Stigla nova aplikacija - "Katastarski alarm": Evo kako æe funkcionisati - Biz - B92.net\nStigla nova aplikacija - "Katastarski alarm": Evo kako æe funkcionisati\n"Katastarski alarm" je najnovija aplikacija Republièkog geodetskog zavoda.\nIzvor: B92.net ponedeljak, 27.12.2021. | 16:20\nRGZ je aplikaciju kreirao sa ciljem da vlasnika ili bilo koga ko ima pravni interes alarmira o svim promenama u vezi sa nepokretnošæu.\nNa taj naèin graðani æe biti obavešteni u realnom vremenu i ukoliko neko zlonamerno pokuša da podnese zahtev za: promenu vlasništva ili upis zabeležbi i tereta, voðenje sudskog spora, ispravku greške, kao i bilo koje druge radnje koje mogu da nanesu štetu vlasniku i ugroze njegova prava.\nDa bi korisnik dobijao informacije o svim promenama na nepokretnosti koju prati, potrebno je da popuni zahtev na sajtu RGZ-a verifikovan elektronskim potpisom, a sva obaveštenja æe mu stizati putem elektronske pošte bez odlaska na šalter ili svakodnevnog proveravanja u aplikaciji eKatastar na sajtu RGZ-a.\nMasovna primena ove aplikacije direktno æe uticati na promenu loših navika u društvu: pokušaje reketiranja vlasnika nepokretnosti i korišæenje pravnog okvira za prevarne radnje, saopšteno je iz RGZ-a.\nKako se navodi, kreiranjem "Katastarskog alarma" Republièki geodetski zavod je zaokružio sistem koji efikasno štiti prava graðana nad nepokretnostima. Taj sistem obuhvata korišæenje ePeèata, servisa za potvrðivanje autentiènosti elektronskih dokumenata i najmoderniju aplikaciju za odbranu od sajber napada.\nRelevantne meðunarodne organizacije, i pre uvoðenja ovog sistema, svrstale su Srbiju na deseto mesto u Evropi i èetrnaesto globalno po sigurnosti vlasništva, a sa ovim sistemom, koji je jedinstven u svetu, Srbija je utvrdila svoju lidersku poziciju u toj oblasti, navodi se u saopštenju. Graðanima i svim investitorima obezbedila je najveæi stepen pravne sigurnosti za sve nepokretnosti upisane u katastar.\nKako se dodaje, svojim digitalnim servisima RGZ je maksimalno pojaèao odbrambene redove prema korupciji i uveo politiku nulte tolerancije za iznudu - reket. Meðutim, da bi se problem u potpunosti rešio, RGZ je intenzivirao, veæ visoko razvijenu saradnju sa MUP-om.\n"Apelujemo na vlasnike nepokretnosti da koriste 'Katastarski alarm' kako bi pravovremeno mogli da prijave MUP-u i sudovima lica koja zloupotrebljavaju podnošenje zahteva da bi pribavili protivpravnu korist i napravili štetu", navodi se u saopštenju Republièkog geodetskog zavoda.\nKatastar nepokretnosti je mesto u sistemu državne uprave koje identifikuje sve prevare i propuste nastale pre postupka upisa. Novim uslugama RGZ je stavio taèku na pokušaje zloupotrebe unutar sistema zemljišne administracije van katastra, a koji ugrožavaju vlasnike, dodaje se.\nLink za pristup aplikaciji nalazi se na stranici https://alarm.rgz.gov.rs/katalarm/


- Digitalni zeleni sertifikat predstavlja objedinjenu potvrdu kojom se dokazuje da li ste primili vakcinu protiv COVID-19 i da li imate rezultate testiranja na zaraznu bolest SARS-CoV-2. On predstavlja potvrdu koja je kvalifikovano elektronski pečatirana i kao takva ne može biti falsifikovana niti zloupotrebljena. Digitalni zeleni sertifikat, pored ličnih podataka - imena, prezimena, JMBG-a, pola i broja pasoša, sadrži podatke da li je lice vakcinisano, broj primljenih doza, kao i datum primanja prve i druge doze. Takođe, ovaj sertifikat sadrži i rezultate PCR, Antigenskog i Serološog testa - izjavio je dr Mihailo Jovanović, direktor Kancelarije za IT i eUpravu.\nVAKCINISANI DOBIJAJU DIGITALNE SERTIFIKATE Šta će pisati u elektronskoj potvrdi i gde će građani Srbije sa njom MOĆI DA PUTUJU\nKako će izgledati DIGITALNI SERTIFIKATI O VAKCINACIJI? Jedna od opcija je aplikacija za mobilni telefon, a evo koji podaci će pisati u njima\n"Naš sertifikat po ugledu na EK, SZO i kineski, radi se i na bilateralnim sporazumima"\nJovanović za “Blic” kaže da međunarodna validnost Digitalnog zelenog sertifikata trenutno ne postoji.\n- Na preporukama rade Evropska komisija, Svetska zdravstvena organizacija i Kuna. Mi smo zbog toga napravili sertifikat po uzoru na sve što oni rade i naš sertifikat može da se dobije na srpsko-engleskom i srpsko-kineskom. Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija intenzivno radi na bilateralnim sporazumima sa drugim zemljama i informisaće javnost kako koji od sporazuma bude potpisan - kaže za “Blic” Mihailo Jovanović, direktor Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu.\nKao jedan od najvažnijih segmenata ističe sprečavanje zloupotreba.\n- Vrlo je bitno da smo sertifikat digitalno potpisali i na taj način sprečavamo zloupotrebe sertifikata. Očitavanjem QR koda dobija se pravo stanje iz baze vakcinisanih i testiranih i praktično onemogućava zloupotreba - zaključuje Jovanović.\nKako do digitalnog zelenog sertifikata?\nDIGITALNI ZELENI SERTIFIKATI I U POŠTAMA Potvrde o vakcinaciji su besplatne, a potreban je pasoš - ovo je PROCEDURA


Premijerka Srbije na konferenciji o razvoju 'kreativne industrije'\n► Premijerka Srbije na konferenciji o razvoju 'kreativne industrije'\n13.03.2018 | 14:03h ► 15:31h Beograd\nNa konferenciji u Beogradu "Kreativna Srbija: Budućnost je kreativna", premijerka Srbije Ana Brnabić je danas u govoru najavila "sistemsku pomoć" razvoju "kreativne industrije kao najbrže rastućeg sektora u zemlji".\nJedna od najvažnijih prednosti kreativne industrije koja obuhvata umetnost i druge oblasti koje se zasnivaju na autorstvu i intelektualnoj svojini, jeste što, ;ocenila je Brnabić, "zadržavamo ljude u Srbiji", zatim što ljudi koji su otišli, mogu da se vrate, a i da stranci dođu i započnu poslovanje u Srbiji.\nPo jednoj analizi Svetske banke, "kreativna industrija" u Srbiji zapošljava više od 100.000 ljudi od kojih skoro 70 odsto ima između 25 i 44 godine, polovina je visokoobrazovana, a veliki broj čine žene.\nTaj sektor sa 31.835 firmi 2016. godine, beleži stabilan rast od 4,6 odsto godišnje u protekle tri godine i ostvaruje prihod od 4,7 milijardi evra, što je 13,5 odsto BDP Srbije.\nKonferencija je okupila veliki broj stručnjaka iz različitih oblasti kreativnih industrija, poput Lazara Džamića, Ivana Medenice, Tijane Palkovljević Bugarski i Biljane Srbljanović, ali i organizacija kao što su EXIT i Beerfest i kreativnih prostora poput Nove Iskre i Mokrin House.\nUčesnici konferencije razgovarali su o nekim od trenutnih izazova i ograničenja sa kojima se suočavaju pojedinci i organizacije koje posluju u ovom sektoru. Posebno se razgovaralo o nastavku konstruktivnog dijaloga i buduće saradnje privatnog i javnog sektora u cilju unapređenja kreativnih industrija.U okviru konferencije, kojoj je prisustvovalo više od 250 učesnika posebna pažnja posvećena je kulturnoj diplomatiji i načinima na koje Srbija može da iskoristi svoje kreativne potencijale za re-brendiranje na svetskoj sceni.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević, u okviru panela o kreativnosti i obrazovanju rekao je da uvođenjem projektne nastave u obrazovni program za 1. i 5. razred osnovne škole, imamo za cilj da podstaknemo razvoj kreativnosti i analitičkog rešavanja problema.\n"Kroz ovu vrstu obrazovanja naša deca će biti spremna da preuzmu odgovornost i inicijativu i razviju preduzetnički duh", dodao je ministar Šarčević.\nBrnabić: O eventualnoj rekonstrukciji Vlade konsultovaću se i sa Vučićem\n"O rekonstrukciji Vlade neću pričati u medijima, jer je to tema za koju mislim da ne treba da bude deo estrade", kazala je Brnabićka novinarima.\nKako je istakla, javnost će biti informisana o eventualnim promenama, ukoliko ih bude, čim bude imala bilo kakve informacije.\n"O rekonstrukciji ću razgovarati sa svojim timom u vladi, ali i sa predsednikom Republike Aleksandrom Vučićem, koji je i predsednik najjače stranke, koja u parlamentu pruža podršku vladi koju ja vodim", kazala je premijerka.\nNa pitanje novinara da li će Vlada Srbije podržati inicajativu za izgradnju spomenika bivšem predsedniku Srbije Slobodanu Miloševiću, ona je istakla da to u ovom trenutku nije pitanje za Vladu Srbije, već za gradske vlasti.\nOna je istakla da je vrlo ponosna što je na čelu vlade koja je izdvojila novac za izgradnju spomenika Zoranu Đinđiću u Beogradu.\nBrnabić: Država ne ulaže u 'halal proizvodnju', ali podržava proizvođače\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da privreda Srbije nije planska i da zato država neće ulagati u "halal proizvodnju", ali će podržati privatne investicije u tu proizvodnju i uskladiti sertifikate.\n"Srbija nema plansku ekonomiju i država ne ulaže u halal proizvodnju. To je stvar tržišta, ponude i potražnje. Ako potražnja stoji, sigurna sam da će tržište to izbalansirati", rekla je ona novinarima.\nMinistar trgovine Rasim Ljajić izjavio je ranije danas da Srbija nema problem da izveze meso, već da obezbedi dovoljne količine za izvoz.\n"Postoji mnogo veća potreba za mesom iz Srbije nego što su sada naši potencijali proizvodnje", rekao je Ljajić i podsetio i da je Srbija od kvote za izvoz goveđeg mesa na tržište Evropske unije od 8.700 tona u 2017. izvezla samo 400 tona.\n"Halal" na arapskom znači "čisto" i "dozvoljeno" i obuhvata ono što islam dopušta, što se odnosi i na namirnice i ishranu.\nBrnabić je rekla danas da je cilj njene posete Nemačkoj da dodatno učvrsti odnose sa tom zemljom, kao i da nema očekivanja da će biti "nekih kvantitativnih" pomaka po pitanju stava o...\nŠarčević: Protest u Rektoratu prešao svaku granicu pristojnosti\nMinistar prosvete Mladen Šarčević izjavio je danas da protest studenata u Rektoratu predstavlja flagrantno narušavanje autonomije univerziteta i da takvih primera nema u svetu.\nPoslanik Dveri Boško Obradović izjavio je danas da osim ministra policije Nebojše Stefanovića i ministra finansija Siniše Malog u vrhu vlasti u Srbiji sumnjive doktorate imaju i bliski...


