno nalaziti planirana podzemna garaža. Dodala je i da će garaža će biti u podzemnom delu, te da će plato ispred suda, na kome su planirani fontana i zelene površine, biti potpuno funkcionalan i dostupan građanima.\nU Javnom pozivu se navodi da gradnja treba da obuhvati “izgradnju objekta javne podzemne garaže … sa dvema rampama kojima se obezbeđuje ulaz, odnosno izlaz za motorna vozila, sa najmanje dva pešačka ulaza/izlaza na nivo Trg Kosovskih junaka i dodatno pešačku vezu putem liftova sa komercijalnim objektom „Kocka“, kao velikim generatorom potrebe za parkiranjem”.\nMaksimalan broj parking mesta u garaži treba da bude 220. Koncesija se daje na period od 50 godina a budući koncesionar će mesečno gradu plaćati ugovorenu koncesionu naknadu. Predviđeno je i da minimalna cena po parking mestu iznosi 40,00 dinara bez PDV, a da koncesionar može da utvrdi i drugačiju cenu.\nPrema uslovima iz Javnog poziva,Grad Kruševac će obezbediti gradsko građevinsko zemljište za realizaciju ovog projekta javno-privatnog partnerstva sa elementima koncesije, a koncesionar će finansirati gradnju i biti odgovoran za sve finansijske i tržišne rizike, poštovanje rokova i za, kako se navodi, “uspostavljanje profitabilnog, efikasnog i optimalno organizovanog sistema poslovanja”.\n“Kroz javni ugovor će se realizovati osnovni principi obavljanja Koncesione delatnosti i definisati ciljevi u funkciji ostvarivanja i zaštite javnog interesa kroz unapređenje i osavremenjavanje organizacije stacionarnog saobraćaja kao i pešačkih zona u gradu Kruševcu”, navodi se, između ostalog u Javnom pozivu. Objašnjava se i da će se, obezbeđivanjem odgovarajućeg broja parking mesta u strogom centru grada, omogućiti efikasno funkcionisanje gradske uprave, suda kao i uspostavljanje organizovanog, efikasnog i ekonomičnog stacionarnog saobraćaja.\nZanimljivi su (i neobično precizni) i uslovi koje ponuđač treba da ispuni. Između ostalog, uslov je da je ponuđač za prethodne 3 poslovne godine ostvario ukupan prihod od minimalno 80 miliona dinara po osnovu izdavanja i rentiranja poslovnog prostora, a da je njegov ukupan poslovni prihod iznosio najmanje 1,2 milijarde.\nTakođe, uslov je da u periodu od 24 meseca pre objavljivanja Javnog poziva ponuđač nije imao blokadu poslovnih računa duže od 5 dana uzastopno, niti duže od 10 dana ukupno.\nUslov je i da ponuđač ima najmanje 17 zaposlenih lica koja su radno angažovana, jedno zaposleno lice sa visokom stručnom spremom–diplomirani inženjer saobraćaja sa licencom, te da do dana objavljivanja Javnog poziva ima zaključena najmanje četiri ugovora o rentiranju poslovnog prostora u ukupnoj površini od 15 hiljada kvadrata.\nI najzad, potencijalni ponuđač treba da poseduje ili ima na raspolaganju 2 buldozera, 2 skipa, 2 bagera, 3 transportna kamiona, 4 kamiona miksera, 1 kamion sa dizalicom, 2 kran dizalice i jednu betonsku bazu.\nPostupak davanja koncesije predviđa i Ugovor o čuvanju tajne i poverljivih podataka kojim se učesnici u Javnom pozivu obavezuju da podatke o infrastrukturi koje dobiju od Grada u okviru konkursne dokumentacije, čuvaju kao poverljive i da ih ne mogu upotrebiti u druge svrhe.\n21.06.2021 0 153\n14.06.2021 0 158\n05.05.2021 0 648\n31.03.2021 0 211\n04.03.2021 0 422\n30.12.2020 0 402\n24. juna 2021., 11:17


CeSID: Mladi Beograđani zadovoljni svojim životom – Nadlanu.com\nCeSID: Mladi Beograđani zadovoljni svojim životom\nObjavljeno 16. sep 2009. / 13:53:05\nBEOGRAD, 10. septembar 2009. (FoNet) - Najnovije istraživanje organizacije CeSID pokazuje da je 82 odsto mladih Beograda zadovoljno svojim životom, a 43 odsto smatra da Beograd ide u dobrom smeru, što ne važi ni za jedan drugi grad u Srbiji, niti za zemlju u celini.\nNa predstavljanju rezultata istraživanja o potrebama, problemima i položaju mladih Beograđana, psiholog Žarko Trebješanin ocenio je da se taj podatak od 82 odsto zadovoljne omladine može tumačiti i time da su oni spustili svoje kriterijume, pa su u tolikoj meri zadovoljni ili ne veruju da može biti bolje.\nKako je rekao Trebješanin, mladi nisu jedinstvena kategorija, tako da bi trebalo imati u vidu i podatak da je istraživanje sprovedeno među mladima od 15 do 30 godina.\nTako je istraživanje obuhvatilo i uzrast do 25. godine, kada je, prema rečima stručnjaka, "sasvim normalno da se ljudi osećaju lepo u toj dobi".\nOni su izdržavana lica i ne dotiče ih nezaposlenost, korupcija i slični problemi, koji brinu nešto stariju mladu populaciju u kasnim dvadesetim godinama.\nIznenađuje i pozitivan odnos mladih prema gradskim vlastima, rekao je Trebješanin, ali je poražavajući podatak o njihovom učešću u organizacijama i instutucijama, svega po jedan odsto mladih aktivno je u mesnim zajednicama i nevladinim organizacijama.\nIzražena je visoka spremnost omladine da izlazi na izbore, ali se oni veoma površno opredeljuju, ne zanimajući se za program stranke.\nTrebješanin je ukazao i na zabrinjavajući podatak da tek devet odsto mladih čita knjige. Uz to zabrinjava i što 16 odsto omladine ne želi da putuje u zemlje Evropske unije.\nMali broj mladih konzumira kulturne sadržaje, 44 odsto svoje slobodno vreme provode u druženju i izlascima, a 85 odsto mladih Beograđana koristi internet.\nProgramski direktor CeSID, Đorđe Vuković, rekao je da se 55 odsto mladih izjasnilo da je putovalo u inostranstvo, ali da to ne treba uzeti kao potpunu istinu, jer značajan broj njih ne želi da prizna da nikad nisu izašli iz Srbije.\nBezbednosna kultura mladih je na visokom nivou time što 90 odsto njih smatra neprihvatljivim fizičko nasilje nad članovima porodice.\nOko polovine mladih reklo je da kad izađe s prijateljima voli da popije alkohol, što, prema Vukovićevim rečima, ukazuje da je vikendom većina njih pod dejstvom alkohola i da mnogo više njih vozi u alkoholisanom stanju, nego što su bili spremni da priznaju.\nPri istraživanju odnosa omladine prema narkoticima, nov je i zapanjujuć podatak da je pet odsto njih spremno da "u krajnjoj nuždi diluje drogu", uz stav svakog desetog adolescenta da su lake droge "dobre za opuštanje".\nAnalitičar Miloš Mojsilović je na osnovu predstavljenih rezultata zaključio da su mladi u Beogradu zadovoljniji svojim životom nego u ostalom delu Srbije, jer imaju veće mogućnosti iako je upitno koliko ih koriste.\nKako su se izjasnili, njihovo zadovoljstvo je najveće dostupnošću mesta za sport, kvalitetom obrazovnih ustanova, kao i solidarnošću sugrađana, komšija, a nezadovoljstvo stanjem u administraciji i upravi.\n"Istraživanje o potrebama, problemima i položaju mladih u Beogradu" sprovedeno je krajem avgusta, na uzorku od 1427 ispitanika od 15. do 30. godine, za potrebe Kancelarije za mlade, Gradske uprave grada Beograda i biće upotrebljeno kao osnova za kreiranje Lokalnog akcionog plana za mlade u Beogradu.


by E.H 09/03/2019\nZahuktali Long Island Netsi su nastavili pobjedničku seriju u razvojnoj G ligi. Bez većih poteškoća savladali su ekipu Maine Red Claws, 129:111, te tako upisali osmi uzastopni trijumf.\nPonovo je briljirao Džanan Musa, bh. košarkaš je zabilježio 18 poena te po 4 skoka i asistencije za 27 minuta u igri. Najefikasniji u redovima Long Islanda bio je Alan Williams (21 poen, 12 skokova), kod poraženih gostiju istakao se Archie Goodwin (32 poena).\nLong Island Netsi su i dalje prvi u Istočnoj konferenciji (omjer 29-14), a ovom pobjedom osigurali su nastup u play-offu. Bit će to ujedno i prvi nastup ove ekipe u doigravanju od osnivanja…\nFenomenalni Musa ponovo najbolji igrač Long Islanda u četvrtoj uzastopnoj pobjedi\nDžanan Musa jedan od najzanimljivijih na NBA draftu, uprkos brojnim manjkavostima\nMusa zvanično prijavljen na NBA draft


