DIJELE DEMOKRATSKE VRIJEDNOSTI\nSerđo Matarela, Milo Đukanović, Foto: Vlada Crne Gore\n26.05.2015. 15:29h Ažurirano: 26.05.2015. 15:29h\nCrna Gora uspješno savladava dionice puta integracije u Evropsku uniju (EU) i NATO i primjer je kako treba obnoviti nezavisnost, očuvati multietnički sklad i dati ključni doprinos regionalnoj saradnji, ocijenio je italijanski predsjednik Serđo Matarela. Crnogorski premijer Milo Đukanović primio je Matarelu, koji boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori. „Prva posjeta predsjednika Italije nezavisnoj Crnoj Gori kruna je političkih i ukupnih odnosa dvije države i potvrda njihovog prijateljstva“, ocijenili su Đukanović i Matarela. Đukanović je, kako je saopšteno iz Vladinog Biroa za odnose sa javnošću, naveo da je zahvalan Matareli za doprinos Italije regionalnoj stabilnosti, obnovi crnogorske nezavisnosti kao i na podršci integracionom putu Crne Gore i regiona. „Crna Gora i Italija dijele univerzalne demokratske vrijednosti koje poseban značaj imaju na prostoru isprepletanim razlikama, kakav je Balkan. Stoga je pitanje stabilnosti regiona, ključno pitanje ekonomskog i ukupnog napretka, demokratskog i privrednog ravoja“, kazao je Đukanović.\nOn je, kako je saopšteno, istakao da je integracija drugo ime za stabilnost Balkana. „Zahvaljujući na istrajnoj i principijelnoj podršci Italije intgracionim procesima Crne Gore i regiona, Đukanović je ukazao na posvećenost Vlade Crne Gore reformama koje sprovodi sa ciljem ostvarivanja ambijenta za kvalitetniji život svih građana, privlačenje investitora, i punoj integraciji Crne Gore u EU i NATO“, kaže se u saopštenju. Matarela je, dodaje se, iskazujući zadovoljstvo prijateljskom dobrodošlicom, istakao izuzetan doprinos Crne Gore očuvanju regionalnog mira u godinama prepunim iskušenja. „Posebno je podvukao da je Crna Gora primjer kako treba obnoviti nezavisnost, očuvati multietnički sklad, afirmisati suživot i toleranciju i dati ključni doprinos regionalnoj saradnji, koja je preduslov za dalju integraciju balkanskih zemalja“, navodi se u saopštenju. Matarela je, kako je saopšteno, uvjeren da doprinos stabilnosti Zapadnom Balkanu svojom aktivnom politikom mora pružiti i EU, koja će, kako je rekao, biti kompletna tek kada i zemlje sa ovih prostora budu u potpunosti integrisane. „Crna Gora uspješno savladava dionice puta integracije u EU i NATO“, kazao je Matarela, iskazujući očekivanje da će na temelju rezultata koje Crna Gora ostvaruje do kraja godine dobiti poziv za članstvo u Alijansi.\n„Đukanović i Matarela su zajednički ocijenili da dvije države na temelju odličnih političkih odnosa nastavljaju da grade uspješnu ekonomsku saradnju realizujući značajne projekte u oblasti energetike i podstičući širenje zajednice investitora u Crnoj Gori“, kaže se u saopštenju. Značajnom je ocijenjenja i razmjena iskustava u oblasti obrazovanja i nauke, mobilnosti mladih i afirmaciji njihovog društvenog angažmana u korist razvoja zajednice u kojoj žive. „Zajednički je ocijenjeno da će realizacija zajedničkih infrastrukturnih projekata koji će povezati države regiona međusobno i sa EU, doprinijeti daljem razvoju i ukupnom napretku“, zaključuje se u saopštenju.\nSerđo MatarelaMilo Đukanović


Iz Holandije čeka na povratak blizu 60 srpskih državljana\n"Oko 100 naših građana smo uspeli da vratimo. Imali smo dva direktna leta, u kombinaciji sa Parizom, a neke od njih smo uspeli da vratimo preko drugih destinacija, na koje je letela >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Er Srbija, u organizaciji Vlade Srbije", rekla je Mileković za Tanjug.\nAli, vodimo evidenciju, građani nam se javljaju svakodnevno i uvek razmatramo mogućnosti putem kojih bi mogli da ih vratimo, najčešće preko letova koji se organizuju na bližim destinacijama, rekla je ambasadorka.\n"Na listi koju vodimo, imamo još oko 60 naših građana, s tim što se liste svakodnevno dopunjavaju, kako se građani javljaju", dodala je Milenković.\n"Doduše, reč je o blagom opadanju, tako da su ovdašnje vlasti vrlo oprezne u prognozama", rekla je Milenković.\nU tom smislu, sinoć je saopšteno da bez obzira što se beleži trend pada u poslednjih četiri-pet dana, mere ostaju na snazi i da se sada nikako te mere ne bi smele relaksirati, jer bi moglo ponovo da dođe eksplozije infekcije, što niko ne želi, kaže ambasadorka Srbije.\nObjašnjava da u Holandiji nema potpune zabrane kretanja, a na snazi je tzv. socijalno distanciranje od 1,5 metara, u čemu je Holandija malo blaža drugih zemalja, koje su u većini usvojile princip distanciranje od 2 metra.\n"Mere su relativno oštre, zatvorene su sve škole, univerziteti, restorani, kafići.. Nema zvanične zabrane kretanja, ali postoji veoma stroga preporuka da se ostaje kod kuće. U početku je to malo manje poštovano, a sada je primetno da građani više poštuju preduzete mere", rekla je Milenković.\nMilenković navodi i da su sadašnje mere na snazi najmanje do 28. aprila, a škole će biti zatvorene do kraja tzv. "majskog raspusta" koji se zvanično završava 11. maja, međutim, dodaje da se insistira na tome da je to minimum do tada, što znači da bi mere u zavisnosti od situacije morale da budu produžene.\n"Holandija je u početku smatrana jednom od zemalja gde su mere dosta blaže nego u okruženju. To se promenilo, sada su nešto oštrije i drastičnije, i moglo bi se reći da Holandija spada u grupu zemlja sa srednje oštrim merama. Nisu tako oštre kao i Italiji, Španiji, nekim drugim zemljama, ali daleko smo ipak od Švedske. I za sada nema nagoveštaja da bi se mere mogle ukidati", zaključila je Milenković.


U Beogradu održana konferencija Svetske asocijacije veletržnica - Tržnica Subotica\nU Beogradu održana konferencija Svetske asocijacije veletržnica\n20 Maj\t2019\nU Beogradu je od 15. do 17. maja 2019. godine održana konferencija Svetske asocijacije veletržnica (World Union of Wholesale Markets - WUWM). Prvi skup ove vrste u Srbiji, okupio je u kongresnoj Sali hotela “Metropol” preko 150 učesnika iz više od 30 zemalja, sa pet kontinenata, među kojima su, uz domaćine iz Srbije, bili predstavnici Kine, Amerike, Indije, Italije, Španije, Holandije, Francuske, Švedske, Poljske, Grčke, Argentine, Meksika itd.\nKonferenciju su otvorili predsednik Svetske asocijacije veletržnica, Zengjun Ma (Kina) i Bojan Bajagić, direktor Javnog komunalnog preduzeća „Gradske pijace“ iz Beograda, koje je bilo domaćin i organizator ovog skupa. Bajagić se zahvalio Svetskoj asocijaciji veletržnica na ukazanom poverenju i iskazao zadovoljstvo što je Beograd domaćin tako značajne svetske konferencije, koja je okrenuta ka budućnosti i koja, kroz razmenu iskustava i znanja, utiče na razvoj poslovanja u pijačnoj delatnosti.\n- Održavanje ovog skupa doprinosi da se Beograd i Srbija predstave i pozicioniraju kao mesta gde se proizvodi zdrava hrana, koja treba da postane prepoznatljiva i na inostranom tržištu, daljem razvoju privrede, poljoprivrede, turizma, kao i ostalih resursa koje nudi naša zemlja. Od izuzetne važnosti je i predstavljanje uloge pijaca kao jedinih i nezaobilaznih mesta snabdevanja visokokvalitetnom hranom, kao i susreta pravih poljoprivrednih proizvođača i kupaca – kaže Bojan Bajagić.\nGlobalna tema ovog skupa – izazovi u lancu snabdevaja svežom hranom – bila je veoma inspirativna za predavače i učesnike panel rasprava. Nesumnjivo je da sve brže promene, kako u ekonomskom tako i u društvenom smislu, na različite načine utiču i na pijačnu delatnost, konstatovali su učesnici konferencije. Zato su u fokusu rasprava bile teme kao što su projektovanje i izgradnja pijaca novog doba, primena novih novih tehnologija, umrežavanje pijačnih uprava, elektronsko poslovanje i kreiranje baza podataka koje će doprineti boljem razumevanju novih potreba svih učesnika u pijačnoj delatnosti, od pijačnih uprava do prodavaca i kupaca na njima.\nTema panela posvećenog tržnicima, odnosno pijacama na malo, bila je davanje na značaju proizvođačima, trgovcima i kupcima na pijacama. Učesnici panela iz Italije, Španije, Grčke, Amerike i Srbije govorili su o značaju proizvoda sa dodatom vrednošću na pijacama (organska proizvodnja, proizvodi sa oznakama geografskog porekla, domaći sertifikovani proizvodi isl.) za očuvanje statusa pijaca kao mesta trgovine na kojima se nude zdravi, sveži i kvalitetni prehrambeni proizvodi. Izvršni direktor Poslovnog udruženja “Pijace Srbije, Savo Duvnjak, govorio je u okviru ovog panela o stanju u pijačnoj delatnosti u Srbiji i predstavio učesnicima konferencije projekat “Garantovano domaće – pijace Srbije”.\n- Uz prilagođavanje ili promenu setvene strukture,odnosno orijentaciju na povrtarstvo, na primer, značajan deo ovih gazdinstava svoje proizvode može efikasno plasirati na domaćem tržištu, prvenstveno na pijacama. Ovakvu tezu povrđuje podatak da Srbija već godinama uvozi velike količine povrća i beleži negativan bilans spoljnotrgovinske razmene u ovoj oblasti, koji je 2017. godine bio oko 22,8 miliona dolara – rekao je Duvnjak.\nJavno komunalno preduzeće “Gradske pijace” iz Beograda je na kongresu Svetske asocijacije veletržnica predstavilo projekat izgradnje pijace “Palilula” vredan od oko 1,3 milijarde dinara, odnosno oko 11 miliona evra. Izgradnju ovog savremenog objekta, koja je u završnoj fazi, finansira JKP “Gradske pijace” iz sopstvenih prihoda, a pijaca će imati četiri nivoa. Posebne garaže za kupce i prodavce se grade na dva nivoa, pijačni prostor će biti u prizemlju, a iznad njega, na četvrtom nivou, restorani, kafići i lokali za prodaju suvenira i rukotvorina iz Srbije.\nTokom trodnevnog boravka u Beogradu, učesnici konferencije su imali prilike da vide manifestaciju “Beogradski noćni market”, koja je deo akcije Svetske asocijacije veletržnica “Love Your Market” (Volim svoju pijacu), da posete pijacu u izgradnji na Paliluli, pijacu u Zemunu i “Veletržnicu Beograd”.\nNa konferenciji su, kao deo delegacije Poslovnog udruženja “Pijace Srbije” učestvovali i predstavnici Akcionarskog društva “Tržnica” iz Subotice.


LG je navodno u pregovorima da proda svoje poslovanje sa telefonima\nPočetnaVestiBiznis ITBiznis IT vestiLG je navodno u pregovorima da proda svoje poslovanje sa telefonima\n22.01.2021 14:23 | 0 Biznis IT\nLG Electronics se sve češće pojavljuje u izveštajima i vestima o tome da kompanija planira da napusti poslovanje sa pametnim telefonima. Najnoviji razvoj situacije uključuje vijetnamski konglomerat, koji navodno pregovara o kupovini LG divizije sa pametnim telefonima.\nPrema navodima BusinessKorea, vijetnamska kompanija Vingroup Co imala je najatraktivniju ponudu za kupovinu LG-ovog poslovanja sa pametnim telefonima. Kompanija drži 14% tržišne kapitalizacije izlistanih vijetnamskih kompanija. Ima razvijeno poslovanje u različitim industrijama, uključujući hotele, nekretnine, distribuciju, automobile, pametne telefone i drugo. Kompanija već proizvodi pametne telefone za LG po ugovoru i treći je vodeći proizvođač telefona u Vijetnamu iza kompanija Oppo i Samsung.\nPogledajte još: Nagovešten dizajn LG Rollable telefona (video)\nPrema izveštaju, Vingroup Co je zainteresovan za preuzimanje LG-ovog poslovanja sa pametnim telefonima u SAD, a akvizicija bi omogućila da Vingroup Co postane globalno rasprostranjen. LG je navodno zainteresovan za prodaju svog poslovanja sa pametnim telefonima "deo po deo", jer bi se prodaja celog sistema pokazala veoma teškom.\nBudućnost LG Rollable telefona, koji je nedavno najavljen, sada je neizvesna zbog ovonedeljnih vesti o mogućoj prodaji LG divizije sa pametnim telefonima.\nCorsair je predstavio Vengeance RGB PRO SL seriju brzih DDR4 memorija\nFCC otkriva dizajn i specifikacije za Realme Watch 2\nLG W41 seriju će činiti tri telefona 22.02.2021 15:20 0\nPatent otkriva veliki sekundarni displej za dolazeći LG Rollable telefon 19.02.2021 16:38 0\nLG polako počinje da isporučuje svoje 2021 OLED i LCD 4K TV uređaje 16.02.2021 14:21 0\nLenovo beleži rekordne rezultate u drugom uzastopnom tromesečju 03.02.2021 16:30 0\nHuawei činjenice koje niste znali 02.02.2021 19:05 0