Peak Design Dual Plate PL-D-2 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Fotoaparati & Kamere > Oprema > Dodatna oprema za digitalne fotoaparate > Peak Design Dodatna oprema za digitalne fotoaparate\nPeak Design Dual Plate PL-D-2 cene\nTrenutno nemamo slike za Peak Design Dual Plate PL-D-2\ncena od 2.551,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Peak Design Dual Plate PL-D-2 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Peak Design Dual Plate PL-D-2 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Dodatna oprema za digitalne fotoaparate cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Peak Design Dodatna oprema za digitalne fotoaparate, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Peak Design Dual Plate PL-D-2 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Peak Design Dual Plate PL-D-2. Pre kupovine, podatke za Peak Design Dual Plate PL-D-2 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nPeak Design Clutch camera hand strap CL-2Peak Design Leash Camera Strap BlackPeak Design Shell SMALL weatherproof camera coverPeak Design Shell MEDIUM weaterproof camera coverPeak Design Shell LARGE weaterproof camera coverPeak Design Pro Pad PP-2Peak Design Dual Plate PL-D-2Peak Design Capture Camera Clip CP-S-3 silverPeak Design Capture Camera Clip CP-BK-3 blackPeak Design Capture (clip only) CC-S-3 silverPeak Design Capture (clip only) CC-BK-3 black\nPeak Design Clutch camera hand strap CL-2


Bande koji rade sa ransomwareom sada žrtvama prete i telefonom\nVesti, 24.12.2020, 12:30 PM\nAmerički FBI je poslao upozorenje kompanijama u privatnom sektoru da sajber-kriminalci koji ransomwareom DoppelPaymer pokušavaju da iznude novac od žrtava, telefonom pozivaju žrtve vršeći dodatni pritisak da plate. Biro kaže da su upoznati sa slučajevima kada je grupa DoppelPaymer pozivala žrtve kako bi ih zastrašila i prisila da plate otkupninu.\nOvakavi incidenti se događaju od februara 2020. godine, rekao je FBI u upozorenju koje je poslato američkom privatnom sektoru 10. decembra.\nIstu taktiku su koristile još četiri druge grupe koje rade sa ransomwareima Sekhmet (sada nije u funkciji), Maze (nije u funkciji), Conti i Ryuk. Ove grupe su koristile ovu taktiku od septembra, mesecima pošto ju je prvi put primenila grupa DoppelPaymer, koja je prema tvrdnjama FBI, u više slučajeva, posle infekcije pozivala žrtve kako bi iznudila plaćanje zastrašivanjem ili preteći da će objaviti ukradene podatke.\nBiro je detaljno opisao jedan incident u kome su pretnje upućene napadnutoj kompaniji eskalirale u pretnje zaposlenima, pa čak i njihovim rođacima. U tom slučaju jedan od napadača, koristeći lažni američki telefonski broj je, tvrdeći da se nalazi u Severnoj Koreji, zapretio da će objaviti ili prodati podatke kompanije ako ne plati otkupninu. Tokom sledećih telefonskih poziva upućenih istoj kompaniji, napadači su zapretili da će poslati nekog u dom jednog od zaposlenih, pri čemu su rekli njegovu kućnu adresu. Kriminalci su tada pozvali i nekoliko rođaka zaposlenog u kompaniji.\nPretnje nasiljem, kao u ovom slučaju, obično su prazne. S druge strane, pretnje da će podaci biti objavljeni ili prodati ne treba potcenjivati.\nKriminalna grupa DoppelPaymer jedna je od više od 20 grupi koje rade sa ransomwareom a koje imaju namenske veb sajtove za objavljivanje podataka ukradenih od kompanija koje odbiju da plate otkupninu. To je njihov vid osvete.\nU mnogim slučajevima kompanije ignorišu ove pretnje i odluče da vrate podatke iz rezervnih kopija, ali takođe su poznati slučajevi kada su kompanije odlučile da plate kako bi sprečile objavljivanje osetljivih informacija.\nU upozorenju, FBI preporučuje žrtvama da zaštite svoje mreže kako bi sprečile upade, a u slučaju napada žrtvama se preporučuje da obaveste vlasti i pokušaju da izbegnu plaćanje otkupnine jer ovo ohrabruje kriminalce da nastave sa napadima koji im donose brzu i laku zaradu, bez ikakvih posledica.


Kina odobrila vakcinu za decu od tri do 17 godina - 05.06.2021, Sputnik Srbija\nKina je odobrila vakcinu kompanije „Sinovak“ za hitnu upotrebu za decu između tri i 17 godina, izjavio je direktor te kompanije Jin Veidong. 05.06.2021, Sputnik Srbija\nKineska masovna kampanja vakcinacije, u okviru koje je do 3. juna podeljeno 723,5 miliona doza, važi za osobe starije od 18 godina.On je rekao da maloletnici imaju manji prioritet u vakcinaciji protiv kovid-19, u poređenju sa starijim osobama, koji su u većem riziku da dobiju ozbiljnije simptome ukoliko se zaraze.Preliminarni rezultati iz prve i druge faze kliničkih testiranja pokazali su da vakcina može da izazove imuni odgovor kod dece od tri do 17 godina, kao i da su neželjene reakcije bile blage, navodi Rojters.Kako se dodaje, državna farmaceutska kuća „Sinofarm“, koja koristi sličnu tehnologiju kao „Sinovak“, takođe priprema prijavu za upotrebu vakcine kod mlađih osoba.Vakcina „KanSino Bajolodžiks“ koristi drugačiju tehnologiju i ušla je u drugu fazu testiranja osoba između šest i 17 godina.„Sinovak“ je, inače, završio fazu dva kliničkog testiranja gde su učesnici dobili i treću dozu, izjavio je Jin.Kod onih koji su je primili, primećeno je desetostruko povećanje antitela u roku od sedam dana, odnosno 20 puta u roku od pola meseca, preneo je Tanjug.Pročitajte još:\nvesti, kina, deca, vakcina, virus korona\nKina je odobrila vakcinu kompanije „Sinovak“ za hitnu upotrebu za decu između tri i 17 godina, izjavio je direktor te kompanije Jin Veidong.\nKineska masovna kampanja vakcinacije, u okviru koje je do 3. juna podeljeno 723,5 miliona doza, važi za osobe starije od 18 godina.\nKada će vakcina „Sinovak“ biti odobrena za opštu upotrebu maloletnim licima zavisi od imunizacione strategije zdravstvenih vlasti Kine, naveo je Jin za državnu televiziju.\nOn je rekao da maloletnici imaju manji prioritet u vakcinaciji protiv kovid-19, u poređenju sa starijim osobama, koji su u većem riziku da dobiju ozbiljnije simptome ukoliko se zaraze.\nPreliminarni rezultati iz prve i druge faze kliničkih testiranja pokazali su da vakcina može da izazove imuni odgovor kod dece od tri do 17 godina, kao i da su neželjene reakcije bile blage, navodi Rojters.\nKako se dodaje, državna farmaceutska kuća „Sinofarm“, koja koristi sličnu tehnologiju kao „Sinovak“, takođe priprema prijavu za upotrebu vakcine kod mlađih osoba.\nVakcina „KanSino Bajolodžiks“ koristi drugačiju tehnologiju i ušla je u drugu fazu testiranja osoba između šest i 17 godina.\n„Sinovak“ je, inače, završio fazu dva kliničkog testiranja gde su učesnici dobili i treću dozu, izjavio je Jin.\nKod onih koji su je primili, primećeno je desetostruko povećanje antitela u roku od sedam dana, odnosno 20 puta u roku od pola meseca, preneo je Tanjug.


Ostale državne organizacije - BAZA PROBLEMA\nNarodni parlament > BAZA PROBLEMA > Ostale državne organizacije\nOstale državne organizacije\nDostavljanje presude ponekad traje koliko i sam sudski postupak\n[wpsr_addthis type=“sharecount“ scstyle=“grouped“] OPIS PROBLEMA: U dosadašnjoj sudskoj praksi pokazalo se da postoji veliki problem sa ažurnošću rada pisarnica sudova opšte nadležnosti, posebno u delu otpremanja, a samim tim i dostavljanja pismena (posebno presuda, rešenja i sl.) strankama u sudskim postupcima. Ovaj problem usporava rad sudova ali takođe značajno odlaže i zadovoljenje pravde, čime su […]\nDužan si da platiš, iako ti nećemo reći koliko i do kada\n[wpsr_addthis type=“sharecount“ scstyle=“grouped“] OPIS PROBLEMA: Sudovi opšte nadležnosti, a takođe i privredni sudovi, dostavljaju građanima i pravnim licima, taksenim obveznicima, opomene čije izdavanje taksiraju sa 390 dinara, a za postupke pred privrednim sudovima i sa 780 dinara. Izdavanje opomena se radi u skladu sa principom „neznanje zakona ne opravdava“. Međutim, izdavanje opomena u slučajevima kad […]\nKoja je cena uklanjanja vozila "paukom"? Normalno ona viša\n[wpsr_addthis type=“sharecount“ scstyle=“grouped“] OPIS PROBLEMA: Odlukom o određivanju naknade za uklanjanje vozila (Sl glasnik RS 109/09), Vlada Republike Srbije utvrdila je visinu naknade za uklanjanje vozila koja su parkirana ili zaustavljena suprotno odredbama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, odnosno odbačena na mestu na kome je dozvoljeno zaustavljanje i parkiranje vozila. Uklanjanje ovih vozila vrši […]\n[wpsr_addthis type=“sharecount“ scstyle=“grouped“] OPIS PROBLEMA: Ustavni sud Republike Srbije na svojoj Internet prezentaciji, u delu Obraćanje Sudu/Vaš predmet u Sudu, upućuje građane i pravna lica na obraćanje pisarnici Suda, u vremenskom periodu od 9 do 14 časova, a radi dobijanja informacija o podnetim predlozima i inicijativama. Međutim, preko telefonskog broja pisarnice navedenog na kontakt stranici […]\nNaknade za preglede i lekarska uverenja u domovima zdravlja\n[wpsr_addthis type=“sharecount“ scstyle=“grouped“] OPIS PROBLEMA: Visine naknada za izdavanje različitih lekarskih uverenja varijaju od zdravstvene ustanove do zdravstvene ustanove. Najskuplja su lekarska uverenja za potrebe zasnivanja radnog odnosa. Tako izdavanje uverenja licima koja će konkurisati za radno mesto sa povećanim rizikom zna da košta i više od 6000 dinara. Uverenja plaćaju i žrtve porodičnog nasilja […]\n[wpsr_addthis type=“sharecount“ scstyle=“grouped“] OPIS PROBLEMA: Centar za zaštitu i edukaciju korisnika finansijskih usluga Narodne banke Srbije, deo Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama, ne razmatra obaveštenja pružena od strane uzbunjivača, data u vezi sa nezakonitim poslovanjem davaoca finansijskih usluga (banke, lizing kuće i sl.). Centar po pravilu ne razmatra navode iz obaveštenja građana u vezi […]