pink.rs | OPASNU Srpkinju traže svuda zbog ZVERSKOG UBISTVA italijanskog zlatara - 'FATALNA OLIVERA' se krije u SRBIJI!?\nOPASNU Srpkinju traže svuda zbog ZVERSKOG UBISTVA italijanskog zlatara - 'FATALNA OLIVERA' se krije u SRBIJI!?\nIzvor: Pink.rs/Blic, Foto: eumostwanted.eu ||\nOlivera Petrović Ristić (36), državljanka Srbije, koja u ltaliji važi za jednog od najtraženijih begunaca i zbog brutalnog ubistva tršćanskog zlatara Alda Karlija, veruje se da je posle zločina utočište našla u Srbiji.\nDa je boravila u Srbiji, pretpostavlja se jer se njen partner Milan Pešić, nekadašnji policajac, ubrzo posle ubistva trščanskog zlata 20. decembra 2017. godine vratio u domovinu.\nU vreme kada je došao iz Italije za njim nije bila raspisana medunarodna poternica, a o tome da se ubrzo posle ubistva zlatara vratio u domovinu, potvrđuju razbojništva zbog kojih je uhapšen i pravosnažno osuden.\nPrve pljačke zbog kojih sada robija bile su u februaru 2018, mesec i po dana posle ubistva u Trstu kaže sagovornik blizak bezbednosnim službama. Pešić je uhapšen u aprilu u kući u Kaluderici, četiri meseca posle zločina u Trstu.\nUtvrdeno je da je od kraja februara do momenta hapšenja opljačkao nekoliko pumpi i prodavnica iz kojih je odnosio plen vredan i nekoliko stotina hiljada dinara.\n- Iako mu je plen bio nekoliko hiljada dinara, u momentu hapšenja bio je švorc. Ne verujem da je za nepuna dva meseca potrošio toliko para. Pre da je novac dao nekome kome je slepo verovao i ko je imao veliki uticaj na njega, a to je jedino bila Olivera Petrović Ristić, jer je zbog nje bio spreman da ubije i opljačka. Zbog nje je i ogrezao ukriminal i to dva meseca pre ubistva u Italiji, kada je uhapšen posle razbojništva nad jednim stanovnikom Surčina. I u tu pljačku krenuo je po njenom nagovoru - navodi izvor, a prenose beogradski mediji.\nOsim tog "izdržavanja", razlog zbog koga bi Olivera došla u Srbiju jeste i to sto je naša državljanka, pa ukoliko bude locirana ovde, ne može biti izručena Italiji, koja je za njom raspisala medunarodnu poternicu. Svaka zemlja, osim Srbije je u obavezi da je uhapsi i izriči Italiji koja je potražuje.\nS druge strane, ako u Srbiji bude uhapšena, Italija moraju da našem pravosudu ustupe postupak protiv nje ili da je osude pa da kaznu odrobija u srpskom zatvoru. Naravno, ukoliko u Srbiji ne bude uhapšena zbog nekog drugog krivičnog dela - zaključuje izvor.\nOlivera Petrović Ristić se našla u najnovijoj kampanji Europola "Kriminal nema pol", u kojoj su prikazane najtraženije žene iz svih država Evrope. U kampanji "Kriminal nema pol" navedeno je da su žene podjednako sposobne da počine teška krivična dela kao i muškarci, te da se kriminalci oba pola traže zbog zločina kao što su ubistva, trgovina drogom, prevare, krade i trgovine ljudima.\nSve članice Europola, 21 država, izabrale su po jednog od svojih najtraženijih begunaca kao predstavnika ove kampanje, "čast" Italije brani upravo ova surova državljanka Srbije. Svim beguncima maska pokriva lice, a korisnici sajta treba da pogode pol kriminalca, dok delovi maske postepeno nestaju. U četiri koraka, postepeno se otkriva i krivično delo zbog kojeg je taj begunac tražen.\nPre nego što korisnik sajta ugleda Oliverino lice, obavešten je da je optužena ubistvo 75 godišnjeg Karla Aldija, koji je nasilno pretučen dok je bio vezan i na kraju zadavljen. Navedeno je i zločin počinjen u pokušaju pljačke žrtve te da muje Olivera Petrović Ristić, sa saučesnicima, ukrala novac i dragocenosti.\nFOLIRANT! Glumi da se potresao zbog ubistva Olivera Ivanovića, a čitav dan skupljao potpise


Uspostavljanje Resursnog centra organizacija civilnog društva Unsko-sanskog kantona – EU4 Civil Society\nVlada Unsko-sanskog kantona uz tehničku asistenciju projekta “EU za civilno društvo” organizovala je konsultacije sa predstavnicima organizacija civilnog društva o primjeni ranije potpisanog Sporazuma o saradnji Vlade USK I organizacija civilnog društva.\nDiskutovana su pitanja vezana za uspostavljanje krovnog Resursnog centra organizacija civilnog društva koji će reformisati dosadašnji odnos Vlade Unsko-sanskog kantona i organizacija sa ciljem kreiranja politika u skladu sa potrebama građana I u skladu sa EU integracijama I ojačati djelovanje organizacija civilnog sektora unutar Unsko-sanskog kantona. Upravljanje Resursnim centrom uz saglasnost predstavnika Vlade I organizacija USK -a prepušteno je Udruženju “Žene sa Une”, odnosno Aidi Behrem, izvršnom direktoru udruženja.\n“Organizacije civilnog društva koje djeluju u različitim oblastima Unsko-sanskog kantona osnivanjem jednog ovakvog modernog i proevropskog resursnog centra imaju priliku da unaprijede dijalog I saradnju sa Vladom USK, ali i da unaprijede svoje zajedničko sektorsko djelovanje u svim onim aktivnostima koje provode za dobrobit građana kantona” istakla je Aida Behrem.\nJačajući kapacitete javnih institucija u BiH, u ovom slučaju Vlade USK, da uključe organizacije civilnog društva u procese odlučivanja, projekat „EU za civilno društvo“ obezbjedio je tehničku podršku uspostavljanju dijaloga i jačanju saradnje između civilnog i javnog sektora Unsko-sanskog kantona. Potpisivanje sporazuma bio je prvi korak ka efikasnijoj saradnji a uspostavljanje Resursnog centra samo je jedna od aktivnosti koje iz sporazuma proizilaze.\n“Svaka od strana treba da pristupi realizaciji određenih aktivnosti među kojima je I osnivanje resursnog centra koji će služiti kao primarni partner Vladi USK u komunikaciji sa ostalim organizacijama civilnog društva bilo oko nacrta politika bilo oko ostalih ostalih procesa odlučivanja koji su u toku” obrazložio je Igor Stojanović, vođa projekta “EU za civilno društvo”\nNacrt strategije zaštite na radu


Dodeljeni sertifikati kompanijama iz sremskog okruga - Dun & Bradstreet\nDodeljeni sertifikati kompanijama iz sremskog okruga\nKrajem februara smo održali još jedan poslovni susret bonitetno izvrsnih kompanija u Sremskoj Mitrovici i tom prilikom dodeljeni su sertifikati bonitetne izvrsnosti najuspešnijim kompanijama kao najznačajnijim akterima razvoja privrede na ovoj teritoriji.\nOd ukupnog broja registrovanih kompanija na teritoriji sremskog okruga 7,39 odsto je bonitetno izvrsnih. One učestvuju u ukupnom prihodu sa 71,03 odsto, i u ukupnoj dobiti sa 39,76 odsto i zapošljavaju 67,24 odsto od ukupno zaposlenih.\nBisnode organizuje ovakve skupove kao najvažnijeg generatora razvoja koji stvara preduslove za društveni napredak, kroz promociju dobrih, zdravih kompanija uključujući institucije koje su polazište za razvoj privrede za koju su nadležni.\nBonitetna izvrsnost definiše nadprosečnu vrednost kompanija, a Sertifikat bonitetne izvrsnosti je potvrda dugogodišnjeg sistemskog i kvalitetnog rada, jer se pri ocenjivanju primenjuje ista metodologija i dokazani kriterijumi.\nBisnode čestita svim dobitnicima sertifikata i želi im da budu još uspešniji.\nGalerija dodela sertifikata


Delegacija Bavarske u Ulcinju, zainteresovani za bratimljenje i investicije - Vijesti.me\nSASTANAK SA ČELNICIMA OPŠTINE\nUlcinj bi uskoro mogao dobiti "grada pobratima" u najbogatijoj regiji Njemačke - zaključeno je na sastanku predsjednika Opštine Ulcinj Ljora Nrekića i potpredsjednice Hatidže Đoni sa predstavnicima Bavarske.\n"Gosti su, između ostalog, pokazali i interesovanje za pobratimljenje Ulcinja sa jednim od gradova Bavarije", piše u saopštenju iz Nrekićevog kabineta.\nDomaćini su gostima predstavili i investicione mogućnosti i prednosti sa kojima Ulcinj raspolaže.\n"Sastanak je realizovan zahvaljujući gospodinu Branku Daboviću, koji je i predsjednik Crnogorsko-njemačke asocijacije FRAMOG e.V.Nurnberg", piše u saopštenju.\nRanije, u vrijeme mandata Fatmira Đeke kao prvog čovjeka Opštine, postojala je inicijativa za bratimljenje Ulcinja i Augzburga ali se na tome sve i završilo. Tadašnji ambasador Njemačke u Crnoj Gori bio je Pius Fišer, rođen u Augsburgu.\nNajveći gradovi u Bavarskoj ili Bajernu su Minhen, Nirnberg, Augzburg, Vircburg i Regenzburg.


Dane Kondić: Odleteo - Dnevni list Danas\nLjudi Dane Kondić: Odleteo\nDane Kondić: Odleteo\n3Piše: DanasOnline 27. decembra 2017. 13.00\nKada sam odlučio da se uključim u projekat obnove Jat ervejza, jedna misao me je vodila i znao sam da neću stati dok ne ostvarim cilj – da od kompanije ponovo stvorimo ponos nacije. Bez sumnje mogu da kažem da smo taj cilj postigli i prevazišli – dakle misija je završena.“\nOvim rečima, Dane Kondić, generalni direktor Er Srbije, u ponedeljak se oprostio od saradnika, pošto je prethodno podneo iznenadnu ostavku na ovu funkciju. Zvanično je kao razlog naveo želju da provodi više vremena sa svojom porodicom, naročito pošto mu uskoro starije dete završava gimnaziju, kao i to što bi za pola godine stigao do pet godina rada u Er Srbiji. Oni koji ga dobro znaju, kažu da ovo „nema šanse da je tačno“.\nUmesto toga, verovatnije je da je Kondića konačno stigao mač koji je od letos posekao mnoge kadrove bivšeg generalnog direktora Etihad grupe Džejmsa Hogana. Australijanac je 2013. u tadašnji Jat ervejz doveo svog zemljaka Kondića, poznatog kao eksperta za promenu upravljanja, što je srpskom avioprevozniku tada bilo najpotrebnije. Međutim, uprkos stručnosti, u Er Srbiji je ubrzo postao poznat po svom abrazivnom maniru, čestim izlivima ljutnje i pritisku pod koji je dovodio svoje podređene, pogotovo stare kadrove Jata, o kojima nije imao visoko mišljenje. Te dve okolnosti bile su dovoljne da se nađe pred izborom da ode svojevoljno ili da bude smenjen. Izabrao je prvu opciju.\nKako bilo, mandat u Er Srbiji za sada ostaje vrhunac Kondićeve višedecenijske karijere u vazduhoplovstvu. Nakon što je 1987. godine diplomirao u Sidneju na univerzitetu „Novi južni Vels“, gde je studirao trgovinu, 1997. godine je završio i postdiplomske studije (MBA) iz međunarodnog biznisa i marketinga.\nPotom je radio u Kvantasu kao menadžer razvoja za jugoistočnu Aziju, odakle je prešao u Malezija erlajns gde je do kraja 2004. bio šef prodaje na globalnom nivou. Potom je radio u Hong Kongu u turističkoj agenciji Kuoni travel, a kasnije je postao njihov potpredsednik za Severnu Aziju, da bi 2011. postao komercijalni direktor singapurske kompanije Abakus.\nDane Kondić, poznat i kao Deni, rođen je u Sidneju kao dete imigranata iz Republike Srpske, sa Kozare. Oženjen je. Sa decom govori engleski i srpski.\n27. decembra 2017. u 13.22\nDane odlazi, Mali ostaje, dugove koje su zajednicki napravili koje javno,? koje tajno, placaju gradjani Srbije iz budzeta. Bilo je jako vazno da se ukine JAT, da se ociste kadrovi iz JAT-a, da se dovedu novi kadrovi koji o civilnom vazduhoplovstvu znaju kao i svaki putnik koji putuje avionom, da bi napravili gubitke posle kojih Dane je morao da ode. Etihad je velika zabluda koju je plasirao Vucic i Mali, a naredni period ce to sve da pokaze, narocito kada se obnaroduje ugovor sa Etihadom u celini . Jos jedna Vuciceva farsa.\n27. decembra 2017. u 21.25\nMali će biti direktor Er Srbije posle gradskih izbora…\n08. januara 2018. u 10.31\nSrbi su lenj narod, ne vole da rade i potpuno su bez inicijative. Vaskoliki Dane Kondić nije ni imao šanse da uspe. Eventualno bi mogao upravljati javnim preduzecem i proizvoditi gubitke.