Zbog koronavirusa osuđenice sa porodicama kontaktiraju i putem društvenih mreža | Boom93\nUsled smanjenog broja poseta u zatvorima zbog epidemije koronavirusa osuđenice u Kazneno-popravnom zavodu za žene u Požarevcu, za kontakt sa članovima porodica koriste i programe Skajp i Viber, a sve u cilju dodatne psihosocijalne podrške tokom epidemije.\nVideo komunikaciju, za sada, pored osuđenica u KPZ za žene u Požarevcu, koriste osuđenici u zavodima u Sremskoj Mitrovici, Nišu, Pančevu, Padinskoj skeli, Specijalnoj zatvorskoj bolnici u Beogradu i okružnim zatvorima u Beogradu i Kragujevcu, zatim štićenici u Vaspitno-popravnom domu u Kruševcu i KPZ za maloletnike u Valjevu.\nOd velikog značaja za prevenciju zaraze koronavirusom je i to što su u svim zavodima smanjene posete osuđenicima.\nKako je ranije za Boom 93 rečeno iz Uprave za izvršenje krivičnih sankcija, ova Uprava od 11. marta sprovodi pojačane mere prevencije kako bi se sprečilo širenje virusa korona. Posle uvođenja zabrane poseta, one su ponovo dozvoljene 12. maja uz striktnu primenu zaštitnih mera. Posete se odvijaju uz prethodno merenje temperature licima koja dolaze u posetu, prolazak kroz dezo barijere, dezinfekciju ruku i obavezno korišćenje zaštitnih maski i rukavica, a za pritvorenike i osuđenike su obezbeđeni i zaštitni viziri.\nOznakekomunikacija osuđenice Požarevac Skajp Uprava za izvršenje krivičnih sankcija Viber


Nenad Popović jednoglasno izabran za predsednika SNP-a - Izazov\nRadio-televizija Srbije 8. decembra 2019. 15:55\nNaglasio je značaj poštovanja i odbrane Srpske pravoslavne crkve, očuvanje tradicionalne porodice, kao i čuvanje i negovanje srpskog jezika.\n"Zato je podjednako važno da razvijamo Srbiju kao zemlju znanja i inovacija i promovišemo naš najvažniji resurs, a to su mladi i obrazovani inženjeri, koji svakodnevno dokazuju da je Srbija zemlja velikih mogućnosti i potencijala da bude uspešna, moderna, visoko razvijena i bogata", rekao je Popović.\nOn je istakao da se SNP zalaže za čvrstu odbranu svakog metra teritorije Srbije, a pre svega "našeg svetog Kosova", i poručio da je Kosovo – Srbija.\nLider narodnjaka najavio je da SNP odmah posle skupštine kreće u pripremu za izbore i dodao da će ta partija o načinu izlaska na izbore i nastavku saradnje prvo razgovarati sa svojim koalicionim partnerima iz SNS-a.\nPrijateljski pdnosi Srbije i Rusije\nSkupštinu je pozdravio predsednik Demokratske omladinske zajednice Evrope – DEMIK Havijer Hurtado Miram koji je poručio da je "Katalonija deo Španije a Kosovo – Srbija" i dodao da to ne treba da bude samo za Španiju nego za sve evropske zemlje.


POKAJAO SE Morata: Povratak u Real bio je greška\nŠpanski napadač Alvaro Morata priznao je da je pogrešio što se, posle odlične dve sezone u Juventusu, vratio u matični Real Madrid, pre nego što je letos došao u Čelsi i ponovo "oživeo" karijeru.\nMorata je tokom igranja za Juventus pričao da su ga u Realu tretirali kao dete, a u Torinu je dao veliki doprinos osvajanju duple krune i putu do finala Lige šampiona, gde je 2015. godine poražen od Barselone 3:1.\n"Imao sam dogovor sa Realom i to mora da se poštuje. Bio sam razočaran kada sam video svoj status na "Santjago Bernabeu", gledali su na mene kao na dete, zato nije trebalo da se vratim", rekao je Morata za Gazetu delo Sport.\nŠpanac je otkrio da mu nedostaje život u Italiji i igranje u Seriji A, kao i da bi voleo jednog dana da se vrati.\n"U Španiji je dominantna tehnika, u Italiji taktika, ali ima i kvaliteta, dok se u Engleskoj najviše gleda fizička snaga. Da li bih se vratio u Italiju? Da, imam veliku želju. Moja žena želi da živi u Španiji i Italiji, a London je kompromis", zaključio je Morata.\n"KOJE DETE? TO JE KRETEN" Murinjo kao Topalović iz "Maratonaca"\nOd samog starta sezone kuva u Mančester junajtedu, a taman kada se strasti slegnu, pojavi se neko ko ih ponovo uzburka. Ovoga puta je to bio trener "crvenih đavola" Žoze Murinjo.


Ferizović (SDP): Ne želimo po svaku cijenu u lokalnu vlast Tutina | Sandzak Live - Sandzaklive.Net- Najčitaniji web portal u Sandžaku - Sandzaklive\nHome SANDŽAK LIVE VIJESTI Ferizović (SDP): Ne želimo po svaku cijenu u lokalnu vlast Tutina\nOdbornica Sandžačke demokratske partije u Tutinu Fazila Ferizović rekla je za A1 da ta stranka neće po svaku cenu da uđe u vlast i dodala je da su oni spremni za razgovore ako prethodno stranke koje su dobile najveće poverenje građana ne budu mogle da se dogovore.\nOna je istakla da posljednje negativne izjave iz vrha Stranke demokratske akcije Sandžaka dodatno otežavaju razgovore.\n“Naši odnosi sa SDA su malo opterećeni zbog izjava posljednjih dana koje dolaze iz vrha ove stranke, samim tim su otežane mogućnosti da mi postignemo neki dogovor sa njima”, kazala je Ferizović.\nIstakla je da se u SDP-u drže stava da im narod u Tutinu nije dao povjerenje, samim tim što su, kako kažu, osvojili samo dva odbornika i da ne žele da preuzmu odgovornost.\n“Mi nismo postigli dogovor ni sa jednom strankom i zato danas i nismo podržali, bili smo uzdržani. Puštamo da većinu sastave stranke koje su zadobile najviše poverenje građana. U koliko oni ne budu uspeli da se dogovore, mi smo tu da razgovaramo sa svima, jer ne želimo vlast po svaku cenu.”, rekla je Ferizović.\nPodsjećamo, Stranka demokratske akcije Sandžaka i Srpska napredne stranke formirale su jučer vlast u Tutinu. Prije glasanja sjednicu su napustili odbornici Stranke pravde i pomirenja (SPP) Muamera Zukorlića Grupa građana “Zajedno za Tutin” Bajra Gegića, dok su odbornici Sandžačke demokratske partije (SDP) Rasima Ljajića ostali u skupštini, ali nisu glasali uz vladajuću većinu.\nPrevious articlePanić: Đerlek umanjivao brojke, zato je nagrađen\nNext articleZukorlić: Propao pokušaj saradnje bošnjačkih stranaka, Đerlek nije zaslužio unapređenje


Saobraćajna policija pojačano kontroliše vozače u akciji “Veži pojas, produži život” – TV Kikinda\nMinistarstvo unutrašnjih poslova u saradnji sa Agencijom za bezbednost saobraćaja pokrenulo je kampanju o odgovornom ponašanju u saobraćaju pod sloganom “Veži pojas, ne prekidaj život”. Do 15. marta saobraćajne patrole intenzivno će kontrolisti upotrebu sigurnosnih pojaseva i dečijih auto-sedišta, istakao je Vladan Tomić, načelnik Odeljenja saobraćajne policije u Kikindi.\nVećina smrtnih ishoda u saobraćajnim nezgodama mogla je da bude izbegnuta jednostavnim vezivanjem pojasa i poštovanjem saobraćajnih propisa.\n-U toku 2020. godine na teritoriji Policijske uprave Kikinda zabeležene su 394 saobraćajne nezgode, što je za 10 odsto manje nego u 2019. godini. Od tog broja u 184 nezgode bilo je nastradlih .Protekle godine u saobraćajnim nesrećama poginulo je 11 osoba, 71 osoba zadobila je teške , dok je 174 imalo lake telesne povrede – kaže Tomić.\nProšle godine saobraćajni policajci na teritoriji naše policijske uprave otkrili su oko 2.900 prekršaja nevezivanja sigurnosnih pojaseva, a u prva dva meseca ove 350 osoba nije koristilo pojas. U 2020. zabeleženo je 16 prekršaja nepropisnog prevoženja dece, a u januaru i februaru ove godine jedan .\nOd 8. do 15. maja saobraćajna policija učestvovaće i u međunarodnoj akciji pojačane kontrole saobraćaja.\nDruštvo, Hronika, Kikinda na webukikinda , saobraćajna policija\n← Fudbaleri počinju prolećni deo prvenstva Predstavnici grada donirali 100 led sijalica penzionerima sa najnižim primanjima →


TotalCar.rs » Dvadesetogodišnjica najuspešnijeg Audijevog modela\n0 komentara 4437 pregleda\nAudi proslavlja dvadesetu godišnjicu svog A4 modela, koji je proglašen najuspešnijim modelom ovog proizvođača.\nTokom prethodne dve decenije, Audi je prodao više od šest miliona A4 jedinica, ne računajući preko dva miliona jedinica modela aktuelne generacije. Audi je otkrio da je potražnja za njim naročito velika u Kini, Sjedinjenim Američkim Državama i Nemačkoj, gde je svaki peti prodat automobil upravo A4.\nČlan upravnog odbora ove kompanije dr Huber Valtl, ovim povodom izavio je: “Kada je Audi A4 nasledio uspešnu Audi 80 seriju pre dvadeset godina, nedugo potom postao je najprodavanije vozilo. Njegova proizvodnja išla je najbrže u istoriji ove kompanije.”\nOsim proslavljanja dvadesetogodišnjice A4 modela, Audi je potvrdio da se u fabrici u Ingolstadtu trenutno radi na pripremi modela naredne generacije, koji će se na tržištu pojaviti 2015. godine. Nisu želeli da otkriju nikakve detalje, ali je rečeno da je pomenuta fabrika dobila mnoštvo izmena u konstrukciji i moderne tehnologije; kao primer navodi se više od 1.300 novih mašina koje rade na sklapanju novog modela.\nRaikonen i Alonso će dobiti po “Laferari” ako pobede sledeće sezone\nGuglov automobil bez vozača – budućnost javnog prevoza?


Za Putina i pravoslavlje: U šta veruje srpska desnica - Desni spektar opozicije - Nedeljnik Vreme\nDesni spektar opozicije\nZa krst časni: Milica Đurđević Stamenkovski\n8. 4. 2022. / 14.44\nZa Putina i pravoslavlje: U šta veruje srpska desnica\nProtiv su ulaska Srbije u EU, ne vole NATO, gaje ljubav prema Rusiji, neosuđuju rusku agresiju na Ukrajinu. Sa ostatkom opozicije bi možda i mogli da sarađuju na nivou Beograda, ali im više ili manje smeta Dragan Đilas\nPosle beogradskih izbora održanih 3. aprila odnos snaga je takav da opozcija ni u teoriji ne može da dođe do većine u Skupštini Beograda ako se ne ujedini sa ciljem promene vasti. Naravno da zeleno-leva koalicija “Moramo” ideološki nema ničeg zajedničkog sa, na primer, Zavetnicima, ali na lokalu ne moraju da se slože oko Rusije ili Srebrenice, već o komunalnim temama, oko programa kako da se vodi i razvija Beograd.\nDelovi desničarskih koalicija su među sobom više posvađani nego sa liberalnom grašanskom opozicijom.\nKažu da je osnovni problem Srbije “izostanak srpske paradigme” koja je po njima strategija kojom se određuju “državni i nacionalni prioriteti”. Zato su za "nacionalno odgovornu politiku“. Protiv su ulaska u Evropsku Uniju, ali navijaju za "Evropu nacija“. NATO im je najveći neprijatelj, zalažu se za još tešnju saradnju sa Rusijom i Kinom.\n“Kosovski zavet” ih obavezuje da ponište Briselski sporazum, vrate pregovore u Ujedinjene Nacije i obezbede povratak srpske vojske i policije na teritoriju pokrajine.\nPrioritet bi dali srpskom seljaku, kao i jačanju malih i srednjih preduzeća.\nKako je predsednica pokreta Milica Đurđević Stamenkovski svojevremeno rekla na televiziji, ona će “braniti slobodu govora”, ali neće dozvoliti održavanje festivala “Mirdita, dobar dan”. Što je mnogo, mnogo je.\nOd studentskog časopisa Dveri srpske davne 1999. godine dogurali su do ozbiljne političke snage na desnom ideološkom spektru. Malo su prilagodili onome što je u Srbiji politički prihvatljivo, pa su izbrisali ono “esktremno” iz svoje ideologije. Danas su za “promenu sistema”.\nZalažu se za “porodičnu politiku”, a organizovali su i porodičnu šetnju u “inat” gej paradi. Negativni stavovi prema LGBT zajednici Dveri se nisu promenili.\nPravoslavni rodoljub Boško Obradović / Foto: Jadranka Ilić/Tanjug\nNATO vide kao “kriminalnu zločinačku organizaciju”, a EU bi im bila prihvatljiva kada bi u njoj odlučivali evropski desničari. Smatraju da bi Rusija trebala da bude najvažniji spoljnopolitički partner Srbije. Zalažu se za povratak kralja, na kraju krajeva u koaliciji su sa Pokretom za obnovu Kraljevine Srbije.\nLider Dveri Boško Obradović što se ekonomije tiče u prvi plan stavlja male domaće preduzetnike i srpske seljake.\nDemokratska stranka Srbije je pokretačka snaga ove koalicije, pa su uverenja DSS-a uglavnom identična uverenjima cele NADA-e.\nPredstavljaju se kao građanska desnica, spoj patriotizma i demokratije. Žele Srbiju koja nije ni “Vučićeva ni Đilasova”. Sprečavanje odricanja od Kosova im je takođe prioritet.\nNacija i demokratija: Miloš Jovanović / Foto: Milica Vučković/FoNet/APFoto: Milica Vučković/Fonet/AP\nIako je i lider NADA-e Miloš Jovanović francuski đak, Evropska Unija im nije baš prihvatjiva opcija. Bliži su Ruskoj Federaciji svakako, ali žele da Srbija bude vojno neutralna i monarhija. U MADA-i je drugo krilo posvađanog POKS-a.\nSve tri nacionalno-desne partije koje su prešle cenzus imaju u svojim ideologijama i programima reintegraciju Kosova i Metohije u ustavni poredak Srbije – mada sem opštih mesta ne objašnjavaju kako bi to moglo da se ostvari u praksi. Neki više sui li manje protiv Evropske Unije, alisu im ljubav prema Rusiji i mržnja prema NATO-u jednako snažni.\nSličnog su stava i po pitanju rata u Ukrajini i neuvođenja sankcija Rusiji. Sve tri opcije smatraju da se Srbija nije smela usaglasiti sa Rezolucijom Generalne Skupštine Ujedinjenih Nacija kojom je osuđena ruska agresija u Ukrajini.\nDveri su postale malo umerenije od Zavetnika, a Miloš Jovanović je opet malo umereniji od njih. Doduše, Boško Obradović je prošao svoju fazu upadanja na festivale regionalnog nacionalnog pomirenja, dok se Milica Zavetnica i dalje ne libi toga.\nRazlikuju se i po stavovima koje su zauzeli prema Đilasovoj najavi da će tražiti da razgovara sa Vučićem o ponavljanju izbora. Miloš Jovanović je to podržao, dok je lider Dveri stava da niko u opoziciji nema monopol da razgovara sa aktuelnom vlašču. Zavetnica se slaže sa Obradovićem.\nPredsednik Srbije na RTS-u: Trgovina uticajem\n08. aprila 2022.\nBeogradska zavrzlama: Nagoveštaj sastanka na vrhu u srpskom mulju\n07. aprila 2022.