ЛОКАЛНА ПРИВРЕДА СЕ ПОСТЕПЕНО ОПОРАВЉА\nLOKALNA PRIVREDA SE POSTEPENO OPORAVLjA\nNačelnik opštine Lopare Rado Savić rekao je Srni da se privreda ove majevičke opštine, nakon popuštanja mjera uvedenih zbog pojave virusa korona, postepeno oporavlja.\n„Privredni subjekti ponovo rade, neki punim kapacitetom, a određeni broj njih postepeno uključuje radnike“, rekao je Savić i izrazio očekivanje da će za otprilike mjesec dana stanje biti kao na početku krize.\nOn je istakao da su neki privredni subjekti u Loparama čak i primali radnike za vrijeme situacije vezane za virus korona, kao što je Firma „Termoelektro oprema“ koja je primila novih tridesetak radnika.\n„Situacija je, sve u svemu, dobra i očekujem da će se trend koji smo imali prije ove krize nastaviti, te da ćemo moći ići i dalje kada su u pitanju naši opštinski planovi – privlačenje drugih investitora, naročito naših ljudi iz dijaspore“, naveo je Savić.\nNa području opštine Lopare uspješno, osim „Termoelektro opreme“, posluje i firma „Enterijer Kojić“, „Đokić metal“, „Polivita“, „Kristin mod“, „Termal int“, preduzeće „SAS“, „Smiljevac prom“, „Smart sistem“, „Integral MCG“, te „Ran-rad“ i drugi koji su vratili ili postepeno vraćaju svoje zaposlene.


Iznajmljeni stan i ugradnja sigurnosnog sistema – rešenje postoji! – "RS MEDIA" Deronje\nIznajmljeni stan i ugradnja sigurnosnog sistema – rešenje postoji!\n15 februara, 2020 Od webpodrska 0\nČesto ističemo da je instalacija sigurnosnog sistema odlično rešenje ako je naš cilj bezbedan dom. Međutim, dom nije uvek prostor koji je u našem vlasništvu. Prostor u koji se svakodnevno vraćamo nakon napornog radnog dana, prostor u kojem se opuštamo, prostor u kojem žive naši najbliži, prostor u koji pozivamo prijatelje i rodbinu – postaje dom. Dakle, uslov da stan ili kuću nazivamo domom nije da objekat bude u našem vlasništvu. A, svaki dom, bez obzira na vlasnika, zaslužuje pouzdani sigurnosni sistem, koji će štititi prostor i ukućane.\nUkoliko iznajmljujete prostor, sigurno ste se susreli sa određenim ograničenjima kada je uređenje u pitanju. Stanodavci u ugovoru mogu navesti različita pravila, koja mogu uticati i na svakodnevni život podstanara. Međutim, bezbednost prostora i sigurnost svih koji u tom prostoru borave, su stavke koje bi svima trebalo da bude dostupne! Vlasnik nekretnine će se ponekad sam postarati da prostor koji izdaje bude pokriven sigurnosnim sistemom, ali je osiguranje prostora ponekad prepušteno zakupcima. Ograničenja koja se tiču uređenja prostora ponekad se mogu sukobiti s mogućnostima instalacije sigurnosnog sistema, ali bi trebalo imati na umu da rešenje uvek postoji!\nPored ograničenja u uređenju, podstanari često oklevaju da ugrade sigurnosni sistem u svoj privremeni dom jer ne žele da instalirani sistem ostave u nasleđe sledećem podstanaru, niti da se opterećuju remontom sistema tik pred selidbu. Na svu sreću, savremeni sigurnosni sistemi nude idealno rešenje. Pre nego što odlučite u koji sigurnosni sistem želite da investirate, posavetujte se sa stručnim licima, kako biste u obzir uzeli sve neophodne varijable.\nSavetujemo da pre ugradnje sistema porazgovarate na ovu temu sa stanodavcem i da mu ništa ne radite iza leđa, čak i ako sama ugradnja neće dovesti do značajnijih promena u izgledu prostora. Nakon razgovora, stanodavac će možda i sam ponuditi da učestvuje u celom procesu. Zajedno procenite i uporedite želje i potrebe. Prostor bi trebalo zaštititi od provale, poplave, požara i emisije opasnih gasova, dok je naknadna instalacija drugih pametnih opcija uvek moguća.\nAko iznajmljujete poslovni prostor ili prostor za život, stanodavci su sigurno svesni da morate biti bezbedni sve vreme boravka u objektu koji izdaju. Zbog toga, priča o ugradnji sigurnosnog sistema nikako ne bi smela da postane tabu tema. Ako tek planirate da iznajmite prostor, čak i pre nego što potpišete ugovor, porazgovarajte sa vlasnikom nekretnine. Možda se i pre vašeg zvaničnog useljenja mogu preduzeti prvi koraci u obezbeđenju prostora. Najbolje bi bilo da se zajedno obratite stručnjacima, iznesete sve stavke i objasnite okolnosti, a stručno lice će se potruditi da pronađe idealno rešenje koje će odgovarati i jednoj i drugoj strani.\nInstalaciju sigurnosnog sistema ne morate staviti na čekanje dok ne postanete ponosni vlasnik sopstvene nekretnine. Sigurnost prostora i ljudi koji u njemu borave predstavlja prioritet, a opasnost ne diskriminiše po pitanju stambenog stanja. Mislite na vreme i obezbedite prostor koji trenutno nazivate svojim domom.\nOznakealarmni sistemi deronje dom iznajmljeni stan kamera poslovni prostor rs media sigurnosni sistemi sigurnost ugradnja ugradnja video nadzora video nadzor\nPrethodni članakPrethodno 5 razloga za ugradnju video nadzora u poslovnom prostoru\nSledeći članakSledeće Stručna instalacija sigurnosnih sistema – veoma bitno za sve kompanije


Onaj ko neće da radi briše se sa evidencije pola godine | Glas Muslimana Crne Gore\nOnaj ko neće da radi briše se sa evidencije pola godine\nU Crnoj Gori ne postoji evidencija koliko građana je odbilo posao koji im je ponudio Zavod za zapošljavanje, kazali su Pobjedi u toj ustanovi\nOni nijesu objasnili zašto u sistemu ne postoji takva statistika, ali su saopštili da iz evidencije na šest mjeseci brišu sve one osobe koje ne prihvate ponuđeni posao ili se ne uključe u program aktivne politike zapošljavanja, a za koji su prethodno pokazali interesovanje.\n“Osoba koja je prijavljena u evidenciji Zavoda za zapošljavanje je u obavezi da traži posao i prihvati ponuđeni našim posredovanjem. U obavezi je i da prihvati uključivanje u programe aktivne politike zapošljavanja, ukoliko je prije toga potpisao plan zapošljavanja, kao rezultat dogovora sa savjetodavcem”, kazali su iz Zavoda za zapošljavanje.\nBrisanjem sa evidencije Zavoda gubi se i pravo na zdravstveno osiguranje.\n“U slučaju da se osoba koju smo izbrisali sa evidencije u toku šest mjeseci, koliko traje „kazna” prije nego je opet upišemo, teže ili teško razboli uvijek nađemo rješenje da ona dobije zdravstveno osiguranje”, objasnio je nezvaničan izvor Pobjede iz Zavoda.\nIz ove ustanove nijesu mogli da nam odgovore koliko je bilo takvih slučajeva, jer ne vode ni tu evidenciju.\nNekoliko osoba koje su na birou rada već neko vrijeme, a koje su željele da ostanu anonimne, tvrde kako ponekad dobijaju ponude za posao koji ne odgovara njihovim referencama.\nPojedini su, nemajući drugog izbora, prihvatali, dok su neki odbili i bili kažnjeni brisanjem sa evidencije na šest mjeseci.\nU Zavodu, međutim, kažu da imaju razumijevanja kada nezaposleni odbiju ponuđeni posao u slučajevima kada su uslovi rada neodgovarajući ili kada se radi o poslu koji ne zadovoljava nivo njihove stručne spreme.\n“Pod ponuđenim odgovarajućim radnim angažovanjem podrazumijeva se posao koji odgovara nivou kvalifikacije i stručnoj osposobljenosti tražioca zaposlenja. Ukoliko se desi da odbije ponuđeni posao zbog neodgovarajućih uslova koje poslodavac nudi, kao što su neobezbijeđen smještaj u drugom gradu, ishrana, prekovremeni rad bez nadoknade, zapošljavanje van mjesta prebivališta i slično tome imamo razumijevanja”, objašnjavaju u Zavodu.\nIz Ministarstva rada i socijalnog staranja kažu kako Crnogorci rijetko odbijaju posao.\n“S obzirom na relativno malo tržište rada i iskazanu tražnju za radnom snagom, ne možemo govoriti o tome da naši građani odbijaju posao kada im se ukaže prilika za zaposlenje”, napominju iz ovog resora.\nNi oni nemaju evidenciju koliko je osoba odbilo ponuđeni posao, ali upozoravaju da prema Zakonu o zapošljavanju i ostvarivanju prava iz osiguranja od nezaposlenosti, „nezaposleno lice ima obavezu da aktivno traži zaposlenje i prihvati odgovarajuće, u skladu sa zakonom i individualnim planom zapošljavanja”.


Izabran novi premijer Japana - Izazov\nIzabran novi premijer Japana\nRadio-televizija Srbije\t 4. oktobra 2021. 08:30\nU japanskoj prestonici Tokiju glasanjem poslanika u parlamentu izabran novi premijer te dalekoistočne zemlje.\nNa vanrednoj sednici parlamenta za novog predsednika vlade izabran je Fumio Kišida (64), lider vladajuće Liberalno-demokratske partije (LDP), koji je u prošlosti služio i kao ministar inostranih poslova, odnosno, ministar odbrane.\nKišida, koji je danas postao stoti po redu premijer u istoriji Japana, je sredinom prošle nedelje na unutarpartijskim izborima LDP izglasan za novog šefa te stranke. Proteklih nekoliko dana on je birao članove budućeg vladinog kabineta, čije je imenovanje takođe danas potvrđeno, tako da od danas zvanično sa radom počinje novi sastav japanske vlade.\nKišida, koji je po profesiji bankar, na kormilu partije i države zamenio je bivšeg premijera Jošihidea Sugu, koji je na toj funkciji proveo godinu dana i, uprkos dobrom startu, vremenom izgubio poverenje građana i stranačkih kolega zbog propusta u rukovođenju kovid krizom i pripremama za olimpijske igre, te zbunjujućih i nesigurnih poteza u protekla dva meseca tokom priprema za partijske i predstojeće parlamentarne izbore.\nKišida važi za iskusnog, uglađenog diplomatu i čoveka koji veran postojećem establišmentu, pa domaći analitičari očekuju da će on u suštini nastaviti da sprovodi dosadašnju politiku vladajuće LDP, bez većih zaokreta.\nU sastav Kišidine vlade ušlo je čak 13 ministara koji nemaju prethodno iskustvo na toj funkciji.\nPrioriteti nove vlade su nastavak borbe protiv kovida, donošenje velikog finansijskog paketa za stimulisanje privrede i mere za podizanje nataliteta. Tu će Kišida i njegovi saradnici imati lakši zadatak od prethodnika, jer je vakcinisanje, koje je u Japanu kasnilo tri, četiri meseca za drugim razvijenim industrijskim zemljama sveta zbog čega su i Olimpijske i paralimpijske igre u Tokiju održane bez prisustva publike, uzelo maha tokom avgusta i septembra, pa je epidemiološka situacija sada mnogo povoljnija nego pre i tokom održavanja najvećeg svetskog sportskog događaja.\nNova vlada se, međutim, suočava sa relativno teškom spoljno-političkom situacijom, gde treba da se nosi sa po Tokio uznemiravajućim razvojem situacije kao što su dramatično jačanje vojne moći suseda Severne Koreje i Kine i zaoštravanje odnosa u Tajvanskom moreuzu, što može imati političke i eokonomske posledice i po Japan.\nNovog premijera i šefa LDP, kao prvi veći zadatak, očekuje rukovođenje izbornom kampanjom za parlamentarne izbore, za koje se očekuje da će biti održani 31. oktobra.\nLDP je od svog osnivanja 1955. godine, samo pet godina provela u opoziciji, tako da bi njen eventualni poraz na tim izborima i ekspresna smena Kišidine vlade bili veliko iznenađenje.