Predstavljena "Evropa Za Poneti" - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Predstavljena "Evropa Za Poneti"\n0Piše: FoNet 27. oktobra 2016. 15.02\nDanijela Božović iz Beogradske otvorene škole rekla je da je aplikacija „Evropa za poneti“ dostupna za android i IOS operativne sisteme i da nudi informacije o evropskim integracijama zemalja regiona.\nUz srpski jezik, aplikacija je prilagođena regionalnim jezicima, odnosno nude se i informacije o evropskim integracijama BIH, Hrvatske, Crne Gore, Albanije i Makedonije.\nBožović je rekla da je ovo način da se unapredi informisanje mladih o procesu evropskih integracija.\nAplikacija koja je, u saradnji sa Kancelarijom za evropske integracije, napravljena pre tri godine nudi sadržaje koji su grupisani u kategorije – EU uključi se, Kako do EU, Iza ćoška, Treba da znam i Planiraj.\nAna Stevanović iz Beogradske otvorene škole predstavila je i sedmo izdanje Evropskog dnevnika, koje učenicima srednjih škola nude neophodne informacije o EU.\nRadi se o projektu Delegacije EU i dok ne stigne u škole elektronsko izdanje je dostupno na sajtu www.recinam.rs, dodala je ona.\nStevanović je rekla da Evropski dnevnik i nagrađuje učenike i da je do sada 40 srednjoškolaca iz 13 zemalja putovalo u zemlje EU.\nSanja Nasevski iz Beogradske otvorene škole rekla je da je otvoren novi konkurs za srednjoškolce od 7. oktobra do 27. januara.\nSvi zainteresovani mogu da šalju svoje literarne, foto, video i multimedijalne radove na teme iz Evropskog dnevnika i osvoje put u zemlje EU 9. maja, na Dan Evrope, rekla je Nasevski.


Đukanović prihvatio poziv Krivokapića za sastanak, tema - "opstrukcije u kohabitaciji" - Povezane vesti - Naslovi.net\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović prihvatio je poziv premijera Zdravka Krivokapića za sutrašnji sastanak, potvrđeno je podgoričkim Vijestima iz kabineta Predsednika. Krivokapić je na sastanak pozvao i predsednika Skupštine Aleksu Bečića i… »\nPODGORICA: Predsednik Crne Gore Milo Đukanović prihvatio je poziv premijera Zdravka Krivokapića za sutrašnji sastanak, potvrđeno je podgoričkim Vijestima iz kabineta Predsednika. Krivokapić je na sastanak pozvao i predsednika Skupštine Aleksu… »\nPredsednik Crne Gore Milo Ðukanović prihvatio je poziv premijera Zdravka Krivokapića za sutrašnji sastanak, potvrđeno je podgoričkim Vijestima iz kabineta Predsednika. Krivokapić je na sastanak pozvao i predsednika Skupštine Aleksu Bečića i… »\nSaznajemo: Krivokapić pozvao Mila na sastanak "zbog opstrukcija"! Iza zatvorenih vrata i Dritan i Bečić\nNova vlast u Crnoj Gori uputila je poziv za sastanak predsedniku države Milu Đukanoviću, saznaje "Blic". Sastanak treba da se održi u uslovima u kojima se sve više i na delu pokazuje da kohabitacija predsednika države i Vlade - puca. Sastanak je… »\nPolitika pre 36 minutajoš 59 povezanih\nPravda pre 12 minutajoš 16 povezanih


Narodna skupština Srpske usvojila budžet za 2022. godinu\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je na današnjoj posebnoj sjednici budžet Republike Srpske za 2022. godinu.\nBudžet za narednu godinu iznosi 4,024 milijarde KM i veći je za osam miliona KM od rebalansa republičkog budžeta za 2021. godinu\nOsim toga, poslanici su usvojili i Zakon o izvršenju budžeta za 2022. godinu.\nMinistar finansija Republike Srpske Zora Vidović je pred poslanicima obrazložila Prijedlog budžeta Republike Srpske za 2022. godinu ističući da je budžet u velikoj mjeri socijalni i usmjeren na zaštitu stanovništva, s obzirom na inflaciju prisutnu u cijelom svijetu, ali da je istovremeno raspoređen tako da se povećaju plate radnika i rastereti privreda.\nNarodna skupština Republike Srpske razmotrila je i Program ekonomskih reformi Republike Srpske za period 2022‐2024. godine.\nObrazlažući na sjednici Narodne skupštine Republike Srpske Prijedlog ekonomskih refomi Republike Srpske za period 2022-2024. godine, premijer Radovan Višković rekao je da će projektovane stope privrednog rasta u periodu 2022-2024. godine u Republici Srpskoj iznositi 4,5, zatim 4,3 i 4,6 odsto što je rezultat oporavka domaće tražnje u Republici Srpskoj, postepenog oporavka izvozne tražnje i pozitivnog efekta investicija.\nPoslanici su o prijedlogu budžeta za narednu godinu raspravljali po hitnom postupku.\nU nastavku posebne sjednice poslanici će razmatrati prijedloge zakona o porezu na dohodak, o doprinosima, o radu, o platama zaposlenih lica u javnim ustanovama u oblasti zdravstva, te o platama zaposlenih u javnim službama.


Brnabić: Privredni rast od 3,5 odsto za 2019. siguran - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Brnabić: Privredni rast od 3,5 odsto za 2019. siguran\nBrnabić: Privredni rast od 3,5 odsto za 2019. siguran\nPremijerka Srbije Ana Brnabić sastala se danas sa delegacijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koju predvodi Jan Kes Martejn, sa kojom je razgovarala o sprovođenju aktivnosti u okviru aktuelnog programa „Policy Coordination Instrument” (PCI), saopštila je Vlada.\n3Piše: Danas Online 14. oktobra 2019. 12.54 Izmenjeno: 12.56\nKako se navodi u saopštenju, Martejn je pohvalio reforme koje sprovodi Vlada Srbije i istakao da se aktivnosti iz aktuelnog programa sprovode u skladu sa predviđenim rokovima.\nMartejn je istakao da uprkos usporavanju svetske ekonomije, i brojnim izazovima u svetu, neće smanjiti projekciju rasta Srbiji za 2019. godinu, te da MMF smatra da je moguće dostići rast od 3,5 odsto, saopštila je Vlada.\nBrnabić je istakla da je sigurna da će biti dostignut rast od 3,5 odsto, s obzirom na to da se u drugoj polovini godine industrija oporavlja, te da se očekuju visoke stopa rasta u trećem i četvrtom kvartalu.\nOna je takođe rekla i da je zabrinuta zbog globalnog usporavanja ekonomije, te da na Srbiju najviše može da utiče usporavanja rasta u Nemačkoj i Italiji, s obzirom na to da su te zemlje najvažniji spoljnotrgovinski partneri Srbije. Kako je istakla, zbog toga je važno da domaća ekonomija postane što otpornija na spoljne faktore, navodi se u saopštenju Vlade.\nBrnabić je kazala, navodi Vlada, da se sledeće godine očekuje otvaranje novih fabrika, jačanje proizvodnje, te da očekuje da će sve to da utiče na dodatno jačanje industrije. Ona je rekla i da smatra da je realno dostići stopu rasta od četiri odsto sledeće godine, te da je važno da se u budućnosti ekonomija zasniva na inovacijama, ako vlada želi još veći rast u godinama koje dolaze.\nTakođe je istakla da je u tom smislu veoma važna IT industrija, i da je izvoz u toj oblasti udvostručen u poslednje tri godine.\nSagovornici su se saglasili da je dobar model da penzije rastu u skladu sa tzv. “švajcarskom formulom”, i to od 1. januara 2020. godine. Martejn je istakao da je to dobar i održiv model, s obzirom na to da se penzije po njemu usklađuju u odnosu na rast plata i inflaciju.\nAna Brnabić, Jan Kes Martejn, Međunarodni monetarni fond\nBrnabić: Plate vaspitačicama podignute za oko 44 odsto\n14. oktobra 2019. u 13.09\nPo vašim kriterijumima može bar tri puta više, šta vas košta.\n14. oktobra 2019. u 15.52\nDa li to znaci ako su povecane cene 35% da je vas rast 3,5%?\n14. oktobra 2019. u 19.19\n2,5 meseca premijerka ponavlja sa sigurnoscu ono sto je strucnjak rekao vrlo oprezno sa zadrskom uz velike rezerve! Ona sve zna o principu o-ruk!