Intervju: Milorad Simić, načelnik SUP-a Beograd :: Arhiva: Drustvena hronika ~ Obrazovanje ~ Zaposlenje ~ Finansije\nTema: Intervju: Milorad Simić, načelnik SUP-a Beograd\nTrenutno vreme je: 23. Maj 2018, 20:16:40\nTema: Intervju: Milorad Simić, načelnik SUP-a Beograd (Pročitano 4845 puta)\n09. Nov 2004, 17:30:46\nIntervju: Milorad Simić, načelnik SUP-a Beograd\nSAČEKUŠA ZA MAFIJU!\nBeogradska policija formirala poseban tim specijalizovan za borbu protiv profesionalnih ubica. U glavnom gradu ima više organizovanih kriminalnih grupa, ali nijedna ne podseća na zemunski ili surčinski klan. Za mnoga nerešena ubistva imamo operativna saznanja, problem su materijalni dokazi\nBEOGRAD - Posle serije ubistava u glavnom gradu, policija je mafijašima pripremila žestok odgovor! Za obračun sa profesionalnim ubicama koji ponovo haraju ulicama Beograda formiran je poseban tim, koji će isključivo raditi na ovim slučajevima. General-major Milorad Simić, načelnik Sekretarijata unutrašnjih poslova u Beogradu, u intervjuu za Kurir kaže da ovu ekipu čine najstručniji i najiskusniji ljudi iz kriminalističke policije SUP-a Beograd, kojima pomažu kolege iz Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala i Uprave kriminalističke policije pri MUP-u Srbije.\n- Trenutno najveći problem u radu beogradske policije predstavljaju nerešena ubistva, kako iz ove, tako i iz prethodnih godina. Tu spadaju i pokušaji ubistva Zorana Nedovića i Andrije Draškovića, u kojima su stradali njihovi telohranitelji, jer po načinu izvršenja podsećaju na oružane obračune iz bliske prošlosti i dodatno izazivaju uznemirenje javnosti - kaže general Simić.\nŠta ste preduzeli nakon poslednjih ubistava i da li očekujete nastavak "sačekuša"?\n- Imajući u vidu činjenicu da u narednom periodu na ulicama Beograda može doći do nastavka oružanih obračuna, na isti ili sličan način, aktivnosti smo usmerili u dva pravca. Prvi je preduzimanje niza mera preventivnog karaktera koje treba da spreče nastavak daljih obračuna, a drugi pravac su aktivnosti koje treba da rezultiraju otkrivanjem lica koja su izvela oružane napade. Naravno, to podrazumeva i obezbeđenje valjanih dokaza radi njihovog procesuiranja pred nadležnim pravosudnim organom. U vezi sa tim formiran je pomenuti specijalizovani tim.\nCene droge na uličnom tržištu\n1 gram heroina = 20 evra\n1 kg heroina = 12.000-13.000 evra\n1 kg marihuane = 280-300 evra\n1 gram hašiša = 10 evra\n1 gr kokaina = 50-55 evra\n1 kg kokaina = 38.000-45.000 evra\n1 tableta ekstazija = 2-3 evra\nŠta beogradsku policiju sprečava da bude efikasna?\n- U radu policije prisutne su i određene objektivne teškoće. Godine izolacije naše zemlje imale su za posledicu i zaostajanje u opremanju naše policije najsavremenijom tehničkom opremom, pre svega onom za pronalaženje i veštačenje mikro i bioloških tragova. Poslednjih godina, uglavnom zahvaljujući donacijama raznih međunarodnih organizacija, ovaj problem je ublažen, ali to još uvek nije dovoljno da se poredimo sa opremom kojom raspolažu policije razvijenih zemalja.\nTakođe, i policijska ovlašćenja, utvrđena važećim Zakonom o krivičnom postupku, u odnosu na prethodni, značajno su ograničena. Mislim da nije nevažno istaći i činjenicu da oštećeni, odnosno žrtve oružanih obračuna uglavnom izbegavaju saradnju sa policijom, što dodatno otežava naš rad na rešavanju ovih krivičnih dela. Pored toga, želim da istaknem da beogradska policija ima izuzetno podmlađen policijski kadar, kako u kriminalističkom, tako i u uniformisanom sastavu policije. Materijalni položaj naših ljudi nije dovoljno stimulativan, što svakako negativno utiče na opredeljenje mladih i visoko stručnih kadrova, pre svega iz Beograda, za rad u policiji.\nPolicajci - privatno obezbeđenje\n- Policajci angažovani na ovim poslovima motivisani su, pre svega, razlozima materijalne prirode. Rukovodeći radnici beogradske policije kroz svakodnevnu kontrolu i planskim i organizovanim akcijama zajedno sa Službom generalnog inspektora angažovani su na otkrivanju pripadnika policije koji se bave obezbeđivanjem ugostiteljskih i drugih objekata, a neretko i lica iz kriminogene sredine. Prema njima se preduzimaju energične mere disciplinskog progona uz obaveznu suspenziju - kaže general Simić, dodajući da kriminalci angažuju pripadnike kao svoje obezbeđenje pre svega zbog mogućnosti nošenja vatrenog oružja, njihove osposobljenosti za ove poslove i "pomoći" u slučaju eventualnih policijskih kontrola.\nDa li to znači da nema pomaka u rešavanju ubistava Dalibora Mateovića, Branka Bulatovića, Kuje Kriještorca i ostalih nerešenih ubistava..\n- Naravno, i pored svih teškoća koje imamo, učinićemo sve da nerešena ubistva, uključujući i najnovije oružane obračune na ulicama Beograda budu rešeni. Kad ovo kažem, mislim da nema potrebe da naglašavam da sva izvršena krivična dela sa smrtnom posledicom imaju apsolutni prioritet u našem radu, kao i da njihovo rešavanje predstavlja izazov za svakog beogradskog policajca.\nMeđutim, rešavanje pojedinih ubistava predstavlja dugotrajan i složen policijski rad. Mi kod većine ubistava imamo dosta dobrih operativnih saznanja, koja nam ukazuju, čak i na moguće izvršioce, ali nam problem predstavlja obezbeđenje materijalnih dokaza na osnovu kojih bismo mogli da podnesemo krivičnu prijavu nadležnom tužilaštvu.\nKakva je saradnja policije i građana i da li građani imaju poverenja u policiju?\n- Ako se prisetimo slučaja u kojem je brutalno pretučen doktor Đorđe Bajec, na početku prošle godine, a koji je takođe izazvao uznemirenje i pažnju javnosti, mogu da kažem da je nakon dugotrajnog, strpljivog i upornog policijskog rada, od primarnog značaja za rešavanje ovog krivičnog dela bila njegova saradnja i poverenje u policiju. Beogradska kriminalistička policija uz sve istaknute poteškoće zna da radi svoj posao. To se najbolje vidi na primeru nedavnog hapšenja organizovane kriminalne grupe koja je planirala ubistvo Milana Ševa, što je akcija koja predstavlja retkost u našoj policijskoj praksi.\nDa li je kriminalitet u Beogradu u porastu?\n- Prema našoj statistici, broj evidentiranih krivičnih dela na području SUP-a Beograd, za prvih deset meseci ove u odnosu na isti period prošle godine, veći je za 25 %. To ne znači da je kriminalitet u porastu, kao što prenose neki mediji. Veći broj evidentiranih krivičnih dela uglavnom je posledica pojačanog angažovanja pripadnika policije na njihovom otkrivanju i evidentiranju. Na primer, policija je ove godine otkrila 2.708 više krivičnih dela falsifikovanja isprave ili 749 dela više iz oblasti droge.\nZnači, samo za ova dva dela otkriveno je za 3.457 više krivičnih dela. To znači da većim otkrivanjem i procesuiranjem krivičnih dela, mi smanjujemo tamnu brojku izvršenih, a neotkrivenih krivičnih dela. Ono što je veoma bitno jeste činjenica da je broj najtežih krivičnih dela na nivou iz prethodne godine, a neka od njih su značajno smanjena. Kada se upoređuju statističke brojke, mislim da nije beznačajno napomenuti i činjenicu da je prošle godine u ovom periodu sprovođena policijska akcija "Sablja" i u tom periodu drastično je smanjen broj krivičnih dela, a težih skoro i da nije bilo.\nKoliko je kriminalnih grupa ostalo posle "Sablje" i koje su njihove osnovne delatnosti?\n- U Beogradu ima više organizovanih kriminalnih grupa. Najorganizovanije su grupe iz oblasti narko, auto-mafije, kao i krimi grupe koje vrše oružana razbojništva menjačnica, pumpi, banaka i slično. Njihov broj se u zavisnosti od efikasnosti mera protiv njih menja, a oni se brzo regenerišu, pregrupišu i nastavljaju svoje kriminalne poslove. Činjenica je da nijedan od njih ne podseća na nekadašnji zemunski ili surčinski klan.\nOznake: heroina droge profesionalne nacelnik generala vikipedija pretucen major gsupa bajec\nsup evra general policijska dopisivanja policiju simica uporedjivanje razgovor policijski


U toku izgradnja nove pešačke i biciklističke staze - Glas Podrinja\nU toku je izgradnja nove pešačke i biciklističke staze u ulici Zapadnih transferzala, od Kapitol parka do Poljoprivredne škole. Ovo je peti projekat koji grad Šabac realizuje u saradnji sa Evropskom unijom.\n- Duž ove transferzale sve parcele su prodate, što je pokazatelj razvoja grada. Ovo je važno zbog činjenice da Šabac postaje zeleniji grad, u kome se vodi računa i o drugim vidovima prevoza. Šabac je šampion razvoja zato što ima najveću industrijsku zonu, u kojoj ima rezervisanih parcela za nove privrednike. U proteklih petnaest meseci, petnaest miliona evra uloženo je u infrastrukturu. Trebalo bi svi da budemo ponosni, da još više radimo na razvoju grada i budemo još bolji, jer Šabac je naš, istakao je gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović.\nDo sada su urađene dve ulice u Industrijskoj zoni, voda i kanalizacija u ulicama u kojima je to bilo neophodno, kao i na prostoru predviđenom za novu Kvantašku pijacu.\n- Ovaj projekat izgradnje pešačke i biciklističke staze u ulici Zapadnih transferzala 1, finansira se sredstvima Evropske unije. Ukupna dužina staze koja treba da bude izgrađena je 1.400 metara, naglasio je Vladimir Radosavljević, vd direktor JP „Infrastruktura“ Šabac.\nU planu je šesti projekat koji se realizuje preko Fonda EU PRO. U pitanju je izgradnja atmosferske kanalizacione mreže dužine petsto metara, u ulici Nova 5. Svi projekti predviđeni su za uređenje Industrijske zone.\nUranistički plan grada Šapca predviđa razvoj biciklističke infrastrukture.\n- U narednom periodu pokušaćemo da razgranamo biciklističku mrežu i da je unapredimo. To je deo strateškog dokumenta koji smo upravo izradili, a koji akcenat stavlja na održive vidove kretanja, dakle, na pešačenje i biciklizam. Pokrenuli smo uslugu javnog prevoza, širimo pešačke zone, rekonstruišemo parkove i razvijamo biciklističku mrežu. Ideja je da svi ulazni pravci iz svih naselja budu povezani i biciklističkim stazama, dodala je Ksenija Lukić, koordinator za urbani razvoj.


"Govorilo se o tome da bi lice sa crvene potjernice trebalo da da ekskluzivne informacije o određenim čelnicima pravosudnog sistema. Ako podržavamo takav vid vaninstitucionalne borbe, jasno je da ne razumijemo osnovne demokratske principe. Ako neko nešto ima da kaže i saopšti, jasno je u koje institucije treba da pođe i gdje to treba da kaže", rekao je Živković na sjednici parlamenta.\nNadležnim institucijama bi, kako je istakao, trebalo jasno i precizno da saopšti "kakve dokaze ima o svim ljudima za koje smatra da su prekršili zakon".\n"Ako ćemo da se bavimo tračevima i insinuacijama, dajte da organizujemo razne forme protesta gdje ćemo saopštavati svoja razmišljanja o određnim stvarima. Kako onda da dokažete bilo šta, ako o tome govorite na ulici, je li to način funkcionisanja u demokratskom drušvu", pitao je Živković.\nPrethodno je poslanik DF-a Koča Pavlović saopštio da će večeras u 20 sati ispred VDT-a Duško Knežević govoriti o tome zbog čega tvrdi da je Stanković korumpiran, prenosi portal RTCG.\nZivkovicu, ne placaju te dovoljno da se tako brukas...Pred kojim institucijama da kaze sta ima? Pred istim onim koje su u rukama DPS-a, montiraju drzavne udare sa par bejzbolki, a snimak korupcije je po njima drugarsko cascavanje...kako ste poceli da prodajete svoje clanove na kraju ce samo Milo ostati...