POČELO SA RADOM NOVO ODELJENJE U VRTIĆU “VEVERICA” U CRVENKI – ВОЈВОЂАНСКE\nPOČELO SA RADOM NOVO ODELJENJE U VRTIĆU “VEVERICA” U CRVENKI\nZjaja 19/12/2019\tЦрвенка\nU Crvenki je počelo sa radom novo odeljenje vrtića „Veverica“ sa kuhinjom i trpezarijom, gde će svoje vreme ubuduće provoditi trideset mališana, navodi nasemesto.\nOtvaranjem odeljenja vaspitne grupe “Mace” znatno je smanjena lista čekanja, koja je predstavljala veliki problem u Crvenki. Na rešavanju ovog problema intenzivno se radilo u protekle dve godine, u saradnji sa školom i lokalnom samoupravom, kao osnivačem.\n“Ustupanjem prostora u prizemlju i adaptacijom za naše potrebe pružila se mogućnost da primimo još tridesetoro dece, odnosno još jednu vaspitnu grupu”, kaže direktorka PU “Bambi” Vesna Jovović koja je dodala da se još oko petnaestoro dece najmlađeg uzrasta, od jaslica pa nadalje, nalazi na listi čekanja.\n“Ranije je bilo više dece u poludnevnom boravku, a ove i prethodnih godina je sve išlo u korist celodnevnog boravka, tako da deca u svim grupama borave po devet sati u vrtiću”, dodaje Vesna Jovović.\nRukovodilac vrtića “Veverica” Dragana Mitošević zahvalila se u ime kolektiva, roditelja i dece na novom vaspitnom prostoru i izrazila nadu da će uskoro doći i do neke nove saradnje.\nIspred lokalne samouprave, vrtić “Veverica” posetili su predsednik Skupštine opštine Kula Velibor Milojičić i rukovodilac Odeljenja za investicije, zaštitu životne sredine i energetski menadžment Blažo Kostić.\nPrevious Previous post: НАСТАВЉЕНА АКЦИЈА ЗА БЕЗБЕДНИЈУ ДЕЦУ У САОБРАЋАЈУ\nNext Next post: ШКОЛСКУ ШУМУ ДОБИЛИ И РУСКОСЕЛЦИ, У ПЛАНУ И ДВА ИГРАЛИШТА ЗА ДЕЦУ


► Nemački ministar kaže da je dogovor sa Vučićem važan deo Berlinskog procesa\n25.08.2020 Beograd / Berlin\nNemački ministar privrede Peter Altmajer i predsednik Srbije Aleksandar Vučić dogovorili su danas administrativno partnerstvo dve strane u cilju unapređenja u oblastima međusobne saradnje i jačeg vezivanja Srbije za unutrašnje tržište Evropske unije, saopštila je Vlada Nemačke.\nMinistar Peter Altmajer rekao je posle video-konferencije sa predsednikom Vučićem da se administrativno partnerstvo između njegovog ministarstva i kabineta predsednika Srbije odnosi i na jačanje lanaca dobavljača, održive buduće investicije i dublju saradnju u postizanju ciljeva Zelenog ugovora EU.\nAltmajer je naglasio da je to "važan korak u okviru Berlinskog procesa" i da će dve strane raditi na stvaranju "održivih struktura privredne saradnje, koje su upravo u vreme korona krize važnije nego ikada", saopštilo je nemačko Ministarstvo privrede i energetike.\nU saopštenju se navodi da je administrativno partnerstvo, pored drugih nemačkih inicijativa za Zapadni Balkan, važan instrument u okviru Berlinskog procesa, i da takva bilateralna administrativna partnerstva već postoje sa Crnom Gorom, Kosovom i Severnom Makedonijom, pored regionalnih inicijativa kao što su dobavljačka inicijativa za Zapadni Balkan, digitalni samit Zapadnog Balkana i dualno obrazovanje.\n"Administrativna partnerstva imaju za cilj da kroz modernizaciju uprave u privredno relevantnim inostranim partnerskim ustanovama, unaprede okvirne uslove za privređivanje. U tu svrhu nemački službenici se šalju na kraće ili duže savetodavne misije u parterske ustanove, kojima prenose svoje znanje i iskustvo", piše u saopštenju.\nU saopštenju nemačkog ministarstva navodi se da je Srbija važan motor regionalnog ekonomskog prostora Zapadnog Balkana i da su privredni odnosi Srbije i Nemačke pre izbijanja globalne pandemije imali dinamičan razvoj, a trgovinska razmena dostigla je 2019. godine rekordnih više od 5 milijardi evra.\nDodaje se da su nemačka preduzeća proteklih godina u Srbiji uložila više od 2,53 milijarde evra, čime su se svrstala među vodeće investitore.\nNovi talas koronavirusa puni evropske bolnice\nNovi udar koronavirusa s rekordnim brojem zaraženih u evropskim zemljama puni bolnice širom kontinenta s opasnošću da u pojedinim članicama Evropske unije zdravstvene ustanove ostanu bez...\nĐorđević (Oslobođenje): Objava novih ministara još jedno Vučićevo zamajavanje naroda\nPredsednik pokreta Oslobođenje Mlađan Đorđević ocenio je da je današnja objava imena novih ministara u vladi Srbije "još jedno Vučićevo zamajavanje naroda" i, kako je rekao,...


Glavni cilj projekta je angažirati nevladine organizacije koje djeluju u okviru Sigurne mreže i imaju iskustvo i stručnost u direktnom radu sa žrtvama nasilja u porodici, kako bi procijenio utjecaj COVID-19 na specijalizirane usluge podrške žrtvama nasilja u porodici i identificirale posebne potrebe za buduće djelovanje.\nAnalize će se definisati prioriteti za prevazilaženje nedostataka u sistemu podrške.\nRezultati pomenute Analize koristit će se dalje u procesu definisanja prioriteta za prevazilaženje nedostataka u sistemu podrške, te će se pristupiti izradi policy brief-a s jasno definisanim preporukama, što će biti alat Sigurne mreže za zagovaranje s organima vlasti na svim nivoima za unapređenje podrške radi održivog funkcionisanja sigurnih kuća u kriznim situacijama, kao što je pandemija, ali i sve druge vanredne situacije.\nPored toga, projekat će imati značajnu ulogu u procesu zagovaranja na različitim nivoima vlasti, kako bi se specijalne usluge podrške uključile u osnovne usluge i pružile osnovu za njihovo održivo funkcionisanje tokom krize i šire. S tim u vezi, Sigurna mreža će započeti zagovaranje sa predstavnicima vlasti na nivoima entiteta i kantona (najmanje u tri kantona i dvije regije u Republici Srpskoj), kako bi se specijalne usluge podrške uključile u osnovne usluge i kako bi se omogućilo njihovo održivo funkcionisanje tokom krize i šire. Također, Sigurna mreža će nastaviti proces saradnje na gender institucionalnim mehanizmima, primarno sa Agencijom za ravnopravnost spolova i entitetskim gender centrima, kako bi se uputila preporuka lokalnim zajednicama/kantonima i komisijama za ravnopravnost splova da se planiraju interventna sredstva za finanisiranje specijaliziranih usluga podrške žrtvama nasilja u porodici u kriznim situacijama.\nKao nastavak prošlog projekta koji je Fondacija lokalne demokartije realizovala uz podršku UN Women, nastavit će se proces zagovaranja sa zakonodavcima na različitim nivoima vlasti, kako bi se usvojio novi Zakon o zaštiti od nasilja u porodici u FBIH. Akcenat će se staviti na saradnju s Komisijom za ravnopravnost spolova Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH i predstavnike klubova poslanika političkih partija, kako bi se produbio proces zagovarnja za usvajanje Zakona.\nFondacija lokalne demokratije raspisuje poziv za odabir nezavisne/og konsultantice/ta za izradu dokumenta: Minimalni standardi za pružanje spelicijaliziranih usluga podrške žrtama nasilja u porodici u sigurnim kućama u BiH u skladu s preporukama Istanbulske konvencije, s posebnim naglaskom na dodatne usluge u kriznim situacijama.\nOvaj dokument će pokazati šta su to minimalne potrebe i šta svaka sigurna kuća treba da pruži korisnicama, s posebnim naglaskom na potrebe koje su proizašle iz situacije s pandemijom.\nU okviru izrade minimalnih standarda, koristit će se iskustva i standardi sigurnih kuća, uz naglasak na prilagođavanje načina pružanja usluga u vanrednim okolnostima. Dokument o minimalnim standardima će sadržavati preporuke Istanbulske konvencije i obaveze svake države potpisnice da uspostavi minimalne unicficirane standarde pružanja spelicijaliziranih usluga podrške na cijeloj teritoriji zemlje, te procjenu troškova za sljedeće usluge podrške:\no Sigurna kuća\no SOS telefon\no Specijalizirana psihološka podrška\no Besplatna pravna pomoć\nIskazat će se i specifični dodatni troškovi koji su direktno povezani s problemom pandemije (maske, sredstva za dezinfekciju, testovi, lijekovi, prostori za izolaciju, dodatna kupatila, dodatna oprema zbog neplaniranog priliva većeg broja korisnicai dr.)\nRezultati dokumenta o minimalnim standardima će se koristiti u procesu zagovaranja kako bi se uticalo da institucije obezbijede interventna sredstva u situacijama krize i podrže i Sigurne kuće, kao što se podržavaju druge usluge (domovi za nezbrinutu djecu; zavodi djecu sa posebnim potebama, starčki domovi i sl.).\nFondacija lokalne demokratije raspisuje poziv za odabir jedne/og nezavisne/og konsultantice/ta za izradu dokumenta, što uključuje izradu metodologije, desk analizu, analizu prikupljenih podataka iz 7 sigurnih kuća u BiH, te izradu minimalnih standarda za pružanje specijaliziranih usluga podrške u skladu sa preporukama Istanbulske konvencije.\n· Visoka stručna sprema\n· Poznavanje domaćeg i međunarodnog pravnog i institucionalnog okvira u oblasti rodno zasnovanog nasilja, s akcentom na odlično poznavanje Konvencije Vijeća Evrope o sprečavanju i suzbijanju nasilja prema ženama i nasilja u porodici (Istanbulske konvencije)\n· Iskustvo u izradi analiza javnih politika i zakonskih akata u oblasti rodno zasnovanog nasilja (navesti kao reference minimalno tri objavljena analitička i istraživačka rada)\n· Prijedlog cijene usluge\nPrijave se mogu dostaviti u elektronskoj verziji najkasnije do 28. marta 2022. godine na sljedeću email adresu: tubsasa@bih.net.ba, ili poštom, na adresu Fondacije lokalne demokratije, Radićeva 11, 71000 Sarajevo.\nSaopštenje za javnost Inicijative „Mir sa ženskim licem” povodom 8. marta, Međunarodnog dana žena i Sedmice rodne ravnopravnosti u BiH\nZAUSTAVITE POLITIKE RATOVA I PODJELA\nJAVNI POZIV za dostavljanje ponuda za konsultantske usluge na izradi Plana zagovaranja u skladu sa trenutnim stanjem Zakona o zaštiti od nasilja u porodici Federacije BiH