Radikali izbegli susret sa Le Penom\nMada je Žan Le Pen stigao u Srbiju da bi otvorio moto-trke u Vršcu za prvenstvo Balkana, lider Nacionalnog fronta iskoristio je priliku da ponovi dobro poznate stavove o navodnoj opasnosti koja preti Evropi od emigranata iz islamskih zemalja. Le Pen podseća da je još pre četrdeset godina upozoravao da će Kosovo biti preplavljeno emigrantskih talasom Albanaca, što je po njegovom mišljenju najbolja lekcija za Francusku i čitavu Evropu:\n"U stanju u kojem se sada nalazi Kosovo, budućnost je jako mračna. Problem demografije je kapitalan za budućnost. Ako sve evropske zemlje ne budu čuvale svoje granice protiv masovne emigracije koja se dešava, naše zemlje biće 2050. godine prepravljene emigrantima."\nSam Le Pen, koji ne odustaje od predsedničkih ambicija, požalio se tokom svoje posete Beogradu na status koji ima u francuskim medijima, s obzirom na bojkot kome je izložen. On međutim tvrdi da sada ima duplo više pristalica nego pre četiri godine:\n"Moja politika je kao Zoro, ne vidimo ga, ali znamo da postoji i znamo da će doći."\nZa razliku od 1997. godine kada je Le Pen stigao u Srbiju na poziv Vojislava Šešelja, koji je nakon toga postao potpredsednik srpske Vlade, susret sa francuskim ultra-desničarom sada su izbegli funkcioneri Srpske radikalne stranke. Ništa više gostoprimljivosti prema Le Penu nije pokazao ni ministar za kapitalne investicije, Velimir Ilić. Organizator ove posete, Dragoslav Perišić, menadžer Balkanskog šampionata u Vršcu, nije skrivao razočaranje takvim prijemom:\n"Sramota je malo jer vidim da ovi naši političari odbijaju da prime gospodina Le Pena. Vidim da već ima nekih negativnih reakcija na televiziji zbog njegovog dolaska. Pa dolazi kod prijatelja. Svi mi Srbi smo njegovi prijatelji i tako treba da dočekamo tog čoveka, a ne kao ovi naši političari koji su na vlasti, a i ovi drugi, koji nisu na vlasti."\nOsim retkih političara, poput već zaboravljenog Milana Paroškog, koji su se obradovali Le Penovom dolasku, reakcije su uglavnom bile suzdržane. Sociolog Stjepan Gredelj:\n"Poseta ovakvog tipa, koliko znam, baš i nije uobičajena, bez obzira na navodnu priču da se ne radi o političkoj promociji gospodina Le Pena, to jeste o početku njegove kampanje za predsedničke izbore, i to baš u Vršcu. S druge strane, reagovanja pokazuju da možda to i nema onakvu konotaciju i onakav značaj kakav bi se mogao zamisliti. Pogotovo se to vidi iz reakcija zvaničnika Srbije, uključujući i vlast i najjaču opozicionu stranku Radikale, koji bi po prirodi stvari trebali ovoga gosta oberučke da dočekaju."\nDolazak Le Pena u svakom slučaju neće doprineti i tako lošem imidžu Srbije u svetu, kao mesta gde se tolerišu različiti desničarski ekstremizmi. Pravnik Slobodan Beljanski skreće pažnju da je država gotovo posve pasivna prema slučajevima otvorenog veličanja fašističkih ideja:\n"Činjenica je da postoje postupci koji pobuđuju sumnju da bi se Srbiji moglo staviti na dušu, ne da je odviše tolerantna prema takvim pojavama, nego da su takve pojave ovde čak i pomalo odomaćene."


Delegacija Agencije za informacije i privatnost koju je predvodila Poverenica gđa. Krenare Sogojeva-Dermaku, učestvuje na Konferenciji evropskih organa za zaštitu podataka – Agencija za Informacije i Privatnost\nDelegacija Agencije za informacije i privatnost koju je predvodila Poverenica gđa. Krenare Sogojeva-Dermaku, učestvuje na Konferenciji evropskih organa za zaštitu podataka\nKonferencija evropskih organa za zaštitu podataka održava se 19. i 20. maja u Cavtatu, Hrvatska, uz učešće komesara i delegacije AIP-a. Tokom konferencije se očekuje da će se razgovarati o zaštiti podataka u slučajevima koje rešava Evropski sud za ljudska prava, Konvenciji 108+, najnovijim dešavanjima i izazovima međunarodnog transfera, aktivnostima kampanja podizanja svesti i implementaciji projekata u zemljama van Evropske unije i saradnji između nadležnih organa u prekogranični slučajevi.\nNa ovoj konferenciji učestvuju svi evropski organi za zaštitu ličnih podataka, predsednik Evropskog odbora za zaštitu podataka, Sud pravde Evropskog suda za ljudska prava i stručnjak u oblasti zaštite podataka o ličnosti.


Avdulah Hoti (Foto Kosovapress)\nAvdulah Hoti navodi da je jedan od ciljeva pobeda nad kovidom 19 i ekonomski oporavak nakon pandemije.\n"Ostali ciljevi su - jačanje države, napredovanje demokratije, suzbijanje negativnih pojava, naročito kriminala i korupcije, ekonomski razvoj zasnovan na tržišnoj ekonomiji sa povećanjem zaposlenosti i investicija", rekao je Hoti.\nSledeći cilj, dodao je on, je "preuzimanje pune odgovornosti kao vlade u skladu sa Ustavom za unapređenje dijaloga sa Srbijom u uskoj saradnji sa EU i SAD, ne dozvoljavajući promenu granica i razmenu teritorija".\nU borbi protiv širenja koronavirusa, Hoti je rekao da su programom vlade predviđena dva stuba.\n"Prvo, mere tokom hitne faze u kojima planiramo da zdravstveni sistem bude u potpunosti mobilizovan i podignemo svest građana. Preduzimamo protokole koje su razvili SZO i Evropska komisija kako bi omogućili postepeno vraćanje u normalu ", naveo je Hoti na drugoj sednici vlade u Prištini na kojoj je usvojen program za naredne tri godine.\nDodao je da dugoročne mere za rešavanje pandemije uključuju stvaranje kapaciteta za obavljanje veoma velikog broja testova na celom Kosovu, brzim i decentralizovanim procedurama koje integrišu sve nivoe zdravstvenog sistema, kao i javni i privatni zdravstveni sistem koji treba da ima kapacitet potreban da se ubuduće izborimo ako se pandemije ponove.\n01.10.2020 Saslušanjem svedoka nastavlja se suđenje Arsiću (593)\n01.10.2020 Penzioneri u obavezi da se prijave u Penzijskim kancelarijama (422)\n01.10.2020 Deca iz Vojvodine poslala poklone vršnjacima na Kosovu (221)\n01.10.2020 Policija demantuje pokušaj otmice dečaka iz Plemetine (186)\n01.10.2020 Vučić, Hoti i „Trampovo jezero“ (155)


Elektrotehnički fakultet Sarajevo: Dan/noć otvorenih vrata Univerziteta u Sarajevu\nDan/noć otvorenih vrata Univerziteta u Sarajevu\n19.04.19 10:38 * Starost poruke: 231 days * Kategorija: Opšta obavještenja, Studenti, Nastava *\nRadost nam je i izuzetna čast što vam ove godine, kad obilježavamo 70 godina od osnivanja Univerziteta, predstavljamo integrirani Univerzitet u Sarajevu sa svim potencijalima, mogućnostima i studijskim programima. U sklopu ovogodišnje manifestacije kojom zatvaramo mjesec otvorenih vrata Univerziteta realizirat će se sjajni umjetnički performans kojim slavimo obrazovanje i znanje kao životni puls svih naših fakulteta i akademija.\nIzbor učenika/ce za profesionalni razvoj i nastavak školovanja na našem univerzitetu, odabir životnog puta znanja i Dan/noć otvorenih vrata Univerziteta u Sarajevuumijeća je naš prioritet i zadatak koji namjeravamo i ostvariti. Stoga šaljemo univerzalnu poruku svim mladim ljudima „Budi šta jesi, studiraj šta želiš!“\nManifestacija „Dan/noć otvorenih vrata Univerziteta u Sarajevu“ će biti održana u petak 19. 4. 2019. godine s početkom u 15:00 sati u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine (vrt i izložbeni prostori etnološkog odjeljenja).\nOvogodišnje druženje sa učenicima, roditeljima i pedagoškim djelatnicima, osmišljeno u cilju potpore profesionalnoj orijentaciji, priređujemo na zanimljiv i nekonvencionalan način. Svi prisutni imat će priliku uživati u bogatom umjetničkom, kulturnom i muzičkom programu koji je kreiran zajedničkim, kreativnim idejama akademija UNSA.\nOsim nekonvencionalnog kulturno-umjetničkog performansa prisutni će osnovne informacije o studijskim programima i fakultetima imati priliku neposredno dobiti uz druženje sa rektorom, prorektorima, alumnijima svih društvenih grupacija, predstavnicima fakulteta i akademija i studentima.\nPrigodnim obraćanjem kampanju „Budi šta jesi, studiraj šta želiš“ najstarijeg i najrespektabilnijeg univerziteta u BiH podržat će i predsjedavajući Skupštine Kantona Sarajevo Elmedin Konaković i premijer Kantona Sarajevo Edin Forto.\nZadovoljstvo nam je na ovaj način obilježiti i jubileje dviju značajnih institucija u BiH, 70 godina Univerziteta u Sarajevu i 131 godinu Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine. Prisutni će imati priliku upoznati se i sa bogatom tradicijom Zemaljskog muzeja Sarajevo.\nViše informacija možete dobiti iz dokumenata u prilogu odnosno na web siteu UNSA: http;//www.unsa.ba