Mekalister: Protesti su legitiman način da ljudi izraze svoje mišljenje, u EU samo sa slobodnim medijima | Insajder\nMekalister: Protesti su legitiman način da ljudi izraze svoje mišljenje, u EU samo sa slobodnim medijima\nIzvestilac za Srbiju u Evropskom parlamentu Dejvid Mekalister izjavio je da su protesti koji se već 10 nedelja održavaju u Srbiji “legitiman način da ljudi izraze svoje mišljenje”. Mekalister je istakao da je sloboda medija ključni indikator spremnosti neke zemlje da postane članica EU.\nDejvid Mekalister Foto: Srđan Ilić\n"To podrazumeva posvećenost demokratiji, dobru upravu i političku odgovornost putem političkog dijaloga, kritičke diskusije i debate, te izražavanja suprotstavljenih mišljenja. Sloboda štampe je od najveće važnosti za svaku demokratiju i preostaje još mnogo posla da se uradi u utom domenu u svih šest država zapadnog Balkana", rekao je Mekalister za Danas.\nPrema njegovim rečima, većina nalaza o stanju slobode medija u Srbiji u izveštaju Fridom hausa mogu se naći i u izveštajima Evropske komisije i Evropskog parlamenta.\nMekalister je istakao da je Evropski parlament nedavno usvojio stav da se finansijska pomoć zemljama kandidatima uslovljava stanjem vladavine prava, ljudskih prava i demokratije.\n“Da bi to postalo zakon, potrebna je saglasnost Saveta EU”, rekao je on.\nU Rezoluciji Evropskog parlamenta o Srbiji, koja je usvojena 29. novembra prošle godine ocenjeno je da je Srbija postigla napredak u ekonomskim reformama, ali da je od ključnog značaja da se u reformama pravosuđa, suzbijanju korupcije i slobodi medija ostvare opipljivi rezultati.\nGovoreći o dijalogu Beograda i Prištine, Mekalister je naveo da je "krajnje vreme" da Kosovo povuče takse na robu iz Srbije i BiH i da se dijalog nastavi.\nIzvestilac je prokomentarisao i proteste protiv vlasti u Srbiji, rekavši da su oni "važan i legitiman" način da ljudi izraze svoje mišljenje.\nPodsetimo, protesti građana počeli su pre deset nedelja, nakon napada na predsednika i članove Levice Srbije Borka Stefanovića. Prvi protest u Beogradu održan je pod sloganom "Stop krvavim košuljama" da bi nakon izjave predsednika Srbije da neće ispuniti zahteve i da se na ulicama skupi pet miliona građana, pod novim sloganom “Jedan od pet miliona” protesti počeli da se šire po zemlji.\nOsim u Beogradu, protesti se već nedeljama održavaju i u ostalim gradovima, a sinoć su pod istom parolom šetali nezadovoljni građani u Nišu, Novom Sadu, Čačku, Uživu, Vranju, Mladenovcu… Protest je prošle nedelje održan i u Kosovskoj Mitrovici.\nVučić o slučaju braće Bitići: Trudimo se da nađemo dokaze, ne možemo da hapsimo na osnovu novinskih priča\nDemonstrante u Kosovskoj Mitrovici vređali navijači, Srpska lista skup nazvala „antisrpskim“\nU Albaniji policija upotrebila suzavce i vodene topove na protestu opozicije\nNovi protest „Jedan od pet miliona": Od večeras opoziciju posebno posmatramo (VIDEO)


Evo u čijem se vlasništvu nalazi srpska zemlja - Finolog\nPočetna » Novosti » Evo u čijem se vlasništvu nalazi srpska zemlja\nMeđu velikim zemljoposednicma u Srbiji vlada žestoka borba. MK grupa Miodraga Kostića je kupila Viktorija grupu koja je zapala u probleme, a cena po kojoj se to desilo je za sada još uvek tajna. Razlog preuzimanja je, po svemu sudeći, napad na poziciju broj 1. među srpskim privatnim zemljoposednicima.\nMatijević na prvom mestu\nPoziciju na vrhu u ovom momentu i dalje suvereno drži Petar Matijević, vlasnik industrije mesa “Matijević”. On je sa posedom od oko 35 000 hektara zemlje i dalje najveći privatni zemljoposednik u Srbiji. Broj zaposlenih na njegovim poljoprivrednim poslovima iznosi oko 2 600 ljudi.\nU vlasništvu ove, vodeće kompanije, nalaze se i imanja “Bezdan” i “Ravnica” u Bajmoku, “Jednota” u Kovačici, kao i imanje “Zlatica” nadomak Zrenjanina. Pored toga, Matijević ima vlasništvo i nad obradivom zemljom u Hrvatskoj, i to nad površinom od 1 500 hektara.\nPoljoprivredno zemljište MK grupe nalazi se na teritoriji opština Požega, Vršac, Kula, Bački Brestovac, Inđije i drugih. Kompanija Miodraga Kostića raspolaže sa 9 000 hektara zemljišta koje navodnjava, a on je ujedno zakupac oko 30 000 hektara zemljišta u Ukrajni.\nMiroslav Mišković preko svoje kompanije “Delta agrar” obrađuje 14 500 hektara zemlje u Srbiji, a četvrtu poziciju među privatnim zemljoposednicima drži Đorđije Nicović sa samo 400 hektara.\nIrska kompanija među najvećim zemljoposednicima\nKada je reč o posedu u vlasništvu stranih kompanija, najveći posed ima irska kompanija Baltik properti investment limited, koja drži 13 000 hektara zemljišta. Vlasnik je takođe i Mađarska kompanija CBA sa oko 2 650 hektara zemlje, kao i Žito grupa Marka Pipunića iz Osijeka sa oko 2000 hektara zemljišta.\nSa oko 830 hiljada hektara zemlje u svom posedu, najveći zemljoposednik je i dalje država Srbija. Za razliku od ostatka sveta gde to nije slučaj, kod nas se ogromne obradive površine nalaze u rukama krupnih privatnih posednika.\nIpak, prema rečima stručnjaka, dokle god oni ispunjavaju svoje obaveze i plaćaju rentu državi, to ne predstavlja problem. Više je zabrinjavajuća činjenica da postoji oko 500 hiljada hektara zemljišta u vlasništvu države koje se ili ne obrađuje, ili se obrađuje neadekvatno.\nPrevPrethodniTraži se strateški partner za RTB Bor\nSledećiŠvajcarska ima najinovativniju ekonomiju, SAD beleži pad na listiSledeći


POVRATAK U POZNATO\nPovratak u Šarlevil\nedicija Najbolja, Pančevo, 2015.\nPre nekoliko meseci objavljena je druga knjiga Nike Dušanova „Povratak u Šarlevil“. Iako je proteklo deset godina između objavljivanja dve knjige, Dušanov ostaje veran svom prepoznatljivom stilu. Zbirka „Povatak u Šarlevil“ sastoji se iz četiri dela („Osteruopa”, „Povratak u Šarlevil”, „Resantimani” i „Čuvari noći”) koje, iako nisu jasno tematski povezane, čine koherentnu celinu. Relativno mali broj pesama (dvadeset šest) koje su ušle u ovu knjigu ukazuju na to da je pesnik (ili urednik) veoma vodio računa o pojedinačnom kvalitetu svake pesme, trudeći se da sve pesme budu ujednačene.\nPrvi deo knjige – „Osteuropa” čini se najslabiji. Pesme iz ovog ciklusa su angažovane i daju kritiku aktuelnog društva i društvenih previranja. Ipak, iako se izriču snažne poruke, dolazi do izostanka emocionalne reakcije (jedini izuzetak je pesma „Pred vratima Osteurope“). Dušanov nudi pregršt različitih slika koje se brzo smenjuju i koje zaokupljaju i zabavljaju na intelektualnom nivou. Što se emocionalne komponente tiče, reakcija samog čitoaca izostaje iako je moguće naslutiti emocije samog pesnika. Drugim rečima, pesnik nema problem u iskazivanju svojih emocija, ali pesme ne uspevaju da pobude isti osećaj kod čitaoca. Jedno od mogućih objašnjenja za neuspešnu komunikaciju između pesnika i čitaoca mogla bi biti činjenica da pesme iz ovog ciklusa nisu dovoljno eksplicitne, zbog čega sam čitalac možda ne uspeva da do kraja shvati o čemu tačno pesnik govori pa i ne uspeva da se identifikuje i „proživi“ pesme zajedno sa pesnikom.\nZa razliku od pesama iz ciklusa “Osteuropa” na primer, pesma “Povratak u Šarlevil” (iz ciklusa „Povratak u Šarlevil“) koja, iako nema jasnu nameru da kritikuje dvoličnost društva u kome živimo, snažno šalje upravo ovu poruku: “Sedim za trpezom./ Šake su mi odsečene.// Jednu stavljaju na policu/ Kao ukras.//Drugom me dugo,/ Zamorno,/ Tapšu po leđima”.Slično, u pesmi “LeGibet” (četvrti odnosno ciklus „Čuvari noći“), koristeći se ironijom pesnik uspeva da pošalje snažnu kritiku društva (“Gospode, vadi ovu reku/iz ove zemlje.// Stavi šumu na njeno mesto.// U njoj pleme za ubijanje./ Žene za silovanje./ Krvave ruke za smejanje.”).\nPesme koje se posebno izdvajaju svojim kvalitetom smeštene su u ciklus “Povratak u Šarlevil”. One i najviše podsećaju na ranije pisanje Dušanova. Ono što čini ove pesme dobrim osim uklopljenosti saznajnih nivoa, harmoničnosti (npr. “Recite majci da je rodila kukuruz./ Neka se smeje” pesma “Zašto sam umro?”) jeste i njihova dobra struktura; pesme su skladno uvezane od početka do kraja i čine skladnu celinu. Drugim rečima, ove pesme su uspele i na sadržajnom i na nivou strukture.\nGlavna odlika i ograničenje pesama iz trećeg ciklusa „Resantimani“ je hermetičnost, koja se ogleda kako na nivou pojedinačne pesme, tako i celog ciklusa. Ovo je verovatno i glavni razlog zašto pesme, uprkos tome što su na lokalnom nivou dobro osmišljene, ne ostavljaju naročito pozitivan utisak.\nUkoliko bismo jednom rečju želeli da opišemo celinu „Čuvari noći“ – to bi bila nedovršenost. Iako bi ovaj ciklus verovatno trebalo da zaokruži čitavu priču, to ne izgleda naročito ubedljivo. Kao da je pesnik iznenada odustao i napustio svoje delo prepuštajući čitaocu da se sam izbori ili odustane. Jedan od faktora koji možda doprinosi ovakvom utisku je redosled pesama koji sugeriše da je pesnik još nešto nameravao da kaže, ali iz nepoznatog razloga to ipak nije učinio.\nPoezijom Dušanova dominiraju mračno raspoloženje i pesimizam. Svet o kome piše Dušanov osuđen je na propast ( “Vreme je za kažnjavanje” pesma “Sakaćenja” ) i beznađe (“Vrata su zauvek zatvorena”, pesma “Dečaštvo, Šupa”; “O,/ Otvorite,/ Otvorite vrata/ Krematorijuma.” , pesma „Pred vratiima Osteurope“). Apokaliptični prizori su veoma zastupljeni (“Zašivene ptice/ histerično se/koprcaju na platnu domaćeg neba “ iz pesme “Ifigenija” ili “Raznesena tela drugova/ Leže po uglovima sobe.” Iz pesme „Gavran“). Jedan od motiva koji se ponavlja su živi mrtvaci, odnosno ljudi koji životare izgubljeni, oni koji su odustali i sada samo čekaju smrt koja izgleda kao neizbežna formalnost (“U poslednjem noćnom autobusu/ ovaj leš sedi/ zavaljene glave preko sedišta/ i otvorenih usta.” iz pesme „Stevan“). Ipak, iako je motiv smrti možda i dominantan, čini se kao da pesnika ne pogađa naročito sopstvena prolaznost (“Leševi smo/ Prepoznaj svoje čelo/ Probušeno i izrovareno vrednim radom/ Belih životinja/ Pogledaj moje rame istrulilo/ I razlistano kao/ Socrealistički roman” iz pesme “Mrtvi smo”) kao ni konačnost bliskih ljudi (“U kući Boga Krompira/ Venu moji roditelji/A Smeh je moja mračna postelja” , pesma “Scarbo”). Čini se da upravo pesimizam, kao i ravnodušnost prema prolaznosti, proističu iz uverenja da nam svet u kome živimo i naša uloga u tome kakav je postao ne daju za pravo da se nadamo izbavljenju. Nemogućnost menjanja sveta kao i neprihvatanje nesavršenosti istog jedini izlaz pronalaze u čekanju konačnog (zasluženog) kraja.\nKada analiziramo knjigu kao celinu, čini se da je najbolja odlika, a ujedno i najveća mana ove knjige, višeznačnost i slojevitost. Iako se knjiga čita u jednom dahu, za njeno dublje razumevanje potrebno je vraćanje i razmišljanje, kao i široko poznavanje različitih tema, od grčke mitologije (treća celina odnosno „Resantimani“) pa sve do pornografske industrije (pesma “Portreti” čiji su podnaslovi zapravo imena porno glumica). Ostaje nejasno da li je ovo i namerno poigravanje autora koji se služi ironijom, ne samo na nivou pojedinačne pesme – nego i knjige kao celine, ili je ovo prosto egocentričnost samog autora, koji pretpostavlja da i čitalac poseduje sva neophodna znanja da bi razumeo o čemu on peva i nije ga briga za doživljaj onog ko čita. Tako se u pojedinim pesmama nameće hermetičnost kao osnovna odlika, jer i pored napora (prosečnog) čitaoca pojedine pesme ne uspevaju biti dekodirane na saznajnom nivou („Da, sa Dragim ću biti u gori!/ Gledaću Njihov Grad u dolini/ Mesec kako večera Njihove pse./ Provući ćemo žicu kroz naša tela/ Trnovitu kao ruže,/ Krvavu i strašnu/ Pri svakom rastanku“ , pesma “Eva Angelina (1985)”). Sve to ima za posledicu formiranje izvesnog otklona i udaljavanje čitaoca.\nU uvodu je već rečeno da Dušanov ostaje relativno dosledan svom karakterističnom stilu. Ova doslednost je verovatno i jedan od glavnih faktora zašto je knjiga “Povratak u Šarlevil” uspela, ali istovremeno igra ulogu u tome što se za knjigu kao celinu ne može reći da je sjajna. Bar oni koji su imali priliku da čitaju “Bacača noževa”, mogli su da predvide šta sledi i u novoj knjizi, zbog čega možda izostaje neko veće oduševljenje. Druga knjiga je u odnosu na prvu mračnija i čitaocu ne ostavlja previše nade da je promena moguća ali čak i ovo se može videti kao logičan sled i nova faza u koju nas je uvela prva knjiga. Dobra poezija i ne treba da bude vreća trikova koja ima za cilj da trenutno zabavi konzumente, dajući im nova uzbuđenja i obrte. Međutim, činjenica je da je potreban neki otklon od poznatog, inače će pesnik upasti u zamku da iznova piše napisano. Stiče se utisak kao da Dušanov nije želeo ili nije smeo da eksperimentiše nego se radije držao onih stvari za koje već zna da daju uspeh. Ovo nije nužno samo po sebi problem, ali je svakako uticalo na konačni rezultat i oblik ove knjige. Držeći se sigurnog, Dušanov je napisao solidnu knjigu kojoj se ne može naći previše zamerki. Problem je to što, iako nema zamerki, nema ni previše elemenata koje treba pohvaliti. Možda je ovo i najveći nedostatak - izostanak intenzivnije reakcije na pročitano.\nIako knjiga “Povratak u Šarlevil” verovatno neće doneti novine i preokret na srpskoj književnoj sceni, ona poseduje dovoljan kvalitet koji je izdvaja među drugim knjigama štampanim ove godine. Osim toga, doslednost u pesničkom izrazu kao i relativna ujednačenost kvaliteta prve i druge knjige svakako su vredni spomena. Dušanov je tako uspeo u teškom zadatku da nakon odlične prve knjige ne izneveri ni očekivanja svojih čitalaca a da istovremeno ostane dosledan svom pesničkom izrazu.\nVesna Barzut (1987) je doktorantkinja na odseku za psihologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu.