Članovi Konzervativne partije britanske premijerke Tereze Mej možda su obezbedili podršku dovoljnog broja članova te stranke za glasanje o poverenju premijerki, navodi danas politički urednik "Bi-Bi-Sija" Lora Kunsberg, nakon što su dva visoka ministra u vladi podnela ostavku.\n"Šuška se da su torijevski poslanici dostigli magičnu broju od 48 pisama kako bi izdejstvovali glasanje o poverenju - nema načina da se sazna da li je to tačno - do sastanka u 17.30", napisala je Kunsberg na Tviteru.\nOSTAVKE U BRITANSKOJ VLADI Nakon smene Dejvisa, NOVI MINISTAR ZA BREGZIT je Dominik Rab\nDa bi se uopšte glasalo o poverenju premijerki, potrebno je da 15 odsto članova parlamenta iz Konzervativne partije Tereze Mej napiše pismo predsedavajućem takozvanog "komiteta 1922" te stranke, objašnjava Rojters.\nKonzervativci trenutno imaju 316 članova parlamenta, tako da je potrebno da 48 njih napiše takva pisma kako bi osporili Mej, navodi britanska agencija, uz napomenu da "komitet 1922" treba da se sastane kasnije danas.\nPutin: Naslednik Mejove da poštuje interese saradnje s Rusijom\nDŽONSON NA KOLENIMA Niko nije verovao da može da bude gori premijer od Tereze Mej - SVE DO SADA\nNa Parlamentarnom trgu u Londonu počelo je okupljanje demonstranata u znak solidarnosti sa protestima protiv policijske brutalnosti u SAD ali i kao znak protesta zbog policijskog nasilja i rasizma u Britaniji.


Friends Quiz Act or Draw - Gadget 4 Gift prodavnica poklona\nFriends Quiz Act or Draw\nPočetak 5 Proizvod 5 Friends Quiz Act or Draw\nFriends Quiz Act or Draw količina\nŠifra proizvoda: 0120 Kategorije: Društvene Igre, Filmovi, Serije i Knjiga, Friends, Nova Godina, Pokloni za nju Oznake: druđenje, društvena igra, friends, igra, prijatelji\nFriends Quiz Act or Draw je zabavna društvena igra koja se igra u timovima (2 ili više igrača po timu) i u kojoj se zahteva poznavanje serije Prijatelji (Friends). Neka najmlađi igrač počinje prvi sa bacanjem kockice. U zavisnosti šta je kockica pokazala, od njegovog tima se zahteva da odgovori na pitanje, odglumi ili da nacrta odgovor. Sve ovo možda i nije teško da nije vremenski ograničeno tajmerom koji dolazi u igri. Prvi tim koji sakupi 5 kartica je pobednik.\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Friends Quiz Act or Draw“ Odustani od odgovora\nPrivezak Central Perk\nŠolja Friends Personalities


Kopernikus hotel Prag poseduje 3 konferencijske sale: Bohemia, Libuša i Karlove Vari, od kojih svaka podržava brojne oblike za organizovanje poslovnih sastanaka i seminara. Sve sale su opremljene i poseduju projektor, platno, LCD TV, wi-fi, kablovski internet, flip chart, tablu za pisanje.\nU okviru konferencijske sale Bohemia nalazi se prelepa letnja terasa sa koje se pruža nezaboravan pogled na Beograd.\nAko imate potrebu za iznajmljivanjem kancelarije na kraći ili duži period ovo je pravo mesto za Vas. Hotel poseduje 2 business kancelarije koje su pogodne za sprovođenje opštih poslova ili za održavanje kraćih sastanaka.\nHotel Prag lociran je u samom centru Beograda. Hotel je zvanično otvoren 1929. godine i jedan je od najstarijih beogradskih hotela sa dugom tradicijom. Lepota same građevine, specifične za arhitekturu modernizma Evrope XX veka, svrstala ga je u jedan od objekata pod zaštitom Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda.\nKategorisan kao poslovni hotel sa 4*, raspolaže sa 82 moderno opremljene sobe koje će zadovoljiti potrebe i najzahtevnijih gostiju. Sistem inteligentnih soba, besplatan internet, LCD TV, mini bar, centralna klimatizacija sa mogućnošću ručnog podešavanja, sef, ketler, antialergijska posteljina, samo su neke od brojnih mogućnosti koje hotel pruža. Vodeći računa o potpunoj udobnosti, u sve sobe ugrađeni su prozori sa zvučnom izolacijom sa mogućnošću otvaranja, sa kojih se pruža pogled na prelepi Beograd.\nKopernikus hotel Prag poseduje restoran gde u otmenoj i prijatnoj atmosferi gosti mogu uživati u nacionalnim i internacionalnim jelima, specijalno kreiranih od strane njihovih stručnjaka kuvara. Restoran sa pogledom na jednu od najstarijih ulica u Beogradu stvara savršen osećaj hedonizma i uživanja. Kapacitet restorana je 60 mesta, dok sa aperitiv barom može primiti i do 110 gostiju.\nBar hotela sa kapacitetom do 50 mesta je idealno mesto za prvu jutarnju kafu, pauzu ili poslovni razgovor.\nRoyal Conference i Kopernikus hotel Prag su sklopili ugovor o međusobnoj saradnji. Na našoj web stranici možete proveriti raspoloživost i dostupnost konferencijskih sala i pratećih sadržaja hotela.


Bačevac: SNS ima prioritet, razgovor je mogućnost i sa ostalim bošnjačkim strankama\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Bačevac: SNS ima prioritet, razgovor je mogućnost i sa ostalim bošnjačkim strankama\nGeneralni sekretar Sandžačke demokratske partije (SDP) Muamer Bačevac izjavio je danas da očekuje pozitivan ishod razgovora o zajedničkom nastupu na predstojećim izborima sa Srpskom naprednom strankom (SNS).\nOn je u izjavi za radio Sto plus, komentarišući jučerašnji poziv lidera Stranke pravde i pomirenja (SPP) Muamera Zukorlića najvećim bošnjačkim strankama da formiraju jedinstvenu predizbornu listu, rekao da u SDP o takvoj mogućnosti trenutno ne razmišljaju.\n“Mi smo u dobrom tonu započeli razgovore sa naprednjacima o nastavku, do sada, konkretne i kvalitetne saradnje, oni idu u dobrom pravcu i nadamo se nastavku saranje, na zadovoljstvo svih građana Sandžaka jer smo u prethodnom periodu uradili dosta toga dobrog za ovaj region”, kazao je Bačevac, koji je i narodni poslanik u Skupštini Srbije.\nOn je dodao da bi, u slučaju neuspeha dogovora sa naprednjacima, Sandžačka demokratska partija “razmislila o samostalnom nastupu na izborima ili tražila koalicionog partnera”.\n“Mi smo otvorena, moderna stranka i razgovor je uvek mogućnost, pa i sa ostalim bošnjačkim strankama. U svakom slučaju, čini mi se da smo na dobrom putu da nastavimo saradnju sa Srpskom naprednom strankom”, poručio je Bačevac.\nPredsednik Stranke pravde i pomirenja Muamer Zukorlić pozvao je juče osnivača SDP-a Rasima Ljajića i lidera Stranke demokratske akcije (SDA) Sandžaka Sulejmana Ugljanina da zajedno nastupe na predstojećim republičkim i lokalnim izborima, formirajući jedinstvenu bošnjačku listu.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da bi time nakon tri decenije iskustva pokazali političku zrelost, odgovornost, snagu i sposobnost da lične, partijske i partikularne interese stave po strani.\nHamdija 29. Januara 2020. At 19:17\nE vala jeste uspeli ste Sanđžaku da oterate svu omladinu i onda možete posle sami sebe glasat ovim redom sram vas bilo ali vi neznate za to nemate vi obraz već ĐON OD OPANKA moram se i njemu izvinut jer je on bolji od vas fujjjj\nAmir 29. Januara 2020. At 14:08\nPa treba dr.mr Bacevac da zavrsi specijalizaciju i mozda ga uglavi sef da bude i neki ministar. Pustite najvece uvlacenje u istoriji skupstine Srbije od strane dr.mr Bacevca ministru zdravlja kojem je nadimak dr.Smrt. To je slika “nasih” predstavnika. Treba se najest,a usta moze samo zemlja da napuni.