Sertifikati - Vitex.gr\nPOLITIKA KVALITETA – EKOLOŠKI MENADŽMENT\nPermanentni cilj i poslovna politika kompanije VITEX-BRAĆA YANNIDI ΑΕ, od planiranja proizvodnje, pa sve do konačne prodaje sopstvenih proizvoda i tehničke podrške za iste, predstavlja pružanje usluga visokog nivoa kvaliteta u cilju zadovoljenja zahteva kupaca, kao i konstantno poboljšavanje sa svih aspekata kvaliteta, zaštite životne sredine i bezbednosti na radu, uz istovremeno održavanje visokog stepena konkurentnosti.\nTermin 'Kvalitet' u kompaniji VITEX- BRAĆA YANNIDI ΑΕ znači da naši proizvodi i usluge koje pružamo, zadovoljavaju sve specifikacije kompanije, kao i da apsolutno pokrivaju zahteve kupaca.\nTermin 'Ekološki menadžment' u ovoj kompaniji predstavlja obezbeđenje zaštite za prirodno okruženje, uz staranje da negativni efekti po životnu sredinu koji su rezultat rada kompanije, budu svedeni na najmanju moguću meru.\nTermin 'Zaštita zdravlja i bezbednosti na radu' obuhvata sve one aktivnosti kompanije koje se realizuju po pitanju preduzimanja svih mera neophodnih za osiguranje potrebnog nivoa bezbednosti i zaštite zdravlja, kako samih zaposlenih u kompaniji, tako i kupaca, zainteresovanih strana i spoljnih dobavljača koji koriste proizvode i usluge naše kompanije.\nU cilju realizacije svega gorepomenutog, kompanija VITEX- BRAĆA YANNIDI ΑΕ primenjuje sledeće standarde:\nEN ISO 9001:2015 Sistem za upravljanje kvalitetom.\nEN ISO 14001:2015 Sistem za ekološki menadžment\nOHSAS 18001:2007/ ΕΛΟΤ 1801:2008 Sistem za zaštiu zdravlja i bezbednosti na radu.\nza nivo primene\n“Planiranje, razvoj, proizvodnja, distribucija i tehnčka podrška za boje i lakove u građevinarstvu, industriji i pomorstvu ”\nKod realizacije svojih poslovnih aktivnosti, kompanija dosledno sprovodi i apsolutno poštuje važeće zakonodavstvo, regulative i odredbe.\nPrimenom svog Sistema upravljanja, kompanija VITEX-BRAĆA YANNIDI ΑΕ je preuzela na sebe sledeće u odnosu na svoje kupce:\nDa realizuje sve ono što je bilo najavljeno za realizaciju.\nDa sve aktivnosti kompanije budu u skladu sa principima iskrenosti, konzistentnosti i poštovanjem svojih klijenata.\nDa svojim kupcima pruža odgovarajuću vrednost u skladu sa nivoom proizvoda koje nudi.\nDa svoju pažnju usredsredi na sopstvene kupce tako što će na neposredan način da ispita sve reklamacije, ali i tako što će da predvidi njihove želje i zahteve.\nDa investira u obučavanje i napredovanje sopstvenih ljudskih resursa.\nDa ohrabruje i motiviše stvaralački duh kod svojih zaposlenih.\nDa u kontinuitetu poboljšava kvalitet sopstvenih usluga i to aktivnim učešćem svojih zaposlenih.\nDa poboljšava poslovne efekte prodorom na nova tržišta, kako u inostranstvu, tako i na domaćem tržištu.\nDa koristi i primenjuje standardne mere za kontrolu i sertifikaciju sopstvenih proizvoda, te da u apsolutnoj meri ispoštuje kako nacionalno, tako i evropsko zakonodavstvo.\nKompanija posluje u skladu sa politikom poštovanja ekoloških standarda, te preduzima sledeće mere kako bi isto realizovala:\nU kontinuitetu registruje sve efekte po prirodnu sredinu (neposredne, kao i posredne), a koji predstavljaju posledicu aktivnosti kompanije, sve u cilju punog ispoštovanja nacionalnog i evropskog zakonodavstva.\nObavezala se po pitanju konstantnog poboljšavanja svih svojih rezultata sa aspekta zaštite životne sredine.\nObavezala se da će na racionalan način da koristi energiju i prirodne resurse, te da će ulagati konstantno napore u cilju dostizanja maksimalnog stepena vezano za ponovno korišćenje i reciklažu materijala i proizvoda.\nProjektuje nove proizvode koji imaju manje štetne efekte po životnu sredinu i usvaja nove metode za proizvodnju, na takav način da smanjuje sve negatvne posledice po prirodno okruženje.\nNa svim nivoima kompanije se razvija osećaj odgovornosti prema životnoj sredini.\nRealizuje ekološke programe vezano za determinisanje i reviziju ekoloških ciljeva i predmeta.\nŠiroj javnosti dostavlja uvek kada to smatra potrebnim, sve neophodne informacije u cilju razumevanja posledica koje delatnost kompanije ima na druge relevantne činioce i to u svrhu pružanja odnosnih obaveštenja kod uključivanja javnosti u proces rešavanja ovih pitanja.\nPosebno politika kompanije po pitanju zaštite zdravlja i bezbednosti na radu, ima sledeće ciljeve:\nZaštitu zdravlja i bezbednosti zaposlenih u kompaniji, kao i drugih zainteresovanih strana kao što su na primer prolaznici, posetioci, savetnici i drugi.\nPrepoznavanje datih rizika u cilju razvoja procedura u skladu sa principima ergonomije, a što će za rezultat imati eliminaciju istih rizika.\nPrimenu zakonodavstva Republike Grčke u vezi zaštite zdravlja i bezbednosti na radu.\nRealizacija posla u skladu sa željenim nivoom kvaliteta i bez incidenata vezano za nesreće, povrede, ili oštećenje opreme ili objekata.\nUlaganje napora po pitanju kontinualnog obrazovanja zaposlenih u našoj kompaniji, a vezano za pitanja zaštite zdravlja i bezbednosti na radu.\nApsolutno jasno nalaganje i razumevanje svih odgovornosti koje zaposleni imaju po pitanju bezbednosti.\nUlaganje napora u cilju obezbeđivanja finansijskih sredstava za permanentan razvoj novih tehnologija, sistema i oblika kontrole rizika na radu.\nRukovodioci u kompaniji snose svu odgovornost vezano za primenu Jedinstvenog sistema za upravljanje kvalitetom u okviru sopstvene nadležnosti. Uprava daje smernice i podršku zaposlenima u cilju davanja sopstvenog doprinosa stalnom poboljšanju efikasnosti Sistema.\nPolitika kvaliteta – ekološki menadžment – zaštita zdravlja i bezbednosti na radu se primenjuje na svim nivoima kako unutar, tako i izvan kompanije, a revizija iste se realizuje uvek kada za to postoji potreba. Ona je dostupna javnosti, kao i svim relevantno zainteresovanim stranama.\nUprava kompanije ima obavezu po pitanju apsolutnog poštovanja svih elemenata sadržanih u Politici kvaliteta, ali i inormisanja svih zaposlenih o tome.


Bosna i Hercegovina u srijedu diže rampu za državljane dvije zemlje?\nNa jučerašnjoj sjednici Federalne vlade usvojena je inicijativu ministrice Edite Đapo prema kojoj će i Vlada FBiH zatražiti od Vijeća ministara da otvori granice za sve strane turiste.\nPredsjedništvo Bosne i Hercegovine prekjučer je od Vijeća ministara zatražilo da se otvori granica za državljane Turske, SAD, Rusije i Kine, koja je zatvorena četiri mjeseca zbog pandemije, javlja Avaz.\nDržavljanima ovih zemalja zabranjen je ulazak u BiH od aprila. U slučaju pozitivne odluke Vijeća ministara doći će konačno do dizanja rampe za državljane ovih zemalja.\nZa sada u Bosnu i Hercegovinu mogu ući samo državljani zemalja članica EU, zemalja šengenskog područja, i to uz negativan test. U BiH mogu ući i državljani Srbije te Crne Gore, bez testa.\nČlanovi Predsjedništva BiH prekjučer su ovu informaciju prenijeli i pojedinim ministrima Vijeća ministara, koji su prisustvovali sjednici. Redovna sjednica Vijeća ministara zakazana je za 2. septembar i na sjednici će se naći dopuna dnevnog reda upravo ovom tačkom. To je potvrđeno za „Avaz“ iz Ureda predsjedavajućeg Vijeća ministara Zorana Tegeltije.\nOdluka u srijedu\nPrema njegovim riječima, ta odluka će zavisiti isključivo od stava zdravstvene struke u BiH, a ne od Predsjedništva ili Vijeća ministara.\n– U dogovoru sa zdravstvenim radnicima u BiH procijenit ćemo za koje zemlje možemo da otvorimo granice i možemo li to uopšte uraditi. Ako oni procijene da možemo otvoriti granice za sve zemlje svijeta, mi ćemo to učiniti – poručio je Tegeltija.\nEdita Đapo, ministrica okoliša i turizma u Vladi FBiH, pozdravila je odluku Predsjedništva.\nNa jučerašnjoj sjednici Federalne vlade usvojena je njena inicijativu prema kojoj će i Vlada FBiH zatražiti od Vijeća ministara da otvori granice za sve strane turiste.\nIz Turističke zajednice Kantona Sarajevo, kako je rečeno za “Avaz”, podržavaju inicijative upućene nadležnima za otvaranje granica BiH za sve državljane koji imaju negativan PCR test. Kako nam je rečeno, gosti iz Turske, SAD, Kine i istočnih zemalja su, inače, naši najbrojniji gosti, kako potvrđuje naša statistika, te je to razlog više za njihov nesmetan dolazak u KS.\n– U trenutnoj situaciji kada je turistički sektor izuzetno ugrožen, jer nam je ljetna turistička sezona propala, sloboda kretanja i otvaranje granica uz poštivanje zdravstvenih i epidemioloških preporuka naš je imperativ – rečeno je iz Turističke zajednice, piše Avaz.ba.


U Srbiji preminula jedna osoba od posledica COVIDA-19 GracanicaOnline.Info\n25. jula 2021. 1 min read\nJedna osoba je preminula od posledica korona virusa u Srbiji u poslednja 24 sata, dok je od 6.157 testiranih uzoraka, registrovano 199 novih slučajeva zaraze, saopšteno je na sajtu Ministarstva zdravlja Republike Srbije covid19.rs.\nOd početka epidemije, u Srbiji su testirana 4.614.863 uzorka, registrovano je 720.112 lica zaraženih korona virusom, od kojih su 7.104 osobe preminule. Na bolničkom lečenju se nalazi 329, a na respiratorima još devet pacijenata.\nNema preminulih od COVIDA-19 u većinski albanskim sredinama na Kosovu, od 2.102 testirana uzorka je registrovano 25 novih slučajeva zaraze, dok je jedna osoba izlečena, saopštio je Institut za javno zdravlje u Prištini.\nOd početka epidemije, u većinski albanskim sredinama na Kosovu je testirano 715.200 uzoraka, registrovano je 108.017 inficirana lica, od kojih je 2.265 osoba preminulo, dok je trenutno 161 aktivnan slučaj zaraze.\nPrevious U Srbiji 249 novozaraženih COVIDOM-19, u albanskim sredinama na Kosovu 19\nNext U Srbiji registrovan 241 novooboleli od COVIDA-19, u albanskim sredinama na KiM 14\n20. septembra 2021., 07:58