PUTIN ODLIKOVAO SLUŽBENIKE: Žrtve Kokorina i Mamaeva dobile orden od ruskog predsednika - Fudbal, Evropske lige, Reprezentacija\nHotSport»Fudbal, Evropske lige, Reprezentacija»PUTIN ODLIKOVAO SLUŽBENIKE: Žrtve Kokorina i Mamaeva dobile orden od ruskog predsednika\nPUTIN ODLIKOVAO SLUŽBENIKE: Žrtve Kokorina i Mamaeva dobile orden od ruskog predsednika\nNemanja Lazić| 2018-10-15T17:34:00+02:00\t15. okt 2018. 17:17|0 komentara|HotSport\nŽrtve batinanja dvojice fudbalera Pak i Gajsin primili su pre par dana prizananje ‘Za zasluge otadžbini’ II reda lično od najvažnijeg čoveka u državi.\nFudbaleri reprezentacije Rusije pod uticajem alkohola bez razloga napali su dva visoka funcionera.\nDa Denis Pak i Sergej Gajsin, nisu nebitni građani i da prebijanje od strane fudbalera koji su velike zvezde neće proći bez posledica bilo je jasno u startu. Policija je veom brzo privela izgrednike, iako su fudbaleri odbijali da sami dođu i daju izjavu policiji, slobodi se mogu nadati tek u decembru. Portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova aludirajući na ovu situaciju zapitala se ‘da li igrače treba udartiti stolicom kada promaše penal’, a sada se i sam predsednik Rusije ‘umešao’ u čitav slučaj, što je dokaz da ovo nisu obični funcioneri, već ljudi koji se bave velikim državnim projektima.\nRuski poredsednik Vladimir Putin odlikovao je ‘žrtve’ napadam, pošto su oni ‘dali veliki doprinos implementaciji projekta Jedinstvene modularne platforme koja je doprinela razvoju velikog broja modela domaćih automobila’.\nTAGOVI: Vladimir Putin, fudbalska reprezentacija Rusije, Aleksandar Kokorin, Pavel Mamaev


Home / AKTIVNOSTI / 9. maj - Dan Evrope / Proslava Dana Evrope 2011\nEvropski pokret u Srbiji tokom maja 2011. godine, brojnim aktivnostima, obeležava Dan Evrope, 9. maj koji se proslavlja od 1985. godine i pored himne („Oda radosti“) i prepoznatljive zastave predstavlja jedan od tri simbola EU.\nOva godina je u Evropskoj uniji proglašena Evropskom godinom volonterizma. Namera je da se kroz različite aktivnosti, kako na međunarodnom, tako i na nacionalnim nivoima, poveća svest građana Evrope o značaju aktivnog uključivanja i doprinosa zajednici, ali i poveća politička posvećenost i aktivnost Evropske unije i država članica u borbi za poboljšanje položaja volontera i promovisanja volonterskog rada.\nEPuS studentima poklanja knjige\nU okviru ovogodišnje proslave Dana Evrope pokrenuta je akcija „EPuS studentima“ sa ciljem da se mladi ljudi informišu o aktuelnim politikama u vezi sa procesom evropskih integracija. Želja nam je da na ovaj način doprinesemo boljem razumevanju trenutka u procesu pristupanja Srbije ka Evropskoj uniji. U narednom periodu, studentima određenih fakulteta poklanjaćemo knjige koje su sastavni deo izdavačke delatnosti Evropskog pokreta u Srbiji.\nPočetkom svake sedmice, tokom maja i juna, na sajtu Evropskog pokreta u Srbiji biće objavljen naslov knjige, kratak pregled sadržaja i broj primeraka koji se poklanjaju. Najbrži studenti određenih fakulteta (na koje se tematika knjige odnosi) dobiće na poklon po primerak knjige. Studenti se prijavljuju popunjavanjem upitnika i slanjem na navedenu imejl adresu od trenutka objave na sajtu.\nOd Upitnika do uzvičnika: razgovori o EU\n7. maj 2011, 12 časova, Kafana „?“\nSkupu će prisustvovati profesionalci koji, svako u svojoj oblasti, doprinose izgradnji evropske Srbije, i srednjoškolci i studenti iz nekoliko gradova, sa ciljem da se na taj način stvori atmosfera u kojoj će se čuti glas mladih, obrazovanih, društveno aktivnih i za „evropska pitanja“ zainteresovanih ljudi.\nSa mladima će, u okviru četiri stola, razgovarati:\nMilica DELEVIĆ, direktor Kancelarije za evropske integracije\nNJ.E. Vensan DEŽER, šef Delegacije Evopske unije u Srbiji\nNJ. E. Mette Kjuel NILSEN, ambasadorka Danske\nNJ.E. Majkl DEVENPORT, ambasador Velike Britanije\nNJ.E. Fransoa-Gzavije DENIJOA, ambasador Francuske\nHans Ulrih Zudbek, zamenik ambasadora Nemačke\nMaja DIVAC, izvršna direktorka PG Mreža, autorka emisije Evronet\nMiodrag SHRESTHA, direktor Balkanskog fonda za lokalne inicijative\nZorica LABUDOVIĆ,šef Odeljenja za saradnju sa mladima, Ministarstvo omladine i sporta\nKafana „?“, kao mesto za razgovore o putu Srbije ka EU, demokratiji, identitetu, vrednostima i standardima kojima stremimo simbolično predstavlja 2011. godinu koja, kada su u pitanju evropske integracije Srbije, prolazi u znaku predatog „Upitnika“ i iščekivanja pozitivne odluke o dobijanju statusa kandidata.\nRazgovor sa građanima u 13 gradova Srbije\n9. maj 2011, 12 časova, Beograd (Knez Mihajlova, preko puta Ruskog cara)\ni još u dvanaest gradova širom Srbije: Bor, Subotica, Novi Sad, Kraljevo, Požarevac, Smederevo, Ćuprija, Kruševac, Inđija, Kikinda, Novi Pazar i Vrnjačka Banja.\nBudući da je u toku Evropska godina volontiranja, građani će imati priliku da u razgovoru sa volonterima i aktivistima EPuS-a saznaju više o EU i aktuelnom momentu evropskih integracija u kojem se Srbija nalazi, ali i dobiju korisne publikacije.\nTV kviz: „Šta znam o EU“\n9 – 13. maj, jutarnji program TV B92\nEPuS u saradnji sa TV B92 organizuje kviz znanja o Evropskoj uniji i procesu pridruživanja Srbije. Gledaoci, za tačne odgovore, dobijaju vredne nagrade poput knjiga, rečnika i kurseva jezika od Austrijskog kulturnog foruma i ambasade Austrije, Italijanskog instituta za kulturu, Instituta Servantes i Gete.


Dešavanja Održana tribina „Razgovarajmo o značaju lokalnih medija“\nTribina je održana u Polimskom muzeju, u organizaciji lokalnog emitera “Radio Berane” a realizovana je u okviru projekta “Bolja informisanost za bolju lokalnu zajednicu”.\nNa javnoj tribini “Razgovarajmo o značaju lokalnih medija”, razgovarano je o ulozi medija u lokalnoj zajednici, položaju medijskih radnika, njihovim pravima, zakonskim rješenjima koja regulišu funkcionisanje lokalnih medija. Tribina je održana u Polimskom muzeju, u organizaciji lokalnog emitera “Radio Berane” a realizovana je u okviru projekta “Bolja informisanost za bolju lokalnu zajednicu”.\nTokom tribine koja je trajala skoro dva sata, a kojoj je prisustvovala većina predstavnika lokalnih sredstava informisanja i novinara saradnika medija sa nacionalnom pokrivenošću, isticano je da snažni lokalni mediji doprinose dobrobiti lokalne zajednice, a time i čitave države, ali i da, kako je navođeno, neka zakonska rješenja o medijima ne pomažu funkcionisanje i opstanak lokalnih medija.\nIspred lokalne uprave, u radu tribine, učestvovala je Danijela Marković- sekretarka za opštu upravu i društvene djelatnosti u Opštini Berane, koja je, pored ostalog, kazala da su ovakve tribine prilika za razgovor kako bi se nastavilo sa očuvanjem lokalnih medija i njihovim daljim radom.\nPodsjećajući da lokalna uprava kroz sufinansiranje programskih sadržaja pomaže rad lokalnog emitera, ali da se nada da će usvajanjem novog zakona, kojim se predviđa da će lokalnim emiterima, godišnje, pripadati sredstva u visini od dva odsto od budžeta, predstavljati prihod koji će omogućiti kvalitetnije uslove za rad novinara i njihovo fukncionisanje.\nKako je saopšteno, projekat “Bolja informisanost, za bolju lokalnu zajednicu” realizuje Radio Berane, a podržan je kroz program „Podrška lokalnim medjima – priče iz prve ruke“ koji sprovodi Centar za građansko obrazovanje. Finansijer programa je EU, a kofinansijer Ministarstvo javne uprave Vlade Crne Gore.\nPrethodni tekstLegenda kaže… da smo zemlja legendi\nSledeći tekstKemal Musić najljepši reprezent crnogorske kulture


Deo kineske rakete nekontrolisano kruži oko Zemlje, ne zna se gde može da padne – Dnevni Magazin\nDeo kineske rakete…\nJezgro rakete visoko 30 metara rakete “long marč 5B” lansiralo je modul “Nebeska harmonija” u Zemljinu orbitu 29. aprila, prenosi Gardijan.\n“To potencijalno nije dobro. Poslednji put kada su lansirali ovu raketu njeni veliki metalni delovi leteli su nebom i oštetili nekoliko zgrada u Obali Slonovače. Većina je sagorela, ali su ogromni delovi metala pali na zemlju. Srećom, niko nije povređen”, naveo je Džonatan Mekdauel, astrofizičar sa Univerziteta Harvard.\nOTAC SERAFIM PETKOVIĆ: Tumori nastaju od preterane brige. Ovako čovek upada u depresiju!


Od pripremljenih projekata zavise kineske investicije u BiH - Biznis Info\nYou are at:Home»Investicije»Od pripremljenih projekata zavise kineske investicije u BiH\nBy BiznisInfo on\t 12/06/2018 Investicije\nKina je sve prisutnija kao zemlja koja investira u energetski sektor i saobraćajnu infrastrukturu, te druge projekte u Bosni i Hercegovini i na cijelom Balkanu – rečeno je danas u Banjoj Luci na konferenciji o temi „Kina – inicijativa ‘Pojasi put’ i Evropa”.\nIzvršni direktor Centra za promociju i razvoj Inicijative ‘Pojas i put’ Faruk Borić je naglasio da je BiH dio mehanizma “16+1”, a time i inicijative „Pojas i put“.\n– Treba razmotriti kako da se omoguće jednostavniji modeli finansiranja koje preferiraju Kinezi, po sistemu ‘ključ u ruke’ – istakao je Borić navodeći kao dobar primjer Blok 7 Termoelektrane Tuzla.\nPodsjetio je da je Kina kao velika sila sve prisutnija u svim globalnim političkim procesima, a posebno nakon 2011.godine i pokretanja mehanizma “16+1”, u regiji centralne i istočne Evrope.\n– Kina je zainteresovana da u određenoj mjeri uveže te zemlje regiona i ostvari saradnju na multilateralnoj osnovi, a istovremeno je projektovan čitav niz mehanizama kroz koje će Kina da investira 11 milijardi dolara u razne projekte – rekao je Šolaja.\nKonferenciju „Kina – inicijativa ‘Pojas i put’ i Evropa“ su organizovali Centar za međunarodne odnose i fondacija Friedrich Ebert Stiftung.\ninvesticijezapošljavanjeturizamIzvozBingoCijeneMMFstrane investicijeBankeSASENaftaenergijaAgrokorKonzumautomobiliVlada FBiH