Bojan Rankić: ”Ekonomik” je pozitivna priča iz Srebrenice - Vijesti365\nHome›Biznis›Bojan Rankić: ”Ekonomik” je pozitivna priča iz Srebrenice\nŽelja za povratkom u svoj rodni kraj i težnja da ekonomskim jačanjem, novim radnim mjestima i osiguranom egzistencijom, Srebrenici ponovo udahne život, kod mladog Srebreničana Bojana Rankića nametnula je ideju o pokretanju biznisa, sa jasnom vizijom suživota i prosperiteta svih njenih građana.\nBez obzira na etničke podjele u ovom malom gradu, smještenom u privredno nedovoljno razvijenom, podrinjskom dijelu Republike Srpske, njegova kompanija „Ekonomik grup“ danas proizvodi prepoznatljive građevinske kontejnere i zapošljava 88 radnika, srpske i bošnjačke nacionalnosti, koji zajedničkim radom, kolegijalnošću i međusobnim uvažavanjem šalju pozitivan primjer suživota i nižu poslovne uspjehe.\nDok potvrde uspješnog poslovanja, prepoznatljivosti i kvaliteta pristižu i gotovo svih dijelova Evrope, za Banjaluka.net Rankić se prisjetio svog povratka u Srebrenicu, prvih koraka u biznisu i početaka poslovanja koji dio svjetskog trenda donosi u Republiku Srpsku, a prepoznatljive proizvode plasirati na brojna regionalna i evropska tržišta.\n„Rođen sam u Srebrenici, ali kao i mnogi drugi kao 6-godišnji dječak u toku rata sam morao napustiti ovaj gradić. Znao sam da je samo otvaranjem novih radnih mjesta i sigurnom egzistencijom moguće razmišljati o povratku u radni kraj, što je bila velika želja kako moje porodice, tako i brojnih drugih Srebreničana. Zajedno sa Jovom Brekićem, 2006. godine osnivam ‘Ekonomik’, kao firmu za izvođenje završnih radova u građevinarstvu. Uvidjevši da na tržistu nema dovoljne ponude kvalitetnih građevinskih materijala, dvije godine kasnije ‘Ekonomik’ kao samostalna radnja donosi odluku da otpočne njihovu proizvodnju, sve do 2014. godine kada pokrećemo proizvodnju kontejnera u Srbiji“, prisjetio se Rankić.\nPočetak uspješne poslovne priče u Srebrenici\nPočetak proizvodnje građevinskih kontejnera, kao nove djelatnosti na našim prostorima nije bio nimalo lak, ali konstantan, marljiv i uporan rad doprinijeo je da „Ekonomik“ kontejneri ubrzo postanu prepoznatljivi na tržistu Srbije.\nParalelno sa početkom proizvodnje u pogonima kampanje u Srbiji, zbog svoje ekonomičnosti, funkcionalnosti i širokog spektra mogućnosti upotrebe, građevinski kontejneri se za kratko vrijeme rangiraju na sam vrh svjetskih trendova, zbog čega se u „Ekonomiku“ ubrzo javlja potreba za proširenjem proizvodnje.\n„Potreba za širim obimom proizvodnje, navela nas je na razmišljanje da svoju proizvodnju usmjerimo i na zemlje regiona. Blizina granice sa Srbijom i broj kvalifikovane radne snage, uz moju privrženost zavičaju kojem je potrebna pomoć u svakom pogledu prelomili su da proizvodnju pokrenemo u Srebrenici. Tada ispisujemo prvu stranicu ‘Ekonomik’ uspješne priče u Srebrenici“, priča Rankić.\nEkonomik Group d.o.o\nPoslovni uspjesi koje je kompanija nizala, nedugo zatim su je glorifikovali kao jednu od najperspektivnijih kompanija u istočnom dijelu Srpske, a njeni proizvodi za kratko vrijeme od osnivanja firme svoje mjesto pronašli su u Srbiji, Hrvatskoj i Crnoj Gori, a kao dokaz kvaliteta i pristupačnosti cijena je i sve češća saradnja sa zemljama Evropske unije, Austrijom i Njemačkom.\nBoro Kapetanović i Bojan Rankić\n„Naši kontejneri su stambenog, sanitarnog i magacinskog tipa. Korištenje kontejnera, kako u privrednom tako i u stambenom sektoru u zapadnoj Evropi je na mnogo većem nivou, nego što je to kod nas na Balkanu. Upravo zbog toga je i naš prioritetni cilj upoznati potencijalne kupce i prednosti koje oni ostvaruju korišćenjem naših kontejnera. Kada se uzme u obzir da za naše proizvode nisu potrebne posebne građevinske dozvole i da je cijena našeg proizvoda višestruka povoljnija od zidanih objekata slične veličine, postaje potpuno jasno zasto je potražnja za kontejnerima u stalnom porastu“, ističe Bojan Rankić, vlasnik „Ekonomik grup“.\nPoslovna orijentacija „Ekonomik grup“\nJoš od samog početka vizija kompanije bila je prosperitet, sigurna primanja i obezbjeđivanje jednakih uslova za sve njene zaposlene, što je spriječilo preslikavanje podjela karakterističnih za Srebrenicu posmatrajući je demografski ili politički. Poslovnim uspjesima kompanije tako danas u istoj mjeri doprinose i Srbi i Bošnjaci, koji ne osvrćući se na nacionalnu različitost učestvuju u ekonomskom oporavku Srebrenice.\nJovo Brekić, Mladen Grujičić i Bojan Rankić\n„Ponosni smo na multietičnu orijentaciju naše kompanije, kako u sastavu zaposlenih tako i naših spoljnih saradnika. Zapošljavamo 88 radnika, naših sugrađana i tako zajednički, ne osvrćući se na nacionalnu različitost dajemo svoj doprinos ekonomskom oporavku Srebrenice, Republike Srpske i Bosne i Hercegovine u cjelini. Uspjeli smo da svim zaposlenim obezbijedimo dobre uslove za rad, redovna primanja i ista prava za sve, što su glavni uslovi za pozitivnu radnu atmosferu. Od osnivanja firme do danas nismo imali niti jedan incident ili nesuglasicu među zaposlenim i sigurni smo da će to tako i ostati“, rekao je Rankić.\nTokom pandemije povećan obim proizvodnje\nIako je pandemija virusa korona, zbog obustave i poslovanja u ograničenim uslovima, ugroženog zdravlja zaposlenih, glavobolje zadala i mnogim svjetskim gigantima, kompanija „Ekonomik“ je i za vrijeme pandemije radila punim kapacitetom.\n„Čak smo uspjeli i povećati proizvodnju. Fabrika radi u dvije smjene, strogo se pridržavamo mjera nadležnih institucija, tako da možemo biti srećni da smo imali samo nekoliko zaposlenih sa manjim simptomima korona virusa. Zdravlje i bezbjednost naših zaposlenih nam je na prvom mjestu“, smatra Rankić.\nDruštvena odgovornost i solidarnost kompanije „Ekonomik“ posebno je došla do izražaja nakon razornog zemljotresa, koji je 29. decembra pogodio Hrvatsku, a koji se zbog greografske blizine u značajnoj mjeri osjetio i bez krova ostavio brojne porodice u Kostajnici i Kozarskoj Dubici.\nKompanija „Ekonomik“ tada je jednoj od porodica sa područja opštine Kostajnica koja je najviše pogođena u zemljotresima dodijelila stambeni kontejner, a vlasnik kompanije poručio da će i dalje nastaviti da pomaže najugroženijem stanovništvu iz Republike Srpske i Hrvatske.\nPomoć Vlade Republike Srpske i lokalne vlasti\nIskustvo sa lokalnom zajednicom i republičkim institucijama Rankić opisuje kao pohvalno i dodaje da postoji spremnost i dobra volja vlasti da pomogne ovom sektoru.\nRadovan Višković u posjeti kompaniji “Ekonomik grup”\n„Naša kompanija imala je posršku i institucija Republike Srbije i Republike Srpske čiju smo pomoć imali u samom početku. Počastvovani smo posjetama premijera Srpske Radovana Viškovića i ministra za privredu Vjekoslava Petričevića koji su takođe prepoznali značaj naše kompanije i njenih prozvoda za privredni razvoj Republike Srpske. Zahvalni smo na njihovoj spremnosti da pomognu u daljem razvoju kompanije“, rekao je Rankić.\nMilorad Dodik i Aleksandar Vulin u posjeti kompaniji “Ekonomik grup”\nAleksandar Vulin i Petar Đokić u posjeti kompaniji “Ekonomik grup”\nPodršku u radu kompanije, kao pozitivnog primjera poslovanja i odnosa među zaposlenima dao je i američki ambasador u BiH Erik Nelson nedavnom posjetom kompaniji.\n„Svojom posjetom njegova ekselencija Erik Nelson ukazao nam je veliku čast prepoznavši naše vrijednosti i značaj kompanije za razvoj Srebrenice i cijele regije. Američka ambasada je podržala neke projekte ove kompanije i radujemo se ako i u buduće budemo ostvarivali saradnju u cilju poboljšanja privrednog razvoja Srebrenice“, dodaje Bojan Rankić.\nErik Nelson u posjeti kompaniji “Ekonomik grup”\nGovoreći o planovima za budućnost i poslovanju kompanije u specifičnim uslovima uslijed pandemije virusa korona, Rankić zaključuje da bez obzira na sve poteškoće koje su zadesile cijeli svijet, moramo gledati pozitivno u budućnost.\n„Naš cilj je jasan. Pozicioniranje kompanje prepoznatljive u cijeloj Evropi po kontejnerima koji imaju višestruku namjenu, odličan kvalitet, pristupačnu cijenu i zadovoljne kupce“, zaključio je Rankić.


ORSPR: Srbi će Postati Ekološke Izbeglice (1)\nORSP: Srbi će postati ekološke izbeglice\nORSP – Pokret „Odbranimo reke Stare planine“ i ovog puta nije naišao na razumevanje premijerke\nPredstavnici Pokreta „Odbranimo reke Stare planine“ (ORSP), koji se protive izgradnji malih hidroelektrana, ocenili su da je nedavni sastanak sa premijerkom Anom Brnabić bio „očekivano neuspešan“ i najavili da će se, kako je i ranije planirano, 13. juna u podne ispred zgrade u Nemanjinoj u Beogradu održati veliki ekološki protest pod nazivom „Naše reke, naše šume, naš vazduh – naša zemlja“.\nORSP delegacija sastavljena od veoma uglednih ljudi\nOdbrana reka na Staroj planini počela je još krajem osamdesetih, kada su stanovnici Temske i drugih sela pružili otpor prevođenju Toplodolske reke u Zavojsko jezero.\n– Moje obraćanje premijerki odnosilo se isključivo na neispunjavanje preuzetih obaveza i neispunjenih obećanja sa sastanka sa predsednikom i ministrima krajem septembra kao i ne sprovođenja Rešenja o ukljanjanju cevi iz Rakitske reke. Na sva pitanja zašto država ne sprovodi rešenja koje je donela i šta je sa obećanjima o brisanju MHE iz zaštićenih područja, ministarka je odgovarala rečenicom „to morate da vidite sa Trivanom“. Rekao sam joj da ja nisam predsednik Vlade, već ona, i da Trivan nije moj ministar nego njen- kaže Jovanović.\nFoto: Milan Simonović – Gornja kaskada Koprenskog vodopada\nOn navodi da je nakon toga zamolio premijerku da proveri da li je građevinska dozvola za MHE „Zvonce“ u Rakiti poništena, s obzirom na to da im je, po njegovim rečima, pre nedelju dana Aleksandra Damnjanović, zamenica ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorane Mihajlović, to usmeno potvrdila i obećala da će im to rešenje dostaviti, ali da se od tada ne javlja.\n– Premijerka mi je odgovorila da ne želi da kontaktira sa gospođom Damnjanović. A na kraju je optužila pokret ORSP za anarhiju s obzirom na to da smo najavili proglašenje Ekološke autonomije za Staru planinu, što znači da će narod koji na tom prostoru živi na sebe preuzeti sprovođenje zakona pošto to država ne čini.\nPremijerki je jasno saopšteno da će ukoliko država ne sprovede Rešenja o uklanjanju cevi iz Rakitske reke, a za čije su sprovođenje svi rokovi odavno istekli, to učiniti meštani i građani i da, ukoliko ih bilo ko u tome bude spečio, dobiće prve ekološke izbeglice. To konkretno znači da će se stanovništvo Rakite iseliti iz svojih domova i doći pred Vladu pa neka im ona nađe mesto za život tamo gde ima vode – kaže Jovanović.\n– Tako je završen ovaj sastanak, uz napomenu da je premijerka obećala, što je bio i naš uslov, da svaki eventualni naš susret bude uz prisustvo medija, jer mi ne razgovaramo o državnim tajnama već smo samo građani koji žele da nastave da žive pored svojih reka – kaže Jovanović.\n– Profesor Ristić je premijerki objasnio da Norvežani pre svega strogo poštuju svoje zakone i pri tom imaju deset puta veće protoke, ali da je koncept izgradnje MHE potpuno dugačiji u odnosu na naš. U prevodu, norveške reke nakon izgradnje nastavljaju da teku, za razlku od naših kojih nakon izgradnje više nema – kaže Jovanović.\nKada je 2017. Ministarstvo ponovo iniciralo priču o provođenju reke kroz tunel, kao odgovor su ljudi, koji će kasnije pokrenuti Odbranimo reke Stare planine (ORSP), na reci Temštici upriličili performans „Molitva za reku“ koji je privukao značajnu pažnju javnosti i usmerio širu populaciju na ovaj problem.\nFoto: Milan Simonović – Vodopad Skok\nPortal „Nova Stara planina“ je zapravo ćerka pokreta ORSP tj institucionalni naziv udruženja, čiji je zastupnik Aleksandar Jovanović Ćuta, a osnovano za potrebe zvanične i institucionalne borbe kroz konkretne projekte za odbranu reka.\nSourceNova Stara Planina\nPokret "Odbranimo reke Stare planine"\nPrethodni tekstMITROPOLIT AMFILOHIJE: Litije se nastavljaju\nSledeći tekstMEDIJI: Može li Putin imati koristi od povlačenja američkih vojnika iz Nemačke