Dan Evropskog Amazona - ecofeminizam\njul 19, 2017 biosfera, Drava, Dunav, Evropski amazon, Mura\nProglašenjem UNESCO prekograničnog rezervata biosfere „Mura-Drava-Dunav“ ispunjava se cilj pet zemalja u kojima se nalazi: očuvanje izuzetnih prirodnih vrednosti, podsticanje održivog razvoja i podrška naučnom radu i monitoringu.\nProšle nedelje u okviru projekta “Coop MDD” u mestu Letenje na Muri u Mađarskoj, okupilo se više od 100 učesnika, nevladinih organizacija i vladinih institucija iz pet država, u zajedničkoj proslavi naše zajedničke prirodne baštine: Mure, Drave i Dunava, koja će u narednim godinama biti zaštićena kao prvi UNESCO rezervat biosfere koji se nalazi u pet država. Danas, na Dan Evropskog Amazona, prilika je potsetiti se na značaj ovog područja, navodi se na sajtu Ministarstva životne sredine.\nProslava dana „Evropskog Amazona“\n“Protežući se kroz Austriju, Sloveniju, Hrvatsku, Mađarsku i Srbiju, rečni predeo uzduž tokova ove tri reke, čini 700 kilometara dug zeleni pojas, koji spaja gotovo milion hektara visoko vrednih prirodnih staništa i lokaliteta šarolike ljudske kulture. Od 1993. godine nevladine organizacije zajedno sa vlastima na lokalnom, regionalnom i državnom nivou u ovim zemljama zajedno rade na zaštiti ovog jedinstvenog područja. Taj je proces sada pri kraju, jer je službeni proces nominacije za UNESCO, ili u toku ili već završen u svim državama. Ove godine Hrvatska i Mađarska proslavljaju pet godina postojanja, a rezervat biosfere na nacionalnom nivou u Srbiji, Bačko Podunavlje, odobren je i dodat na UNESCO listu rezervata biosfere prošlog meseca. Slovenačka nominacija podnesena je početkom ove godine, dok je austrijska trenutno u pripremi”, piše na sajtu.\nBiljana Filipović, članica Nacionalne Komisije za UNESCO naglasila je da ceremonija zvaničnog početka projekta ima simboličan znacaj za Srbiju, zato što se dešava u periodu neposredno nakon proglašenja Rezervata biosfere „Bačko Podunavlje“. Zahvalila je prisutnim predstavnicima Ministarstava Austrije, Slovenije, Hrvatske i Mađarske, koji su pomogli proces nominovanja, koji nije bio samo administrativan, pošto je trebalo čak 16 godina rada i 6 godina vrlo intenzivne koordinacije sa lokalnim akterima. Istakla je da je Pokrajinski zavod za zaštitu prirode, koji je partner u ovom projektu, proglašen upravljačem ovog područja, što neće biti lak zadatak, kao I da će Ministarstvo za zaštitu životne sredine nastaviti da podržava zaštićena područja i kategorije koje se nalaze u ovom rezervatu biosfere: specijalne rezervate prirode „Gornje Podunavlje“ i „Karađorđevo“.\nPosebna studijska poseta organizovana je na Muri, za sve predstavnike institucija i partnere u projektu. Kako je najbolji način da doživite reku veslanje, projektni partneri organizovali su rafting turu, koju su vodili rendžeri Nacionalnog Parka „Gornji Balaton”, tako da su predstavnici mogli videti lepotu prirodnih reka i pogodnosti koje one pružaju lokalnom stanovništvu. Uz spust organizovan je i „Veliki skok“ u Muru. U proslavi su učestvova oba projektna partnera iz Srbije: Pokrajinski zavod za za zaštitu prirode, JP „Vojvodinašume“, kao i Pokrajinski sekretarijat za urbanizam i zaštitu životne sredine. Svi zajedno su u srpski deo mozaika Evropskog Amazona ugradili simbolične kamenčiće šljunka donesene iz Srbije.


Najveće afere Vlade (5): Doljevac - ko je usmrtio Staniku\nNajveće afere Vlade (5): Doljevac – ko je usmrtio Staniku\nPolitika Autor:Jelena Jelovac31. jul. 202021:31\nNema većeg gubitka od gubitka ljudskog života: tako bi trebalo da bude. Nažalost, istina je realnija i neuporedivo surovija, što se i pokazalo u slučaju smrti Stanike Gligorijević, gde je bivša Vlada Srbije svojim nečinjenjem pokazala da se ispred ljudskog života često stavljaju funkcije, fotelje i neukaljana biografija. Možda zato i dan danas ne znamo ko je tog 31. januara 2019. godine usmrtio Staniku u saobraćajnom udesu na naplatnoj rampi Doljevac, te da li je "vozilom ubicom" upravljao optuženi vozač "Koridora Srbije" Dejan Stanojević ili je ruke na volanu u kobnom trenutku držao zapravo sam direktor ove kompanije Zoran Babić.\nDa podsetimo, poslednjeg dana januara prošle godine u ranim jutarnjim časovima dogodila se nesreća na naplatnoj rampi u Doljevcu, kada je prema zvaničnim informacijama vozač automobila „škoda superb“ Dejan Stanojević pri velikoj brzini naleteo na „opel“ u kojem se nalazila Stanika Gligorijević. Ona je tada stradala, a još pet osoba je povređeno u ovom sudaru, među njima i Zoran Babić.\nNajveće afere Vlade (2): Jovanjica – dilovanje pod zaštitom\nNajveće afere Vlade (4): Tetka iz Kanade – otkud pare Vulinu\nIstog trenutka, počinje da se ređa čitav splet sumnjivih okolnosti.\nPre svega, MUP je zvanično saopštenje dao tek više od 24 sata nakon nesreće. Tada je rečeno da je do nesreće došlo tako što se vozilo u kojem je bio Babić nije zaustavilo kod naplatne rampe, već je udarilo u automobil koji je stajao u redu za čekanje na naplatnoj stanici.\nIstog dana Zoran Babić izdaje saopštenje da podnosi neopozivu ostavku na mesto direktora Koridora Srbije jer je, kako je tada naveo, „za njega kao čoveka sasvim dovoljno to što je izgubljen ljudski život da više ne obavlja funkciju na kojoj je zatečen u momentu teške nesreće”. Prethodno, međutim, ta tuga nije ga omela da putem društvenih mreža neposredno nakon nesreće nazovi duhovito poruči: „dobro sam prošao, još ću vas gnjaviti“.\nDa bi njegova ostavka bila validna, bilo je potrebno da je prihvati Vlada Srbije, koja je Babića i imenovala na mesto direktora. Očigledno im je za to trebalo puno vremena, jer i dan danas na sajtu „Koridora Srbije“ stoji ime Zorana Babića kao vd direktora.\nDan nakon nesreće u februaru, uhapšen je vozač škode za koga je javnost naknadno saznala da je zaposlen kao vozač u Koridorima Srbije. Njemu nadležni nisu odredili pritvor, pošto je Sud ocenio da je čitav dan nakon nesreće bio na slobodi, te da je time isključen osnov o uticanju na svedoke, jer je na njih već mogao da utiče.\nKako su mediji kasnije pisali, vozač se sumnjiči za blaži oblik teškog dela protiv bezbednosti saobraćaja, iako je u samoj nesreći poginula jedna osoba, a u krivičnoj prijavi piše da je do nesreće došlo usled „neprilagođene brzine, u uslovima vlažnog kolovoza i guste magle“. Takođe se navodi i da materijalna šteta nastala u udesu iznosi oko 180.000 dinara.\nOzbiljne sumnje, međutim, počele su da se roje kada je porodica Stanike Gligorijević počela da alarmira javnost indicijama da je iza volana u trenutku nesreće bio zapravo Babić.\nSumnjiv, sumnjiviji, Babić\nMirjana Aleksić, sestra pokojne Gligorijević, koja je u istom udesu teško povređena, tvrdi da joj država nije pomogla u lečenju i da je sa teškim povredama zbrinuta u Nišu dok je, s druge strane, povređeni funkcioner Zoran Babić hitno prebačen na VMA. Ona je ponovila i zahtev porodice da se hitno objave snimci nadzornih kamera, jer porodica sumnja u zvaničnu verziju po kojoj direktor Koridora nije vozio automobil.\nO nesreći je govorio i Mirjanin suprug Srđan Aleksić koji je opisao šta se dešavalo tog dana, kada je svoju suprugu i njenu sestru Staniku vozio ka Vladičinom Hanu.\nOpravdana sumnja: Isečena dva minuta snimka kriju Babića\nOn je ispričao da im se na naplatnoj rampi auto približavao neverovatnom brzinom, da nisu mogli nigde da se sklone i da njemu kao vozaču nije bilo logično da je čovek, koji se posle nesreće tu šetao bez ikakvih povreda, bio vozač. Sa druge strane, Babić je u ovom sudaru iako je navodno sedeo na zadnjem sedištu, imao teže povrede.\nU to vreme, list „Blic“ objavio je ekskluzivne snimke nesreće, sa pratećim snimcima pre i posle, na kojima se vidi Zoran Babić koji neposredno pre sudara kupuje na pumpi i zatim seda na zadnje sedište automobiča. Njihova autentičnost nikada nije potvrđena.\nZa razliku od ovih snimaka, javnosti, sudu, tužiocima još nije dozvoljen uvid u snimke sa nadzornih kamera na kojima se vidi tragedija. Zapravo, na snimku koji je dostavljen sudu fale ključna dva minuta nesreće. Sud je to potvrdio i na suđenju održanom 20. jula.\nAdvokat oštećenih, Božo Prelević rekao je da i dalje na jednom od snimaka nedostaje oko dva minuta materijala i to iz perioda nesreće. On je zatražio i da se na osnovu povreda vozača i putnika u automobilu koji je udario u auto poginule Stanike Gligorijević utvrdi ko je bio za volanom, jer kako on kaže, Babić ima tipičnu povredu koju bi u ovakvoj nesreći zadobio vozač, dok navodni vozač takvih povreda nema.\nPrelević je osporavao i medicinsku dokumentaciju na osnovu koje je Sud utvrdio Stanojevićeve povrede, a sumnjivo je i to što je automobil marke „škoda“, kojim je izazvana nesreća, nije bio predmet DNK veštaćenja u delu volana.\nNajjednostavniji način za rešavanje ove komplikovane situacije bilo bi objavljivanje dva nedostajuća minuta snimka, koje je za sada i po sopstvenom priznanju do sad video samo predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nIpak, Vučićev nalog nije sproveden, javnost se nije uverila da Babić nije kriv. Videćemo šta će reći sud…\nafere bivše vladeDoljevacStanika GligorijevićZoran Babić