Wibo Skraćeni delovodnik - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Obrasci i dokumenti / Ostali dokumeti / Wibo Skraćeni delovodnik\nWibo Skraćeni delovodnik\nsa dostavom 417,00 din\nPonuda prodavnice DIjaspora.shop za proizvod Wibo Skraćeni delovodnik. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Wibo Skraćeni delovodnik i izberi najbolju. Ostali dokumeti iz kategorije Obrasci i dokumenti je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Wibo Skraćeni delovodnik i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda Wibo Skraćeni delovodnik se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Wibo Skraćeni delovodnik je dostupan u prodavnici DIjaspora.shop po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Wibo Skraćeni delovodnik proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Wibo Skraćeni delovodnik je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Stroga (samo)kontrola poslovanja predstavlja jednu od tajni velikih inostranih kompanija, a domaće firme tek pokušavaju da „uhvate korak“, pa već godinama prilično relaksirano gledaju na problem štampe... i to plaćaju. Snažna konkurencija na tržištu dovodi do neminovnih promena u upravljanju sopstvenim resursima, koje su se pokazale toliko neophodnim da su dovele u pitanje i egzistenciju nekih kompanija. Većina domaćih organizacija koje su uspešne kako na lokalnom, tako i regionalnom pa i međunarodnom tržištu, uvidela je pravovremeno potrebu za restrukturiranjem i smanjenjem troškova poslovanja, ali nije svako sagledao „širu sliku“, koja obuhvata i efikasniji rad zaposlenih, uz značajno smanjenje troškova upravljanja papirnim dokumentima.\nPitanje za... koji sektor?\nUpravljanje dokumentima i štampom u većini preduzeća pada na pleća zaposlenih i IT sektora, ukoliko taj sektor postoji u firmi. Nabavka potrošnog materijala, u koju spadaju zamenske kasete s tonerom, papir, rezervni valjci i glave za štampu, obično potpadaju pod obaveze zaposlenih u sektorima koji najviše i imaju potreba za upravljanjem dokumentima, dok otklanjanje lakših kvarova i zaglavljenog papira obično obavlja IT administrator. Ove obaveze znatno umanjuju produktivnost zaposlenih koji svoje i kompanijsko dragoceno vreme troše na trivijalne stvari, koje ne bi trebalo ni da primećuju. Zapravo, u ovako organizovanoj raspodeli poslova najviše trpi IT sektor koji, tradicionalno preopterećen, mora da pruža podršku zaposlenima i kada je u pitanju štampa dokumenata.\nUpravo tu na scenu stupaju objedinjena rešenja za upravljanje štampom, a u širem smislu i dokumentima. Osnovni cilj jedinstvenih rešenja jeste ušteda – kako na vremenu, tako i u novcu. Implementacijom sistema za upravljanje dokumentima, koji se nalazi pod centralizovanom kontrolom, zaposleni bivaju rasterećeni trivijalnih obaveza i omogućava im se da se posvete poslu. S druge strane, zamena dotrajalih štampača, skenera i faks‑mašina višenamenskim uređajima doprinosi uštedi rezervnih delova i potrošnog materijala, uključujući i papir.\nSa aspekta kompanije, rešenja za upravljanje štampom nude tri osnovne prednosti. Prva i osnovna je transparentan uvid u ukupne troškove, koji su ranije bili rasuti po sektorima i uglavnom prikriveni. Jedinstveno i pravovremeno održavanje flote uređaja je druga prednost, a koliko je ona važna, govori i činjenica da korisnik u većini slučajeva neće ni znati da je došlo do kvara ili da je on sprečen blagovremenom reakcijom. Treća, ali nikako najmanje važna prednost rešenja za upravljanje štampom jeste kontinuirana optimizacija usluge, radnog okruženja i samih uređaja prema potrebama kompanije.\nPraksa je pokazala da se u većini preduzeća, nakon nabavke u datom trenutku neophodnih štampača, skenera i faks‑mašina, fokus prenosi na njihovo dugoročno održavanje, a novi uređaji se nabavljaju tek nakon nekoliko godina i to samo ako se stari ne mogu popraviti. Takav pristup znači da je sistem rigidan i teško se prilagođava obimu poslovanja u datom trenutku. Objedinjeno rešenje nudi konstantno oblikovanje raspoloživih sredstava za rad potrebama zaposlenih.\nPored samih uređaja koji su očigledno srž sistema, važnu komponentu čini softver zadužen za upravljanje hardverom, dokumentima, praćenje opterećenosti i optimizaciju sistema, kao i softver za usmeravanje dokumenata ka integrisanim štampačima, skenerima i faks‑mašinama i sa njih. Implementaciju rešenja za upravljanje štampom mogu da obavljaju dve grupe kompanija. Prva su proizvođači hardverskih komponenti kao što su Canon, Lexmark, Xerox, HP i drugi, dok drugu grupu čine sistem integratori.\nNa domaćem tržištu svoje usluge aktivno nudi veći broj sistem integratora koji su često i specijalizovani za distribuciju proizvoda jednog ili više proizvođača. Najbolji primer jedne ovakve kompanije je Original grupa, koja pored Konica Minolta i OKI štampača i multifunkcijskih uređaja nudi i integrisana rešenja kao što je Total Print Service (TPS). TPS omogućava trenutnu i dugoročnu uštedu troškova štampe, instalaciju nove flote uređaja prilagođenih potrebama korisnika i sa optimizovanom eksploatacijom, potpunu kontrolu administracije dokumenata, potpuno rasterećenje IT resursa kompanije i uštedu električne energije. A sve nabrojano nudi kroz šest segmenata implementacije Total Print servisa.\nPrvi korak je konsultacija i analiza postojećeg stanja, sa sugestijama i predlozima rešenja. Nakon najvažnije faze implementacije rešenja, dolazi treća kontinuirana faza daljinske kontrole i upravljanja sistemom, koja uključuje preventivno održavanje i blagovremeno snabdevanje potrošnim materijalima i rezervnim delovima. Peti segment čini konsolidovan i transparentni utrošak koji pomaže preduzećima da sagledaju svoju potrošnju i na kraju optimizuju postojeću flotu uređaja.\nPored TPS‑a, Original grupa nudi i interesantan koncept prodaje štampača i multifunkcijskih mašina nazvan Impression plus (i‑plus) namenjen naprednim korisnicima, koji već poznaju svoje potrebe kada je funkcionalnost uređaja i prosečan obim posla u pitanju. Taj koncept prodaje zasniva se na ugovornoj obavezi i mesečnoj naknadi u periodu trajanja ugovora koji podrazumeva i određeni broj odštampanih otisaka, u zavisnosti od njegovog trajanja.\nNa našem tržištu već dugo uspešno posluje kompanija Perihard, čiji Print Management Centar nudi integrisano upravljanje štampom na tri načina. Prvi je jednostavno iznajmljivanje štampača, što omogućava korisniku optimalan izbor uređaja, dok o kompletnoj amortizaciji i servisu brine Perihard – korisnik plaća samo odštampane strane. Paket Print Management je drugo rešenje koje, pored već opisanih prednosti, obuhvata i Perihard‑ove Eko toner kasete, preventivni i korektivni servis štampača, zamenu dotrajalih uređaja i softver PaperCut za upravljanje štampom.\nNajpotpunije rešenje je potpuni outsourcing, po principu optimizacije TCO‑a (Total Cost of Ownership). Postojeća struktura za upravljanje dokumentima se zamenjuje novom koja je zasnovana na multifunkcijskim uređajima i funkcioniše na principu višegodišnje rente. Cena štampe je unapred jasno definisana i vezana za broj otisaka.\n„OSA računarski inženjering“ dokazuje da celokupna rešenja, a ne samo uređaji inostranih kompanija, mogu biti implementirani i u domaćim preduzećima. Kao ovlašćeni distributer proizvoda kompanija Canon i Oce, OSA nudi integrisano upravljanje dokumentima, od implementacije samih uređaja, preko softverskog praćenja eksploatacije, do servisa.\nSnaga objedinjenih rešenja\nNa sličan način, na domaćem tržištu nastupa i kompanija AlfaDigital, koja je za osnovu svog sistema Managed Print Services uzela Xerox‑ovu metodologiju. AlfaDigital pokriva sve aspekte informacionih tehnologija, od analize, planiranja, projektovanja, razvoja, testiranja i implementacije informacionih sistema do njihovog održavanja i naknadne optimizacije. Sastavni deo sistema čini i softver CentreWare Web zasnovan na Web browser‑u, a namenjen je instalaciji, konfiguraciji i upravljanju štampačima i multifunkcijskim uređajima.\nOzbiljna firma ne može ignorisati prednosti objedinjenih rešenja za upravljanje štampom i dokumentima za koje treba angažovati partnersku firmu. Transparentnost poslovanja i uštede na štampi koje dostižu i do 30 odsto govore u prilog ovih sistema, koji su potpuno dostupni i domaćim korisnicima. Na njima je pre svega da sagledaju širu sliku i uvide prednosti rešenja koja im se nude.


Poslednja 24 sata NBA pijace: Denver između Bola i Gordona, Bogdan na čekanju, hoće li se košarkaško tlo u NBA ponovo zatresti? – Navijaci Srbija\nPreminula legenda Lejkersa Eldžin Bejlor\nBajern kvari posao Liverpulu: Vajnaldumu se dopao poziv iz Minhena\nHome > Košarka > Poslednja 24 sata NBA pijace: Denver između Bola i Gordona, Bogdan na čekanju, hoće li se košarkaško tlo u NBA ponovo zatresti?\nPoslednja 24 sata NBA pijace: Denver između Bola i Gordona, Bogdan na čekanju, hoće li se košarkaško tlo u NBA ponovo zatresti?\nVeliki broj NBA timova je već podelio svoje najbolje karte, kandidati za prsten će ipak tražiti način da ojačaju svoju poziciju u borbi za presto, dok će se poslednjeg dana roka za trejdove pitati i ekipe koja žele da se domognu plej-ofa. Vremena je sve manje, izuzev blokbaster razmene između četiri ekipe u kojoj je Džejms Harden završio u Bruklinu, dosad nije bilo većih potresa. Male su šanse da se košarkaško tle u Sjedinjenim Američkim Državama ponovo zatrese kao sredinom januara (Hardenov trejd), ali dok sat u četvrtak ne otkuca 20.00, sve je moguće.\nBredli Bil bi mogao da izazove zemljotres slične jačine, ali u poslednje vreme su se glasine o njegovom odlasku iz Vašingtona stišale, pa se čini da će nastaviti da brani boje Vizardsa makar do naredne sezone.\n00.30: (2,50) Toronto (13,0) Denver (1,65)\nTako je ugledni ESPN sastavio listu od šest igrača na koje u poslednjim satima pijace treba obratiti pažnju. Za dvojicu postoji i interesovanje Denver Nagetsa, koji vape za kvalitetnim pojačanjem posle ne baš najboljih poslovanja pred početak takmičarske godine. Eron Gordon i Lonzo Bol su košarkaši o kojima se razmišlja u Koloradu, ali nije samo sastav iz Pepsi centra zainteresovan za njihove usluge.\nKrilni centar Orlanda je frustriran dešavanjima u timu sa Floride zatražio trejd i utisak je da bi mogao da bude i prva zvezda poslednjeg dana pijace.\n„Bilo je trenutaka u kojima sam izražavao svoje nezadovoljstvo menadžmentu. Bio sam frustriran porazima, povredama, načinom na koji smo igrali i brojem poraza koje smo tokom prethodnih godina pretrpeli. Tako je došlo do tačke ključanja i mislim da taj osećaj frustracije sa mnom deli veliki broj ljudi„, nedavno je izjavio 25-godišnji košarkaš.\nDenver je pred početak sezone ostao bez igrača sličnih karakteristika, Džeramija Grenta, koji je u želji za većom ulogom (i novcem) prihvatio ponudu Detroit Pistonsa. Izrastao je zaista u prvu zvezdu ekipe iz Motor Sitija, ali sa ugovorom od oko 20.000.000 dolara po sezoni ove takmičarske godine tavori na dnu NBA lestvice (jednak učinak kao Hjuston – 12-30, lošije rezultate ima samo Minesota – 10-33). Njegov odlazak ostavio je rupu, koju pre svega u defanzivnom smislu ne može da popuni talentovani Majkl Porter Džunior. Gordonu naredne sezone (poslednja u aktuelnom ugovoru) sleduje nešto ispod 16.500.000 dolara. Utisak je da bi mogao dobro da se uklopi sa Porterom i bude od velike pomoći sastavu iz Kolorada na oba kraja terena.\nNagetsi su svom trejd arsenalu imaju tri mlada igrača, Zika Enadžija, Bola Bola i Er Džej Hemptona, kao i mogućnost da u razmenu uključi i pika prve runde. U ozbir bi mogli da dođu i Geri Heris ili Vil Barton, ukoliko Orlando zatraži igrača kojim bi popunio rupu, koju će sve izvesnije odlaskom ostaviti Evan Furnije. Problem za četu Majka Melouna je interesovanje Hjustona za jednog od najboljih košarkaša Orlanda. Roketsi su zagrizlli, već su obavljeni ozbiljni razgovori na ovu temu, a sastav iz Teksasa bi za Gordona morao da ponudi veliki broj pikova, još uvek nije poznato da li su spremni za tako nešto.\nDruga opcija Nagetsa je Lonzo Bol. Ovaj 23-godišnji košarkaš je ušao u poslednju godinu ugovora i na leto postaje ograničeno slobodan (tim za koji bude nastupao imaće pravo da izjednači svaku ponudu koja bude stigla na njegovu adresu i tako ga zadrži). Zbog toga su Pelikansi uzeli u razmatranje mogućnost da ga trejduju, ali utisak je da su se posle sve boljih nastupa u poslednje vreme pokolebali. Ipak, ukoliko stigne interesantna ponuda, uzeli bi je u razmatranje.\nPored pomenutog dvojca koji je na nišanu Denvera, ESPN prenosi da bi do četvrtka uveče još četiri igrača mogla da promene sredinu, čiji transferi bi mogli da uzdrmaju postojeću hijerarhiju u najjačoj ligi sveta.\nPrvi je Kajl Lauri. Iskusan bek, koji bi mogao da donese prevagu ekipama sa šampionskim ambicijama. Toronto će se, posle slabih izdanja u tekućoj sezoni, izvesno okrenuti rekonstrukciji igračkog kadra, pa se razmatraju ponude za 34-godišnjeg organizatora igre i Normana Pauela.\nNBA šampion iz 2019. godine je u poslednjoj godini ugovora (30.000.000 dolara), a za njegove usluge su intersovanje već pokazali Majami i Filadelfija, ali i brojni drugi timovi sa Istoka i Zapada. Predsednik Masai Udžiri i generalni menadžer Bobi Vebster su zato dobili dobar razlog da razmisle o trejdovanju jednog od najiskusnijih pojedinaca u ekipi. Odlazak Laurija u narednih 24 časa mogao bi da im obezbedi mogućnost da na pravi način već sada krenu u stvaranje plana za remont.\nInteresantno je da će sutra napuniti i 35 godina, pa bi kao poklon za rođendan mogao da stigne povratak u grad u kojem je odrastao: Filadelfiju. Sam košarkaš je otvoren za više mogućnosti, prenose američki mediji, ipak, ne upravlja svojom sudbinom, ali Udžiri i ostatak menadžmenta ekipe iz Kanade su voljni da mu izađu u susret zbog svega što je učinio za franšizu.\n01.00: (3,35) Oklahoma (14,0) Memfis (1,40)\nDžon Kolins iz Atlante je još jedan od igrača o čijoj sudbini se puno pričalo prethodnih dana. Glasine su da se ne slaže najbolje sa prvom zvezdom Hoksa Tre Jangom. Već ovog leta će tražiti unosan ugovor, veliki broj ekipa je svestan njegovog potencijala, a u procena je da bi ga u svojim redovima rado videli Šarlot Hornetsi. Kako vreme odmiče šanse su sve manje, ali još uvek postoje.\nLauri Markanen je još jedan od igrača koji bi do kraja roka za trejdove mogli da promene sredinu. Nekoliko ekipa je pokazalo interesovanje, Finac će tokom leta biti ograničeno slobodan, a kako uprava kluba iz Vetrovitog grada još uvek nije postigla dogovor sa njim o produžetku saradnje, jasno je da se dve strane spremaju za rastanak. Igra Markanen odličnu sezonu, beleži 17,7 poena po meču uz 40 odsto preciznosti van linije za tri poena. Povrede su ga ipak sprečile da ostavlji dublji trag u Junajted centru, propustio je za dve i po sezone preko 65 utakmica.\nViktor Oladipo bi takođe mogao da promeni sredinu. Stigao je u blokbaster trejdu između Bruklina, Hjustona, Indijane i Klivlenda u Teksas, ali čini se da su Roketsi spremni da saslušaju ponude za njegove usluge. Ušao je u poslednju godinu ugovora (21.000.000 dolara), pa bi Hjuston mogao da ga razmeni u predstojećim satima, jer bi na leto bio u riziki da ostane bez bivšeg igrača Orlanda u „slobodnim vodama“. Njujork Niksi navodno imaju prostora u budžetu i spremni su da ga presele u Garden.\nOvoj listi svakako treba priključiti i Bogdana Bogdanovića. Utisak je da se nije najbolje snašao u Atlanti, adaptaciju na novu sredinu mu je otežala i povreda, a poslednjih dana su se pojavile informacije da bi Srbina u svojim redovima voleli da vide Boston, LA Klipersi i Golden Stejt.\nIpak, sa timom iz Džordžije je parafirao četvorogodišnji ugovor težak 72.000.000 dolara, što jasno implicira da su Hoksi prepoznati kvalitet i potencijal u srpskom reprezentativcu, pa je teško zamisliti da bi ga se odrekli posle samo par meseci, tokom kojih ga je povreda sprečila da pokaže šta zna, pa je upisao svega 18 nastupa (9,6 poena i 3,3 skoka po meču). Premalo da bi se dao konačni sud i da bi Atlanta odlučila da krene u drugom smeru, ali u poslednjih 24 časa pijace to može da se promeni..\nSigurno je da bi prelazak u bilo koju od pomenutih zainteresovanih strana predstavljao i iskorak u karijeri 27-godišnjeg srpskog košarkaša. Boston već godinama ima uspostavljen sistem sa Bredom Stivensom na klupi, koji će kad tad dati rezultate, Golden Stejt je svakako tim šampionskog pedigrea, koji je zbog povreda ključnih igrača ipak pao na listi kandidata za prsten prethodnih godina, dok Klipersi čine sve u svojoj moći da se domognu Leri O Brajen trofeja, a izgleda da veruju da bi bivši košarkaš Partizana i Fenerbahčea mogao da bude taj delić koji im nedostaje.\nTagged Aron Gordon Bogdan Bogdanović Bredli Bil Denver Nagets Kajl Lauri Lauri Markanen Lonzo Bol Nikola Jokić Viktor Oladipo\n„KAKO SE TO PONAŠA!“ Čuveni američki politički komentator je gledao šta Nikola Jokić radi Vučeviću i ostao u neverici /VIDEO/\nOvo nije počelo kako treba: Braun oduvao Mladenovića i doveo Irce u vođstvo! (VIDEO)\n„TRANSFER LUDNICA“ u NBA ligi je konačno gotova! I kada se podvuče crta, ovo su najzvučniji trejdovi koji su se desili prethodnih dana