Cena struje će u budućnosti rasti - Nova ekonomija\nLiberalizacija tržišta energije je veoma važna jer donosi mnogo prednosti preduzetnicima, potrošačima i državi. Bez obzira na nju, cena struje ima tendenciju rasta na globalnom nivou narednih godina.\nOvo je rečeno na današnjem Energetskom doručku, koji je organizovala kompanija Energia Gas and Power d.o.o., najveći privatni snabdevač strujom u Srbiji.\nTa kompanija postala je deo italijanske kompanije Europe Energy i NET AG, koja je u nju unela kapital od oko 60,000,000 dinara.\nMateo Balarin, vlasnik i direktor kompanije Energy Group, rekao je da se njegova kompanija od pre nekoliko godina fokusirala na ulaganje u države koje već imaju ustanovljene veze sa Italijom. To je, pre svega, Rumunija, a potom i Slovenija i Hrvatska, u kojima je italijanska zajednica izuzetno snažna, a zatim i Srbija u kojoj posluje veliki broj italijanskih kompanija, kao što su Fijat i Calcedonia.\nBalarin je rekao da je energija u Italiji sektor kojim se bavi prevashodno država i koja je koristi za poreze.\nLiberalizovani deo energetskog sektora u Italiji iznosi samo 30 procenata, dodao je.\n"Liberalizacija je kod nas u Italiji bila uspešna, ali se onda umešala politika, odnosno država i uticala je na to da cene struje i dalje ostanu visoke. Zapravo, da oni veći deo tog iznosa stave sebi u džepove, odnosno da odnesu kao deo za porez", naveo je Balarin, dodajući da je bilo jednostavno dovesti struju u Evropu i prodati je jer je tako koštala najmanje i to je njegovoj kompaniji stvorilo probleme jer je umanjilo njihovu konkurentnost na tržištu.\nSadašnji način prodaje električne energije je mrtav\nZbog toga su morali nešto da menjaju i odlučili su da naprave sopstvenu revoluciju u kojoj je zadovoljstvo kupca uslugom najvažnija stvar.\n"Smatramo da je klasičan način prodaje električne energije, kakav je dosada bio u Italiji, mrtav. On ne daje više rezultate. Niti donosi dobit preduzeću kao što je Europe Energy, niti zadovoljava potrebe potrošača. Samim tim odlučili smo se da sprovedemo ovu revoluciju".\nZbog toga su rešili da ulažu u države kao što je Srbija, da tu prodaju električnu energiju i gas, ali da vremenom postanu operater kod koga će klijenti moći da na jednom mestu zadovolje sve svoje potrebe,a to su: prodaja struje, gasa, mobilne telefonije i konekcija sa internetom.\nGavrilović: U Srbiji imamo pet procenata tržišnog udela\nVelimir Gavrilović, generalni direktor kompanije E-nergia, rekao je da ova kompanija od 2015. do 2019. godine udesetostručila isporuku električne energije krajnjim kupcima.\n"Počeli smo 2015. da isporučujemo oko 50.000 megavat sati. Do kraja ove godine ćemo isporučiti oko 500.000 megavat sati krajnjim kupcima. Time smo zahvatili pet procenata tržišnog udela komercijalnog tržišta", rekao je.\nZa pet godina su osvojili su pet procenata tržišta.\nSnabdevaju preko 3000 tačaka strujom\nU Srbiji snabdevaju preko 3.000 tačaka električnom energijom, do kraja ove godine taj broj će porasti na oko 4.000 tačaka na celoj teritoriji Srbije.\nU Rumuniji gasom i strujom snabdevaju 11.000 korisnika, u Italiji 60.000 krajnjih korisnika, a kupce imaju i u drugim državama: Hrvatskoj, Makedoniji, Sloveniji...\n"Što se tiče cene struje u budućnosti, cenimo da će biti povremenih cenovnih padova, ali da će cena struje rasti, i to kao rezultat više faktora. Pre svega zbog CO2 sertifikata i onoga što je interes velikih fondova i banaka, koji drže masu ovih sertifikata, a to je da njihova cena raste. Trenutno su na nivou 28 evra po toni, ali je tendencija da će ta cena rasti čak do 45 evra po toni, što je izuzetan porast", naveo je.\nI električni automobili povećavaju cenu struje\nSrbija, Severna Makedonija i Crna Gora, na subvencije zastarelim proizvodnim kapactitetima-termocentralama izdvajaju 170 miliona evra iz budžeta.\nUkoliko bi sve ove države ušle u EU i morale da se povinuju energetskim propisima i da kupuju CO2 sertifikate, njihov trošak bi bio uvećan za čitavih milijardu evra, koje bi se finansirali iz budžeta tih država.\n"Očekujem dalji nastavak političke nestabilnosti na Bliskom Istoku što će držati cenu nafte na visokom nivou, a nastavlja se i neizvesnost oko novih gasnih ruta, koje čine cenu gasa nestalbilnom", rekao je Gavrilović.\nUvećana tražnja takođe utiče na cenu struje i ona je povezana s novom namenom eletrične energije, a to su električni automobili, koji će se sve više koristiti.\nPoslednjeg dana 2018. godine potrošeno 106,1 mi...\nMinimum 85 odsto stambenih zgrada u Srbiji ener...


Pretukli ga nasmrt jer su mislili da je Rom - Smedia\nPretukli ga nasmrt jer su mislili da je Rom\n04.02.2018 | 16:22\nNaš poznati glumac Dragan Maksimović preminuo je pre 17 godina, nakon što je brutalno pretučen na Zelenom vencu u Beogradu.\nMaksimovića su tukli huligani, naočigled prolaznika. Nešto više od dva meseca kasnije, na današnji dan, glumac je podlegao zbog zadobijenih povreda.\nPrema rečima prijatelja koji su ga posećivali u bolnici, pretukli su ga takozvani "skinhedsi" jer su mislili da je Rom. To je, prema rečima očevidaca bila grupa navijača Rada, revoltirana zbog gubitka tadašnje utakmice od Obilića.\nSpomen-ploča Maksimoviću postavljena je 18. novembra 2006. na inicijativu reditelja Gorana Markovića, koji je, u pismu gradskim vlastima, ukazao prethodno da je Maksimović iz nekog razloga zaboravljen, a njegov strašan kraj zataškan, te da ubice nisu...