JP Nacionalni parkovi: Spriječen krivolov na Solani\nBy tvteuta 24 децембра, 2018 Нема коментара\nSlužba zaštite angažovana od strane Javnog preduzeća za nacionalne parkove Crne Gore spriječila je vršenje nezakonite radnje – krivolov ptica, u starom dijelu Solane gdje je lov strogo zabranjen, u subotu uveče, 22.decembra.\nDvojica krivolovaca koji su uspjeli da pobjegnu, spriječeni su u pokušaju vršenja krivolova na patke vabilicama. Odmah je o ovom slučaju obavještena Policija koja je zajedno sa predstavnikom nadležne inspekcije izašla na lice mjesta, kao i NVO Centar za zaštitu i proučavanje ptica. Tom prilikom, između ostalog, pronađen je prsluk sa municijom i ruksak sa vabilicom.\nPodsjećamo da Odlukom Vlade Crne Gore Javno preduzeće za nacionalne parkove Crne Gore već četvrtu godinu za redom upravlja prostorom Ulcinjske solane koja je prepoznata po raznovrstnosti i bogatstvu ptičjeg svijeta. S tim u vezi, od velikog je značaja saradnja sa svim subjektima koji doprinose zaštiti ovog prostora, a u ovom pravcu posebno pohvale NVO Centru za proučavanje i zaštitu ptica.\nBogatstvo vrsta ptica doprinosi raznovrsnosti ukupnog biodiverziteta i promociji zaštićenih prostora kakav je upravo Solana. Svaka jedinka je važna i posledice njihovog ugrožavanja su višestruke.\nUprava Nacionalnih parkova preduzima sve zakonom definisane mjere u cilju zaštite brojnih prirodnih vrijednosti. U tom pravcu, Nacionalni parkovi Crne Gore apeluju na sve građane da se prema zaštićenim životinjskim vrstama odnose odgovorno i sa najvećom pažnjom, kao i da svojim djelovanjem doprinesu zaštiti i očuvanju ukupnih prirodnih vrijednosti koje po svojim specifičnostima izdvajaju našu zemlju od ostalih zemalja Evrope.\nMiljan Knežević ukrotio tunu od 109 kilograma, dugačku preko dva metra\nMorsko dobro umanjuje cijenu zakupa za 50%\nMarniković:”Situacija u Ulcinju relativno dobra, ali se može pogoršati svakog časa”\nGlavni Odbor Nove Demokratske Snage Forca usvojio je izbornu listu za parlamentarne izbore 30. avgusta\nCelnici Force su se sastali sa ministarkom Vanjskih poslova i dijaspore Republike Kosova


Inicijativa za monitoring evropskih integracija Bosne i Hercegovine (BiH) predstavila je Alternativni analitički izvještaj o aplikaciji BiH za članstvo u Evropskoj uniji (EU). U izvještaju je navedeno aktuelno stanje evropskih integracija BiH iz ugla organizacija civilnog društva s ciljem da zvanično mišljenje EU o aplikaciji BiH, koje se očekuje ove godine, oslika što realniju situaciju u oblastima vladavine prava, funkcionisanju institucija BiH, poštivanja ljudskih prava, medijskih sloboda te suočavanja sa prošlošću.\nNalazi izvještaja predstavljenog na konferenciji "BiH u ćorsokaku evropskih integracija" ukazuju na to da u BiH nije postignut nikakav napredak u ključnim oblastima u protekle dvije godine.\nPolitičke tenzije pred Opće izbore 2018, kao i nepostojanje stabilne koalicione većine na nivou Bosne i Hercegovine i Federacije BiH, rezultirale su neusvajanjem izmjena Izbornog zakona, čime je došlo do ozbiljnog ugrožavanja izbornog procesa.\nUstavne reforme su i dalje pitanje kojim se vlasti u BiH ne bave, reforma javne uprave nije zabilježila nikakav napredak u proteklom periodu, sloboda okupljanja i dalje nije garantovana svima pod istim uslovima, manjinske i ranjive grupe i dalje žive u teškim uslovima, a procesuiranje ratnih zločina i suočavanje s prošlošću, kao preduslovi za kreiranje zdravog okruženja i gradnju zajedničke države, predstavljaju dodatni problem.\nIako je BiH, sa zakašnjenjem od jedne godine, uspjela Evropskoj komisiji (EK) dostaviti odgovore na Upitnik, neki odgovori, poput onih o popisu stanovništva i koji entitet priznaje koje podatke, nisu do kraja harmonizirani.\nOno što će uslijediti su dodatna pitanja EK, a po svemu sudeći, postoji određeni rizik da će odgovori i na ta pitanja kasniti, kaže Tijana Cvjetićanin iz organizacije "Zašto ne?".\n„Sve one najave koje smo imali prilike da slušamo od domaćih političara o tome kako ćemo dobiti kandidatski status ili o tome kako ćemo čak postati članica EU do kraja ovog mandata, očigledno neće biti ispunjeni“, dodaje Cvjetićanin.\nUzroke, kako kaže, vidi u nepostojanju parlamentarne većine na svim nivoima vlasti.\nTijana Cvjetićanin: Iako je BiH predala odgovore na Upitnik, ne vidimo konkretan napredak\n„Ako pogledate sva tri najviša nivoa vlasti u zemlji, mi permanentno imamo jednu krizu koja zapravo dolazi od toga što imamo standardno različite pozicije glavnih političkih faktora koje se nisu približile ni u ovom procesu, šta god da su sami akteri govorili o tome. Najveći problem u svemu tome je što je država BiH sa komplikovanim administrativnim uređenjem imala obavezu da na neki način uskladi svoje odgovore za pristup EU. Zbog svega ovoga mislim da se nismo ni pomakli sa tačke na kojoj smo prošli put pričali o svemu ovome“, naglašava Cvjetićanin.\nKada je riječ je riječ o ljudskim pravima i pravima manjina, BiH je napravila određene pomake u smislu donošenja zakona i drugih amidnistrativnih koraka, međutim, u realnom životu, situacija ostaje nepromijenjena.\n„Pa i kada imamo usvajanje neke nove legislative ili amandmana na postojeću, kao što znamo, to se sve slabo implementira u praksi i zapravo skoro svi ti zakoni ostaju daleko od realnog života ljudi, od sfere u kojoj se zaista dešava kršenje ljudskih prava i diskriminacija“, kaže Cvjetićanin.\nKada je riječ o otvorenosti pravosudnih institucija, direktorica BIRN-a, Mirna Buljugić, kaže da ono što za novinare često predstavlja problem jeste da nemaju pristup snimcima sa ročišta ukoliko nisu prisustvovali samim suđenjima.\nMirna Buljugić: Briselu je poslana jasna poruka na koji način lideru vode ovu državu\n„Mislim da se radi o važnoj stvari jer su se pravosudne institucije dovele u situaciju da javnost u njih nema povjerenja i mislim da će se te stvari u budućnosti morati promijeniti“, navodi Buljugić.\nProšle godine je u BiH protiv novinara podignuto stotinjak tužbi za klevetu.\nČest je slučaj da mnoge od njih nisu jasno definisane dok su neke tužbe povučene, što znači da se političari služe tužbama da bi uticali na medije i na slobodu izražavanja koju mediji imaju, kaže Buljugić.\n„Mislim da je Briselu i EK vrlo jasno pokazan način na koji lideri BiH vode ovu državu, koliko su spremni i koliko imaju volje da zapravo rade na nečemu“, dodaje Buljugić.


Budućnost odnosa SAD i EU - Vijesti.me\nBudućnost odnosa SAD i EU\nVojno osamostaljivanje EU u odnosu na SAD moguće je jedino pod uslovom da bezbjednosna politika SAD ugrožava evropsku bezbjednost ili da EU želi samostalnu globalnu političku ulogu u odnosu na svog atlantskog saveznika Edit\nSAD i EU (Foto: Shutterstock)\n25. avgust 2014, 09:35 ažurirano 17. februar 2019, 17:25\nNakon usvajanja Lisabonskih principa iz 2007. među analitičarima međunarodnih odnosa postavljalo se pitanje koliki su stvarni domašaji EU na međunarodnom planu i da li je moguća samostalnija vojno-politička akcija bez uplitanja SAD? Odgovor na ovo pitanje trebalo bi da razjasni i dilemu: ako su primjetne očigledne političke razlike u stavovima između EU i SAD u novom svjetskom poretku, kakve su mogućnosti za razvoj evroatlantskih odnosa i šta se može očekivati od ovog odnosa u budućnosti?\nJedan scenario pretpostavlja situaciju gdje su moguća dva ishoda. Prvi, prema kojem se Evropa povlači iz svojih globalnih obaveza i poprima obilježja minijaturnih Ujedinjenih nacija uz nametanje sa SAD na ekononomskom planu, ili drugi, gdje Evropa oponira Sjedinjenim Državama i razvija spoljnu politiku utemeljenu na posredovanju između SAD i ostatka svijeta, slično pokušajima Indije tokom Hladnog rata. Uz trenutne unutrašnje političke i ekonomske probleme, te nepostojanje stalnih bezbjednosnih prijetnji, malo je vjerovatno da će EU žuriti sa ovim izborima.\nMeđutim, postoji bojazan da bi se ove dvije opcije u budućnosti mogle spojiti, što bi otvorilo mogućnost podrivanja evroatlantskog partnerstva. Takođe, iako je raspad SSSR-a doveo do stvaranja novog međunarodnog poretka, geopolitika u novonastalnom sistemu međunaradnih odnosa i dalje ima značajnu ulogu. Sjevernoatlantska alijansa i dalje predstavlja štit od potencijalnih ruskih ambicija, dok bi EU bez zaštite SAD postala talac etničkih i vjerskih sukoba sa područja jugoistočne Evrope i Evroazije. S druge strane, geopolitički posmatrano, SAD bi bile potpuno odstranjene sa područja Evrope, a preko Starog kontinenta i sa područja Evroazije. Tako bi se SAD morale opredijeliti za politiku balansiranja snaga, što i nije toliko popularna spoljnopolitička stategija među američkim krugovima.\nPolitičke razmirice među evroatlantskim saveznicima su bile najevidentnije nakon terorističkih napada na SAD i tokom vojne akcije saveznika na Avganistan i Irak. Sjedinjene države su zamjerale zemljama članicama EU da ne ulažu dovoljno finansijskih sredstava u cilju jačanja kolektivne odbrane, dok je EU kritikovala svog atlantskog partnera da unilateralno vojno djeluje. Da bi se EU opredijelila za veća finansijska izdvajanja u cilju jačanja sopstvene bezbjednosno-odbrambene komponente, potrebno je prvo stvoriti jednoglasan politički dogovor među zemljama članicama EU, ali i postići opšti konsenzus među evropskom javnošću u cilju izdvajanja iz evroatlantskog bezbjednosnog okvira.\nPostojanje kohezije među zemljama članicama, otvorilo bi mogućnost stvaranja EU kao potencijalnog suparnika SAD-u na vojnom planu, te nestanak vojno-političke organizacije NATO, dugogodišnje bezbjednosne okosnice zemalja evroatlantskog regiona. Međutim, vojno osamostaljivanje EU u odnosu na SAD moguće je jedino pod uslovom da bezbjednosna politika SAD ugrožava evropsku bezbjednost ili da EU želi samostalnu globalnu političku ulogu u odnosu na svog atlantskog saveznika. Hipotetički, ekonomski stabilna EU, sa izrazito jakim vojnim kapacitetima, mogla bi parirati Sjedinjenim Državama na međunarodnom planu. Ovakva situacija predstavljala bi izazov američkoj globalnoj dominaciji, ostavljajući malo prostora jedinoj supersili da se odredi prema dva spoljnopolitička pravca: da ravnopravno i jednako vodi globalnu politiku sa EU ili da se ove dvije sile u potpunosti raziđu.\nIzvjesno je očekivati da bi politički stabilna, ekonomski i vojno jaka, samostalna EU izazvala SAD na megdan, kroz uplitanje u njene dvije geostrateški najznačajnije svjetske regije: Bliski istok i Južnu Ameriku. Politička borba između ove dvije sile najprije bi bila vidljiva na Bliskom istoku, imajući u vidu činjenicu da je EU, zbog nafte, duži niz godina vezana za ovo područje. Ako se ovoj činjenici doda konstatacija da arapski lideri ne pokazuju simpatije prema američkoj spoljnoj politici, EU takvu situaciju može preokrenuti u svoju korist čime bi ostvarila dominaciju o tom regionu. Zatim bi uslijedilo rivalstvo i u Južnoj Americi. Francuska, Španija i Portugalija posjeduju kulturnu, istorijsku i civilizacijsku povezanost sa zemljama Južne Amerike, i izvjesno je očekivati da bi ove zemlje ostvarivale političku, ekonomsku i vojnu saradnju sa EU. Samim tim, EU koja je istovremeno globalni džin na ekonomskom i vojnom planu ograničila bi američku sferu uticaja na Pacifički region.\nOvi scenariji su pesimistični i malo je vjerovatno da će biti realizovani u budućnosti, podrazumijevajući da bi nadmetanje SAD i EU bilo pogubno za obije sile. Imajući u vidu da EU i SAD čine 15% svjetskog stanovništva, koje zajedno daju 50% GDP-a, i da su 85% investicija i kapitala promet Evrope i SAD, a da 60% svog kapitala Amerika plasira u EU, i da svakog dana oko 450.000 ljudi putuje u oba smjera - veze koje spajaju EU i SAD su više nego čvrste.\nDa bismo govorili o raspadu ovih veza i odnosa, potrebno je posjedovati velike vizionarske sposobnosti, ali u sadašnjoj realnosti govoriti o tome da se SAD i EU mogu razići je gotovo nemoguće. Iako se pokazalo da postoje nesporazumi između EU i SAD, govor o izdvajanju Evrope iz koncepta evroatlantizma kao i o prekidanju veza između Evrope i Amerike je krajnje teško izvodljiv.