„NISMO DOŠLI ZBOG JEDNOG MEČA” Obradović posle prvog neuspeha rukometašica na SP: Čestitao sam devojkama na želji!\nRukometaši Zagreba su ostali bez trenera jer je Branko Tamše, njihov dojučerašnji šef stručnog štaba, dobio otkaz. Hrvatski mediji prenose da će njegov naslednik biti Veselin Vujović koji je već bio trener Zagrepčana.\nRUKOMETAŠICE SPREMNE ZA START SP Dragana Cvijić za Blicsport: Srbijo, budi uz nas\n„Super je što sam se vratila u reprezentaciju. Mundijal će za mene biti veliki izazov“, kaže za Blicsport Dragana Cvijić, najbolji pivotmen sveta.\nRukometaši Vojvodine osvojili su Super Kup Srbije, pošto su u finalnom meču u Mionici pobedili Dinamo iz Pančeva 25:23 (13:16).\nAndrea Lekić sa Đerom u polufinalu rukometne Lige šampiona\nJedna od pet najboljih rukometašica sveta Andrea Lekić plasirala se sa svojim klubom u polufinale Lige šampiona: mađarski Đer je pobedom od 29:24 nad Midtjilandom na gostovanju u Danskoj dva kola pre kraja TOP8 faze obezbedio plasman u polufinale elitnog nadmetanja.\n"ORLOVI" SUROVO KAŽNJENI ZA SVAKU GREŠKU Srbija parirala Nemačkoj samo u prvom poluvremenu, sledi Prezident kup\nMA, KAKVA SAOBRAĆAJKA Bizarna povreda najboljeg rukometaša Crne Gore zbog koje propušta EP\nNajbolji rukometaš Crne Gore, Vuko Borozan, neće nastupiti na prvenstvu Evrope koje počinje u petak u Hrvatskoj, zbog bizarne povrede.\nArpad Šterbik najbolji rukometaš sveta u 2017.\nArpad Šterbik, golman evropskog šampiona skopskog Vardara, proglašen je za najboljeg rukometaša sveta i 2017. u izboru sajta "Hendbol planet".\nMonografija o RK Priboj iz pera Muja Bjelopoljca: I Tuta je pisao istoriju pribojskog rukometa\nRukometni klub Priboj ove godine slavi 55 godina postojanja a ovim povodom uskoro će iz štampe izađi monografija posvećena jubileju.\nNEVEROVATNO Mlada srpska rukometašica dala 40 golova na jednom meču!\nNe pamti se u istoriji rukometa tako dominantna partija kao što ju je pružila naša 19-godišnja igračica Andrea Mijailović.\nOBRADOVIĆ IZABRAO Ovih 18 rukometašica predstavlja Srbiju na SP\nSelektor ženske rukometne reprezentacije Srbije Ljubomir Obradović izabrao je 18 igračica za Svetsko prvenstvo koje će od 1. do 17. decembra održati u Nemačkoj.


Istražiti prisluškivanje predsednika\nOdbor za odbranu i unutrašnje poslove Skupštine Srbije zatražio je danas od Ministarstva unutrašnjih poslova da im “u što hitnijem roku” dostavi izveštaj o navodima o prisluškivanju predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nTaj zahtev je, pod tačkom “razno”, predložio član Odbora Uglješa Mrdić, a predsednik tog tela Aleksandar Marković i ostali su podržali tu inicijativu i zatražili da MUP “blagovremeno dostavi relevantne informacije”.\nUglješa Mrdić je rekao da Odbor za odbranu i unutrašnje poslove mora da ima punu informaciju o tome i zatražio da se formira anketni odbor ili neka komisija koja bi to istražila i dala informaciju “ko je prisluškivao, ko je znao, a ko nije, ko je bio umešan, ko nije, ko je dostavio informaciju o prisluškivanju, ko je u vrhu MUP znao za to, a nije ništa preduzeo”.\n“Treba videti ko je dostavljao te informacije, kojim kriminalcima, tajkunima, stranim službama. Prisluškivanjem predsednika Republike ugrožena je bezbednost Srbije”, zaključio je Mrdić.\nTags: prisluškivanje predsednika, Uglješa Mrdić\nViše od 15 hiljada građana prijavilo se za vakcinu na Starom gradu


Tehnička škola „Rade Metalac“: Znanje se stiče celog života – Od skole do posla\nTehnička škola „Rade Metalac“ iz Leskovca, kroz svoj Centar za kontinuirano obrazovanje odraslih, sprovodi stručne obuke za zavarivače, namenjene mladim osobama iz socijalno ugroženih grupa, kao što su lica nezaposlena dugi niz godina, osobe koje su istupile iz formalnog sistema obrazovanja i pripadnici romske nacionalne manjine.\nProgram obuke za zavarivače pokrenut je 2012. godine, ali su prvobitni uslovi nastave bili daleko od idealnih. „U početku smo polaznike podučavali u jednoj staroj radionici, na zastarelim i rashodovanim mašinama. Međutim, situacija se u potpunosti preokrenula kada smo uspostavili saradnju s GIZ-om – Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju, koja je imala puno sluha za naše ideje i potrebe, pa zajedno sa upravom grada Leskovca finansirala preuređenje školske radionice tako da ona danas izgleda ‘kao apoteka’, a nabavljene su i savremene mašine za mašinsku strugarsku i glodarsku obradu. Pored toga, imamo i prostoriju u kojoj može da se vrši ispitivanje materijala, kao i najsavremenije opremljenu učionicu za teorijsku obuku naših đaka“, priča Slavoljub Stanojević, direktor Tehničke škole „Rade Metalac“.\nStanojević naglašava da se operacije zavarivanja mogu podeliti na šest nivoa složenosti, te da je zahvaljujući opremljenosti renoviranog centra za obuku i stručnosti gostujućih predavača sada moguće podučavanje polaznika do trećeg nivoa. Poznavanje viših nivoa znanja može se steći isključivo nakon više godina iskustva, neprekidnim radom na specifičnim vrstama zavarivanja.\nU 2018. organizovano je četiri ciklusa obuka, za ukupno 32 polaznika. Po šest sati dnevno, instruktori rade sa đacima koji većinom nemaju nikakvo predznanje o zavarivanju. Tu do izražaja dolazi zainteresovanost polaznika za ovaj posao – svi polaznici su prevashodno i primljeni na obuku jer su pokazali visok nivo motivisanosti da nauče ovu novu veštinu.\n„Sklopili smo ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji s Mašinskim fakultetom iz Niša, tako da po završetku obuke profesori ovog fakulteta obavljaju proveru kvaliteta rada naših polaznika, pa im na osnovu testiranih uzoraka izdaju međunarodno priznate sertifikate. Ovo je i glavni razlog velikog interesovanja za naše obuke – na globalnom tržištu, pored potražnje za stručnjacima iz informacionih tehnologija, na drugom mestu su upravo zavarivači. To znači da, praktično, svako ko nauči osnove zavarivanja može s velikom sigurnošću da pronađe zaposlenje u kratkom roku“, napominje direktor Tehničke škole „Rade Metalac“.\nPrema njegovim rečima, u školi su se oduvek revnosno osluškivale potrebe domaće industrije. Namera školske uprave je da se u skorijoj budućnosti pokrenu nove obuke iz traženih oblasti, kako bi se lokalna sredina na pravi način pripremila za zahteve novog doba. Pritom, počev od 2020. godine, biće uveden trogodišnji obrazovni školski profil za zavarivače-bravare, koji će delom biti zasnovan na sadašnjem programu stručnih obuka.


Porošenko: Mirovni sporazum prvi put poštovan na istoku Ukrajine\n5. septembar/rujan, 2015.\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko ocenio je danas u Kijevu da je mirovni sporazum prvi put ove nedelje poštovan na proruskom pobunjeničkom istoku Ukrajine nakon što su ti pobunjenici najavili izmene u svom političkom vrhu.\n"Imam dobre vesti. Već nedelju dana niko ne puca na liniji fronta a to se prvi put dešava od kada je postignut mirovni sporazum u Minsku" u februaru ove godine, rekao je Porošenko ukrajinskim medijima.\nUkrajinski predsednik je rekao da vojnici i dalje ginu u konfliktnoj zoni zbog nagaznih mina ili u drugim nesrećama na putu, ali ne u borbama.\n"To nam uliva nadu da će naši napori uroditi plodom i da ćemo izgraditi novu i efikasnu državu", dodao je Porošenko.\nIzjava ukrajinskog predsednika dolazi posle najave Denisa Pušilina, izaslanika samoproglašene Republike Donjeck na istoku zemlje, o smeni predsednika pobunjeničkog parlamenta Andreja Purgina, poznatog po radikalnim stavovima.\nLider Donjecka Aleksandar Zaharčenko izjavio je danas da mirnovni sporazum iz Minska "nema alternativu".\n"Sve ostale opcije dovode do besmislene smrti ljudi i do ekonomskog kolapsa", ocenio je Zaharčenko.\nMirovni sporazum iz Minska doveo je do primirja 15. februara na istoku Ukrajine, ali se taj prekid vatre redovno krši na tom području u kojem je od početka konflikta u aprilu 2014. godine poginulo više od 6.800 ljudi.\nNi hljeba bez igara