Milačić: Protivnici veliki izazov za nas; Bokan: Kroz Evropsku ligu da se bolje predstavimo Evropi – Odbojkaški Savez Crne Gore\nMilačić: Protivnici veliki izazov za nas; Bokan: Kroz Evropsku ligu da se bolje predstavimo Evropi\nOdbojkašice Crne Gore debitovaće ove sezone u Evropskoj ligi. Crna Gora će početi takmičenje u grupi B sa selekcijama Azerbejdžana, Francuske i Španije. Domaćin prvog turnira je upravo naša selekcija (3-5.juna), dok će se drugi turnir igrati u Francuskoj (10-12.juna).\n“Renomirani protivnici koji će za nas biti veliki izazov. Siguran sam da ćemo na svakoj utakmici dati sve od sebe i da će publika, pogotovo u našoj dvorani, uživati u dobroj odbojci” – kazao je selektor Vladimir Milačić nakon objavljivanja grupa u ovogodišnjem izdanju Evropske lige.\n“Prije svega bih se zahvalila ljudima iz OSCG na uloženom naporu i prilici koju smo dobile učešćem na jednom ovakvom takmičenju. Sigurna sam da su djevojke srećne i uzbuđene, jer je ovo izuzetna prilika da se naše djevojke predstave Evropi i zadobiju povjerenje evropskih stručnjaka. Napokon je došlo vrijeme da se i naše djevojke afirmisu a ovo je upravo “šansa” koju treba da iskoriste.\nČinjenica da će se turniri igrati u Crnoj Gori i Francuskoj mene posebno raduju, jer sam četiri godine igrala u francuskom prvenstvu. Naravno turnir pred domaćom publikom je motiv više, s obzirom da smo do sada imali mogućnost da zaigramo samo četiri utakmice pred našim navijačima i ljubiteljima ženske odbojke.\nNadam se da će publika doći u što većem broju da nas podrži i pomogne a ja mogu da obećam da ćemo se boriti svim srcem i da ćemo dati svoj maksimum da ih ne razočaramo” – kazala je Tatjana Bokan, kapiten naše reprezentacije.\n“Velika je stvar što imamo tu mogućnost da učestvujemo na takmičenju kao što je Evropska liga, mislim da je ekipa spremna za takav izazov, jer dosta djevojaka igra u inostranstvu i stekle smo iskustvo koje je neophodno da bi se igralo takmičenje ovog ranga. Sa druge strane uz nas starije moći će da stasavaju mlađe igračice i otvaraće se više mogućnosti za izlazak u inostranstvo. Pored toga , za sve nas koji se profesionalno bavimo sportom velika pauza u radu sa loptom i neigranje utakmica u toku ljeta ostavi trag, teže se uđe u formu kad se priključimo klubovima, tako da će iskustvo igranja u Evroligi biti sjajno za dalji napredak i odbojkaško usavršavanje svake od nas.\nŠto se grupe tiče, obradovala sam se kad sam vidjela da igramo sa Azerbejdžanom, jer trenutno igram sa četiri djevojke koje su u njihovoj reprezentaciji, pa jedva čekam da odmjerimo snage. Sa Francuskom i Španijom smo već imale priliku da igramo, Španiju smo prije dva ljeta i pobijedile, i ukoliko sve cure budu na raspolaganju selektoru, mislim da ćemo biti pozitivno iznenađenje. Takođe, mislim da je sjajno sto ćemo prvi turnir igrati u Crnoj Gori, jer smo uvijek imale sjajnu podršku sa tribina i to će nam biti još jedan motiv da se pokažemo u najboljem mogućem svijetlu” – kazala je Ksenija Ivanović, primač servisa naše reprezentacije i član Telekom Bakua iz Azerbejdžana.\n“Nastup u Evropskoj ligi naše reprezentacije je prije svega za svaku od nas velika čast i obaveza da se borimo i da pokažemo da nismo slučajno tu. Imamo dobru ekipu, poznajemo se dobro i nadam se da ćemo se tokom predstojećih priprema uspjeti uigrati maksimalno, kako bismo pokazali pred našom publikom kako se igra za svoju državu. Ovo je veliko takmičenje na kojem do sada nismo imale priliku da učestvujemo i to će nam biti još jedan podstrek da damo sve od sebe.\nŠto se tiče grupe i ekipa sa kojima ćemo igrati, rekla bih da možemo sa svima igrati dobru odbojku ako budemo igrale onako kako mi stvarno umijemo. Sa španijom smo se sastajale već i znamo ih, a Francuska i Azerbejdžan su malo kvalitetnije ekipe po mom mišljenju, ali sigurno je da se nećemo lako predati ni u jednom momentu” – kazala je Elza Hadžisalihović, korektor naše reprezentacije i Luke Bar.\n“Veoma sam srećna zbog toga što smo dobile priliku da se takmičimo u Evropskoj ligi, jer mi to zaslužujemo, imamo dobru ekipu i daćemo sve od sebe da je osvojimo. Grupa nam je jaka, ali svakako nam je veći izazov da igramo protiv boljih ekipa i pokažemo se u što boljem svijetlu” – zaključila je Nikoleta Perović, koja ove sezone nastupa za Targu Mureš iz Rumunije.\nOdbojkašice Crne Gore ove godine očekuje i nastup u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2017.godine.\nOdbojkašice u grupi sa Azerbejdžanom, Francuskom i Španijom, prvi turnir u Crnoj Gori


U zrenjaninskoj Kristalnoj dvorani počelo je Evropsko prvenstvo u neolimpijskim disciplinama u rvanju. Prva dva dana na rasporedu su bila takmičenja u pankretionu, a sutra i prekosutra učesnici će se takmičiti u još dve discipline, ališu i kazak kurešu.\n– Ovo su zanimljiva takmičenja, koja nisu previše poznata javnosti, ali imaju veliki broj takmičara – kaže za portal zrenjaninski.com Uroš Jovanović, član Svetske federacije za neolimpijske discipline u rvanju i predstavnik za Evropu. – Sutra će na strunjaču izaći i takmičarka iz Srbije Una Tuba, ističe Jovanović.\nNa prvenstvu Evrope učestvuju takmičari iz Belorusije, Ukrajine, Rusije, Letonije, Litvanije, Nemačke, Srbije, sude Kazahstanci, a kao predstavnik Svetske federacije u Zrenjanin je stigla i vicepremijerka Kirgistana.\nPoslednjeg dana prvenstva na rasporedu je kazak kureš, tradicionalna disciplina Kazahstanaca.\n– Za svaku svetkovinu Kazahstanci organizuju takmičenje u kazak kurešu: kad se rodi dete, kad se neko venčava, čak i kad neko umre – kaže Jovanović.\nTagoviEvropsko prvenstvo u neolimpijskim disciplinama u rvanju sport


BiH prošle godine uplatila oko 580 miliona KM vanjskog duga - Radio Srebrenik\nBiH prošle godine uplatila oko 580 miliona KM vanjskog duga\nU prošloj godini dospjele obaveze po vanjskom dugu Bosne i Hercegovine u potpunosti su servisirane i to u iznosu od 581,33 miliona KM, navedeno je u Izvještaju o izvršenju budžeta za 2015. godinu kojeg su danas razmatrali poslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH.\nNa otplatu glavnice odnosi se 477,99 miliona KM ili 82,22 posto, a na otplatu kamate, servisnih i drugih troškova 103,34 miliona KM ili 17,78 posto.\nVećinsko učešće u ukupno servisiranom iznosu zauzimaju isplate prema Evropskoj banci za obnovu i razvoj u iznosu od 121,04 miliona KM, Svjetskoj banci 119,20 miliona KM te Međunarodnom monetarnom fondu 106,68 miliona KM.\nNa plaćene obaveze po starom dugu odnosi se 153,28 miliona KM (26,37 posto), dok je za obaveze po osnovu novog duga plaćeno 428,04 miliona KM (73,63 posto).\nU ukupnom iznosu servisiranih obaveza Federacija BiH je učestvovala s 375,23 miliona KM (64,55 posto), Republika Srpska sa 199,12 miliona KM (34,25 posto), Distrikt Brčko s 2,87 miliona KM (0,49 posto), te državne institucije sa 4,11 miliona KM (0,71 posto).\nPrethodni članakPovećan broj oboljelih od karcinoma pluća u TK\nNaredni članakXavi: Ronaldo nije zaslužio Zlatnu loptu