Janković ostao bez važnih aduta\nNovosti\t13.09.2017 12:25\nRad Pokreta slobodnih građana otežavaju odlasci uglednih članova. Advokat Božo Prelević: Neki otišli zbog pritisaka ili neslaganja\nUPRKOS dobrom rezultatu Saše Jankovića na predsedničkim izborima, pet meseci kasnije njegov PSG ne uspeva da se konsoliduje kao politička organizacija. Veliki broj ljudi koji su obeležili kampanju i formiranje pokreta u međuvremenu ga je napustio, a poslednji među njima je bivši sudija Vrhovnog suda Zoran Ivošević.\nPSG je nastao iz "Apela 100", grupe umetnika, novinara, advokata, sportista i drugih javnih ličnosti koja je Jankovića podržala u predsedničkoj trci, ali je već posle izbora postalo jasno da se veliki broj njih neće aktivirati u novoformiranoj organizaciji. Najupadljivija je tada bila odluka košarkaške legende Dude Ivkovića da se ne priključi pokretu, iako je nastavio da podržava Jankovića.\nMeđu prvima je od Jankovića otišla novinarka Biljana Lukić, koja je bila među najaktivnijim članovima "Apela". Povukao se zatim i glumac Nikola Kojo, a pokretu se nije priključio ni Predrag Voštinić, lider Lokalnog fronta, koji je takođe imao značajnu ulogu u kampanji. Najglasnije je, međutim, odjeknuo razlaz sa akademikom Dušanom Teodorovićem, koji je to objasnio zalaganjem za intenzivniju borbu protiv vlasti. Prema našim informacijama, iako je i dalje u pokretu, u velikoj meri se pasivizirao i reditelj Goran Marković.\nAdvokat Božo Prelević, član proširenog predsedništva, kaže nam da je iz PSG izašlo nekoliko ljudi, ali iz te ideje nijedan:\n- Nevolja je što su ljudi poput Dude Ivkovića, Vasila Hadžimanova, Vlade Georgieva imali užasnih problema zbog zalaganja za te ideje. Izložili su sebe neviđenoj harangi. Oni što su napustili PSG otišli su i zbog takvih pritisaka, ali i zbog očekivanja da možemo jače i radikalnije da rušimo Vučića.\nPrelević kaže da neće napustiti ovaj pokret:\n- Ne ostajem uz Jankovića, već u demokratskom i građanskom pokretu koji je nastao iz njegove kandidature za predsednika.\nKomentarišući odlaske iz PSG Đorđe Vuković, iz CeSID, ocenio je da oni nisu "ništa spektakularno", jer je teško praviti pokret ili stranku sa velikim brojem intelektualaca koji su jake individue i teško se prilagođavaju zahtevima stranke.\nRAZLAZ SA DEMOKRATAMA I ŽIVKOVIĆEM\nPOSLE izbora, Janković se razišao i sa strankama koje su ga podržale u kampanji. Najpre je zaškripalo u odnosima sa Novom strankom, uprkos dotad odličnoj saradnji sa Zoranom Živkovićem i Marinikom Tepić, koja je, zbog podrške Jankoviću, napustila LSV. Usledio je i sukob sa demokratama, koje je Janković optužio za kolaboraciju sa Vučićem.\nVulin: Kompromisno rešenje za Kosovo je razgraničenjeVučić: Nadamo se da neće doći do rata već do rešenjaŠapić na čelu nove strankeVulin: Nadam se da se Hrvatska stidiVučić o šokantnoj izjavi Kolinde: ČestitamRužić: Ugljanin pozivom Pacoliju izašao iz zakonskih okviraDogovor opozicije o 30 ciljeva, uskoro potpisĐurić: Ginuće nam deca ako se ne dogovorimo s PrištinomOpozicija dijalogu ne veruje: Hoćemo istinu o pregovorimaDačić: Deo koalicije sa SNS, ali sačuvati identitet SPSDnevni horoskop za 20.07.2018.Vučić u Briselu: Tražićemo zajednički imenitelj za kompromisDačić: Ne zna se ko je čiji prijatelj i neprijateljVučić: Ako ostane zamrznut konflikt – nema ni Evrope ni paraOmerović podneo ostavku, otišao i RističevićVulin: Za nas je neprihvatljiva "vojska Kosova"Vučić: Kosovski čvor složen, nemam poverenja u PrištinuDve trećine stranaka samo na papiruVučić: Brine me opsesija Prištine severom KosovaVučić: Moje izmišljotine stvarnost, njihova stvarnost laž


Novi album američke grupe “Lifehouse” – prelaz na čvršći rok zvuk\nNakon što je hit grupe Lifehouse "Hanging By a Moment," postao najslušanija pesma 2001. godine, bend je prošao kroz teške trenutke, promenio nekoliko postava i izgubio ugovor sa svojom izdavačkom kućom. Novinar Glasa Amerike, Leri London razgovarao je sa članovima benda Rikom Vulstenhjumom i Džejsonom Vejdom posle nedavnog koncerta u Vašingtonu.\nUprkos svim problemima, članovi grupe Lifehouse su rešeni da ostanu na okupu.\n"Da budem iskren, oduvek smo znali da ćemo se dugo baviti muzikom. Za nas je to definitivno stil života. Proveli smo deset godina snimajući ploče i svirajući po turnejama daleko od kuće, ali mi uživamo u tome."\n"Who We Are," četvrti album benda objavljen 2007. godine, razlikuje se od njihovih ranijih izdanja.\n"Ova je prva ploča koju smo uradili u koprodukciji sa našim menadžerom Džudom Kolom. To je bio veliki iskorak u kreativnim smislu za nas. Ploča ima malo tvrdji rok zvuk nego ranije, malo više energije od prethodnih, i jako je zabavno svirati ove pesme uživo."\nUmesto da inspiraciju pronalazi u sopstvenom životu, pevač Džejson Vejd kaže da ga inspirišu tudje priče.\n"Iskreno rečeno, pesme za ovaj album sam pisao iz perspektive drugih ljudi. Postoji pesma koja se zove "The Joke", priča o jednom tinejdžeru koji je izvršio samoubistvo. To je istinita priča, dečko je živeo u Britaniji. Kada sam saznao njegovu priču dobro sam razumeo njegovu patnju, I napisao sam pesmu iz njegovog ugla. Uvideo sam da ako se u mom životu ne dešava ništa posebno dramatično, uvek mogu da pišem o iskustvima kroz koja prolaze drugi."\nIako je pesma iz 2001. "Hanging By a Moment" najveći dosadašnji hit ovog benda, Džejson Vejd kaže da ne oseća pritisak da ponovi taj uspeh.\n"Trudimo se da ne mislimo puno o tome. Po meni, ako polazite od mentaliteta da pišete pesme da bi se dopale publici, to nije iskreno kao pesme koje potiču iz čiste inspiracije. Ako ih pišete iskreno, imaju šansu da dobro prodju. Ali ako one potiču iz neiskrenih pobuda, ako hoćete da se pesme prodaju i pokušavate da se dodvorite odredjenoj starosnoj grupi, po meni je to nepošteno. Zato se prosto trudimo da ne mislimo na to kako će pesme proći."\nBez obzira na sve izazove, Rik i Džejson kažu da je muzika i dalje njihova najveća strast.\n"Muzika je zaista jedina strast za mene, za obojicu… To je vazduh koji dišemo, naš stil života. Stvarno nemam druge ambicije, da nemam gitaru, bio bih u nevolji..."\nLifehouse trenutno na turneji promovišu album "Who we Are." Takodje planiraju koncerte u inostranstvu i nadaju se da će svirati u što je više zemalja moguće.\nBend Lifehouse prošao kroz teške trenutke


Zbog ekološkog incidenta Pljevljaci ostali bez vode za piće – Sjever Crne Gore\nZbog ekološkog incidenta Pljevljaci ostali bez vode za piće\nNaftna mrlja izazvala havariju na akumulaciji Otilovići.\nSlužba zaštite i spasavanja Opštine Pljevlja u saradnji sa firmom „Hemosan“, koristeći njihovu opremu i instrukcije, izvršila je čišćenje masne mrlje, koja je prethodnih dana izazvala ekološki incident na akumulaciji Otilovići čime je gradsko područje ostalo bez vode za piće.\nPrvi čovjek Službe zaštite i spasavanja Goran Čavić kaže da se radilo o izlivanju nekog naftnog derivata i to u manjoj količini, na samoj površini vode jezera Otilovići.\n– Koristeći opremu odradili smo dobar posao, jer mrlje nakon izvršenog posla nije bilo. Iako se nije radilo o većoj količini, bili smo u obavezi da preduzmemo sve propisane mjere da bi se ona uklonila. Takođe, uz pomoć ribočuvara iz Ribolovnog kluba Lipljen, izvršili smo čišćenje ivice brane i uklonili 12 buradi iz ranijeg perioda – kazao je Čavić.\nIz gradskog „Vodovoda“ već ranije je saopšteno da se voda iz gradske vodovodne mreže može koristiti samo za tehničku upotrebu.\nEkološki incident na vještačkoj akumulaciji Otilovići, odakle se Pljevlja snabdijevaju vodom, onemogućio je Pljevljake da vodu koriste za piće. Takvo stanje će potrajati dok rezultati istraživanja ne pokažu da u vodi nema opasnih materija.\nPrevPredhodniDa bi se gradila kasarna u Andrijevici morali bi da isele 20 porodica\nSledećiU samoizolaciji 1.064 učenikaNext


Pašalić: Ekonomski pritisci na novinare utiču na objektivnost - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Pašalić: Ekonomski pritisci na novinare utiču na objektivnost\nZaštitnik građana Zoran Pašalić ocenio je da je ekonomski status novinara jedan od najvažnijih uslova za postojanje profesionalnih i slobodnih medija i najavio da će insistirati na formiranju jedinstvene baze podataka o napadima na novinare, u kojoj bi kao poseban segment bili izdvojeni ekonomski pritisci.\n1Piše: Beta 21. oktobra 2020. 15.44\n„Jedan od uslova za objektivnost novinara je da su rasterećeni od svih vrsta pritisaka, pre svega od ekonomskih, jer im od njih zavise svakodnevna egzistencija i rad“, izjavio je Pašalić uoči sutrašnjeg sastanka Radne grupe za izradu medijske platforme.\n„Кao ekonomski pritisak, prema podacima koje imamo, može se računati i to što novinari u Srbiji često rade bez ugovora o radu ili po ugovorima koje je lako raskinuti, primaju plate koje su često ispod republičkog proseka i čija isplata neretko kasni, rade prekovremeno posebno u sadašnjim uslovima pandemije, stalno su izloženi povećanju radne norme, honorarni saradnici su u izuzetno teškom položaju“, naveo je Pašalić.\nZaštitnik građana smatra da ovakvi uslovi rada ugrožavaju objektivnost i profesionalnost novinara i medijskih radnika, a vrlo često dovode i do autocenzure jer u takvim uslovima rada nema motivacije pa ni želje za profesionalnim obavljanjem posla što vodi ka urušavanju ove profesije.\nPašalić je saopštio da neće odustati od ideje formiranja jedinstvene baze podataka o napadima na novinare, u kojoj će kao poseban segment biti izdvojeni ekonomski pritisci.\n„U saradnji sa svim nadležnim organima i novinarskim udruženjima tražićemo način da se ti pritisci anuliraju i onemogući njihov ponovni nastanak“, naveo je Pašalić u saopštenju.\nPašalić: Neefikasna policija nije utvrdila ko se okupljao na zgradama tokom vanrednog stanja\nPašalić: Novinari neretko izloženi fizičkim i verbalnim napadima\n22. oktobra 2020. u 04.32\nSirota persona tzv zaštitnik OD građana konačno progovorio…mora da se sprema neko veliko nevreme.


Konobari u Briselu čekaju mušterije, 8. juni 2020.\nNaučnici sedmicama spominju “broj R” kad govore o korona virusu i pandemiji COVID-a 19 koju izaziva.\nMeđutim, sad je nova faza u kojoj je mjerni faktor “broj K”. Obje vrijednosti izračunavaju matematičari, liječnici i drugi znanstvenici koji se bore s pandemijom i oba broja utječu na javnozdravstvene politike.\nKroz povijest su zabilježeni brojni primjeri takozvanih superširitelja različitih infekcija od tipoidne groznice s početka prošlog stoljeća, tuberkuloze s kraja prošlog stoljeća, HIV-a, herpesa, hepatitisa C, SARS-a, MERS-a pa sve do novog korona virusa SARS-Cov-2 i to ne samo među ljudima već i različitih bolesti među životinjama poput bruceloze.\nScience navodi primjer Južne Koreje koja je ublažila mjere fizičkog distanciranja početkom maja. Jedna osoba, koja je kasnije testirana pozitivno na korona virus, posjetila nekoliko klubova u Seulu. Zdravstveni djelatnici kasnije su identificirali hiljade potencijalnih kontakata i potvrdili 170 novih slučajeva zaraze virusom SARS-Cov-2.


27.06.2021 u 18:37\nPrema informacijama Uprave granične policije, kamioni na graničnom prelazu Šid sa Hrvatskom, na izlaz iz zemlje čekaju tri sata, saopštio je Auto-moto savez Srbije. Teretnjaci na prelazu Batrovci sa istom državom, na izlazu se zadržavaju 120 minuta, a isto koliko čekaju i na izlaz na prelazu Kelebija sa Mađarskom. Na graničnom prelazu Gostun, na ulazu, zadržavanje za sva vozila je 30 minuta, a na izlazu je zadržavanje za sva vozila 80 minuta. Na prelazu Kotroman sa Bosnom i Hercegovinom automobili na ulaz u Srbiju čekaju 40 minuta, dok na ostalim graničnim prelazima nema dužih zadržavanja. U Vrčinu, na delu državnog puta drugog B reda broj 347, na snazi je obustava saobraćaja zbog izvođenja radova na putno-železničkom prelazu, prenosi Beta. Planirani rok obustave saobraćaja


PASTOR: Reći "ne" kvotama za izbeglice - Nova Borba\nPASTOR: Reći "ne" kvotama za izbeglice\n"Da li želite da Evropska unija propiše obavezno naseljavanje u Mađarskoj ljudi koji nisu državljani Mađarske, čak i bez pristanka parlamenta". Svoj odgovor na ovo pitanje građani i dvojni državljani ove zemlje moći će da iskažu da jesenjem referendumu. Savez vojođanskih Mađara je zauzeo stav da na listićima treba zaokružiti "ne".\n"U tom smislu ćemo sa svoje strane učiniti napor da ljudima približimo ovaj problem, da im pomognemo u tome da mogu da se koriste pravom glasa i istovremeno ćemo ih ubeđivati u to da zaokruže NE", rekao je Pastor.\n"Kao što sam ubeđen da moj komšija ne može da donese odluku o tome s kim ću ja da živim i koga ću ja da primim u kuću, kao što se to najverovatnije odnosi i na vas, isto tako mislim da u odnosu na ovo pitanje isto to važi. Moje je da odlučim: ako hoću - učiniću, a ako neću – niko ne može da me prisili da to učinim", naveo je Pastor.\nPravo glasa na ovom referendumu moći će da ostvari svako od oko 150.000 državljana Srbije s dvojim državljanstvom Mađarske. Referendum je zakazan za 02. oktobar.


Rok Kamp Za Devojčice | Headliner\nUsled novonastale situacije, ovogodišnji Rok kamp za devojčice biće održan u izmenjenom formatu. Četvrti Rok kamp za devojčice biće održan od 17. do 27. avgusta 2020. godine u tri mesta u Srbiji iz kojih bude najviše prijavljenih devojčica. Konkurs za ovogodišnje učesnice otvoren je od 22. juna do 12. jula, …\nUčesnice prvog i drugog Rok kampa za devojčice nastupiće na ovogodišnjem Exit festivalu od 4. do 7. jula. Devojčice će nastupati svako veče od 19:15 na OPENS Future Shock bini, zajedno sa drugim mladim izvođačima domaće scene. Ovo će biti odlična prilika da publika Exit festivala čuje kako zvuče mlade …\n“Devojčice rokaju!” je kratki dokumentarni film autorke Mine Petrović koji se bavi temom žena na alternativnoj muzičkoj sceni kroz priču o tri muzičarke. Selena, Iva i Viktorija imaju nešto zajedničko – muziku i Rok kamp za devojčice koji ih je povezao. U okviru Dok’n’ritam festivala prisutni će imati priliku da …