Analize Arhiva - Stranica 3 od 34 - Biznis i Finansije\nHome\tTekstovi\tAnalize\nKako reformisati doktorske studije?\nby bifadmin 30. aprila 2014.\nReforma doktorskih studija važna je iz tri osnovna razloga. Prvi je značaj kvalitetnih doktorskih studija za razvoj društva. Naime, one predstavljaju krunu obrazovnog procesa ali i kamen- temeljac formiranja naučnika i predavača na visokoškolskim institucijama u određenoj naučnoj oblasti. Drugi je relativno veliko odstupanje kvaliteta doktorskih studija u našoj zemlji u nekim naučnim oblastima od onoga što predstavlja najviše međunarodne standarde. Jedna od važnih posledica takvog stanja je, sa jedne strane, hiperprodukcija kadrova sa titulom doktora nauka koji nisu obučeni da se na pravi način bave naučnim radom. Sa druge strane, sve je intenzivniji odlazak najdarovitijih mladih ljudi iz zemlje radi pohađanja kvalitetnih doktorskih studija inostranstvu. Sa ovih studija oni se često nikada više ne vrate, bilo zbog toga što ne žele da se vrate ili ne mogu da se u Srbiji zaposle na univerzitetima i istraživačkim institucijama. To dovodi do dramatične negativne povratne sprege na univerzitetima i institutima sa potencijalnim katastrofalnim dugoročnim posledicama po društvo. Treći važan razlog za reformu i za ovaj tekst jeste potreba da se na što racionalniji način koriste veoma oskudna (i sve oskudnija) sredstva koja država može da izdvaja za visoko obrazovanje i naučni rad. U vreme velike ekonomske i budžetske krize važno je da svaki državni dinar u ovoj oblasti bude uložen na najproduktivniji mogući način, navodi profesor Branko Urošević Ekonomskog fakulteta u prvom u seriji kratkih osvrta na važna pitanja u vezi sa reformom visokog obrazovanja u Srbiji koje će objavljivati u Kvartalnom monitoru. Prvi tekst izašao je u QM 35.\n30. aprila 2014. 0 komentar\nIako to može izgledati paradoksalno na prvi pogled, trend pogodnosti takođe radi u korist povećanja udela modernih prehrambenih trgovaca. Naime, sve više se otvara malih praktičnih prodavnica “na ćošku” koje pripadaju većim trgovinskim lancima (convenience store) u centrima gusto naseljenih srpskih gradova i njihovo tržišno učešće u srpskoj maloprodaji poraslo je sa 4% u 2008. na 5% u 2013. Pogodnost takođe pokreće razvoj manjih supermarketa koji se brzo povećavaju u broju i njihovo učešće u Srbiji je od 9% u 2009. poraslo na 12% u 2013.\nKako koristiti novu predpristupnu pomoć EU IPA II\nby bifadmin 20. marta 2014.\nEvropska unija, koja se sve više afirmiše kao akter u međunarodnim odnosima, već dugo godina pokušava da podrži ekonomski i politički razvoj širom sveta sa programima finansijske i tehničke pomoći. Naročito je tokom poslednje decenije razvila mehanizme za spoljnu pomoć koji postaju sve precizniji i strukturiraniji, sa velikim brojem različitih pravnih instrumenata na osnovu kojih su programi pomoći realizovani. Radi se o pravnim aktima, koji postavljaju principe i uslove za pruženje pomoći i na osnovu kojih Evropska komisija odlučuje o konkretnim projektima koje mogu predložiti zainteresovani subjekti u zemljama van Evropske unije. Jedan od bitnijih oblika spoljne pomoći odnosi se na zemlje, koje žele da pristupe Evropskoj uniji i čiji je cilj da te države što brže ispune uslove za članstvo u Uniji.\n20. marta 2014. 0 komentar\nUporedo sa globalizacijom tržišta evidentan je kontradiktoran trend sve većeg usitnjavanja preduzeća i smanjenja broja zaposlenih, što je kriza dodatno pojačala. Međunardoni finansijeri ali i mnoge države pokreću dodatne programe kreditiranja MSP, uključujući i najnovije “grupno finansiranje”, kako bi pokušale da smanje rastuću nezaposlenost, posebno među mladima. Međutim, pokazatelji IFC da više od trećine svetskih poslodavaca ne mogu da nađu odgovarajuće kadrove uprkos porastu radno sposobnih za 45 miliona svake godine, i novije studije o promeni trendova u zapošljavanju i u velikim kompanijama, ukazuju da je poblem otvaranja novih radnih mesta složeniji od pitanja dostupnosti izvora finansiranja.\n“Small first” je nova parola u EU, a pojedine članice su donele i posebne mere za podršku ovom sektoru. Velika Britanija je pokrenula program “Finansiranje za kreditiranje” kako bi podstakla banke da preduzetnicima ponude jeftine kredite. Posebno aktivna u pomoći MSP je Nemačka, koja je kroz rad KfW prošle godine odobrila čak 73,4 milijarde evra kredita. Evropska investiciona banka (EIB) je obezbedila 13 milijardi evra, čime je ojačana pozicija gotovo 220.000 MSP širom Evrope. Sa budžetom od 1,1 milijarde evra “Program za konkurentnost i inovaciju” (CIP) obezbeđuje garancije preduzetnicima koji nisu imali dovoljno finansijskih sredstava da samostalno apliciraju za kredite EIB, čija je prosečna vrednost iznosila oko 65.000 evra. Evropska komisija je pokrenula i informativnu kampanju za podsticanje MSP da izađu na berzu, ali i investitora da ulažu u ovaj sektor. Komisija je dodatno pokrenula “Program za konkurentnost kompanija i mala i srednja poduzeća” (COSME), vredan 2,3 milijarde evra, koji bi u periodu od 2014.do 2020. trebalo da omogući preduzećima potrebne garancije za zajmove. Pored toga, COSME će stimulisati i finansiranje venture kapitalom, sa posebnim fokusom na MSP u fazi širenja poslovanja.\nTo, međutim, ne zaustavlja porast nezposlenosti među mladima, za koje je prema oceni IFC rizik da neće naći posao gotovo tri puta veći u odnosu na ostale starosne populacije. Zato je kao jedan od mehanizama da se intenzivnije pokrene preduzetništvo, pre svega među mladima i radi upošljavanja mladih, osmišljen novi sistem finasiranja mikro, malih i srednjih preduzeća, nazvan “crowdfund investing” (grupno investiranje). Ovaj sistem će u Sjedinjenim Državama zvanično postati nova investiciona industrija od 1. januara 2014. godine, a pojedini analitičari ga već sada opisuju kao najveću reformu investicionog poslovanja od Velike depresije 30-tih godina prošlog veka. Pošto FCC da zeleno svetlo, a to se očekuje do kraja ove godine, u SAD će se pokrenuti platforme za grupno ulaganje koje će konkurisati bankama, uspostaviti berze za MSP, a postojeće mreže poslovnih anđela moći će efikasnije da ulažu i savetuju druge ulagače.\nEvropska kohezija i razmenjivi sektor privrede: Gde je tanko, tu se i kida\nby bifadmin 18. marta 2014.\nDa li je narušeno tkanje Evrope dodatno popustilo na njenoj periferiji? U studiji u kojom su se bavili strukturnim prilagođavanjem ekonomija i jediničnim troškovima rada pre i tokom krize istraživači Bečkog instituta za ekonomske studije došli su do zaključka da se zemljama centralne Evrope višestruko isplatilo jačanje sektora proizvodnje, ali su u mnogim drugim državama pukotine između Severa i Juga dodatno produbile.\n18. marta 2014. 0 komentar\nDa li je privatizacija glavni krivac za gubitak radnih mesta u Srbiji?\nby bifadmin 19. februara 2014.\nJedna od kritika koje se sve češće pojavljuju u javnosti odnosi se na to da je privatizacija odgovorna za gubitak nekoliko stotina hiljada radnih mesta. Po nekim procenama privatizacija je odgovorna za gubitak čak 800 hiljada radnih mesta, što je približno jednako ukupnom smanjenju broja radnih mesta u periodu 1989-2013. Prethodni stav implicira gotovo neverovatnu tvrdnju, a to je da je za gubitak radnih mesta u Srbiji isključivo odgovorna loša privatizacija, a da drugi faktori kao što su: tranziciona recesija, raspad tržišta bivše SFRJ, sankcije međunarodne zajednice, bombardovanje Srbije, aktualna svetska ekonomske kriza, loš privredni ambijent, greške u ekonomskoj politici i dr. nisu uticali na gubitak radnih mesta. Štaviše, iz ove tvrdnje sledi da je i smanjenje broja zaposlenih u preduzećima koja još nisu ni privatizovana, kao što je to slučaj sa javnim preduzećima ili preduzećima u restrukturiranju, odgovorna loša privatizacija!? Štaviše po ovoj logici privatizaciji se pripisuje i smanjenje zaposlenosti u izvornim privatnim preduzećima, do koga je došlo od početke krize!?\nU kojoj meri je ovakav stav apsurdan najbolje se uočava na osnovu poređenja kretanje broja zaposlenih, BDP i produktivnosti. Na ovaj način se otkriva kada i koliko radnih mesta je postalo nekonkurentno, odnosno kada su ekonomski izgubljena radna mesta. Ova analiza je važna u slučaju Srbije jer su zakonska ograničenja i karakteristike društvenih preduzeća sprečavali da se stvarni gubitak radnih mesta pretvori u formalno smanjenje zaposlenosti. U nastavku će se, hronološki navesti niz događaja i procesa koji su, uticali na značajno sma đaja i procesa koji su, uticali na značajno smanjenje stvarne zaposlenosti.\nU periodu 1990-1991. kao rezultat tranzicione recesije i raspada tržišta bivše Jugoslavije BDP Srbije je opao za oko 18%, a zaposlenost samo za 4%. Usled toga produktivnost je opala za oko 13%, što znači da je pri nivou produktivnosti iz 1989. godine, koji nije bila naročito visoka, BDP Srbije u 1991. godini mogao ostvariti sa 300 hiljada radnika manje. To znači da je osim 150 hiljada ljudi koji su u periodu 1990-91. godina ostali bez radne knjižice, još oko 300 hiljada radnika izgubilo produktivan posao, ali da su ostali formalno zaposleni – što znači da se pojavljuje vrlo velika razlika između stvarne i formalne zaposlenosti.\nU periodu 1992-93. godina, prvenstveno zbog uvođenja sankcija, a delimično i zbog hiperinflacije, BDP Srbije opada za čak 50%, dok se broj aposlenih smanjuje za samo 6%. Skromno opadanje zaposlenosti uprkos drastičnom padu BDP posledica je prvenstveno donošenja Uredbe kojom je otpuštanje u periodu sankcija zabranjeno. Kao posledica raskoraka između kretanja BDP i zaposlenosti produktivnost je u periodu 1992-1993. opala za čak 47%, a to znači da je uz nivo produktivnosti iz 1989. BDP u 1993. godini mogao da se ostvari sa oko 1,3 milion zaposlenih, dok je stvarna zaposlenost iznosila 2,25 miliona. Prema tome u 1993. godini broj neproduktivnih, fiktivnih radnih mesta dostigao je čak 1,1 milion.\nU periodu 1994. do 2001. BDP stagnira dok se broj zaposlenih postepeno smanjuje, najvećim delom kroz penzionisanje. Kao rezultat navedenih procesa višak zaposlenih u 2001. godini je iznosio blizu 900 hiljada, pod uslovom da je produktivnost bila na nivou iz 1989. Godine. Pri tome je relevantno da je nivo produktivnosti u Srbiji i 1989. godini bio nizak, a da je u periodu 1989-2001. produktivnost u svetu rasla, jer je svet u tom periodu prolazio kroz jednu od najdugotrajnijih ekspanzija.\nOd početka tranzicije BDP u Srbiji raste – kumulativni rast BDP u periodu 2000-2008, iznosio je 47% odnosno oko 5% prosečno godišnje. U periodu krize BDP Srbije opada pa je u 2012. godini bio za oko 2,5% manji nego u 2008. Godini. Prosečna stopa rasta BDP u celom periodu 2000-2012. godina iznosila je oko 3% godišnje što je nešto manje od proseka zemalja CEE u kojima je rast iznosio 3,4%. Da je Srbija rasla po prosečnoj stopi kao i\ndruge zemlje CEE sada bi njen nivo razvijenosti bio za oko 5% veći.\nOd 2000. godine do sada broj formalno zaposlenih smanjen je za 18%, odnosno za blizu 400 hiljada. Najveće smanjenje broja zaposlenih dogodilo se u periodu ekonomske krize, kada je broj formalno zaposlenih smanjen za preko 13%, odnosno za 270 hiljada. Veliki pad zaposlenosti u periodu ekonomske krize jednim delom je posledica krize, dok je drugim delom posledica oslobađanje viškova radnika u privatizovanim preduzećima. U periodu 2008-2012. stopa nezaposlenosti u EU je povećana za 3,4%, dok je u zemljama CEE stopa nezaposlenosti povećana za 5,5% Prema Anketi o radnoj snazi stopa nezaposlenosti u Srbiji je u periodu krize povećana za 11%, ali ovaj pad sadrži i krajnje nekredibilnu procenu pada zaposlenosti individualnih poljoprivrednika od oko 100 hiljada. Stoga bi korigovani porast stope nezaposlenosti u periodu 2008-2012. koji isključuje enorman pad broj zaposlenih individualnih poljoprivrednika iznosio 8-9%. Procenjeno povećanje stope nezaposlenosti za 8-9% u Srbiji u periodu krize je znatno veće od proseka zemalja CEE, a slično povećanje stope nezaposlenosti se dogodilo samo u Litvaniji i Letoniji.\nIznadprosečno povećanje stope nezaposlenosti u Srbiji je najverovatnije posledica isteka vremenskog perioda u kome je kupcima preduzeća u procesu privatizacije bilo zabranjeno da otpuštaju višak zaposlenih. S obzirom da je tempo privatizacije bio najbrži u periodu 2003-2005. početak ekonomske krize se poklopio sa istekom navedenog ograničenje za vlasnike privatizovanih preduzeća, pa je zbog toga došlo do ubrzanja otpuštanja radnika. Međutim, sa ekonomskog gledišta otpuštanje radnika u navedenom periodu uglavnom je predstavljalo formalizaciju stvarnog stanja, a to je da su navedena radna mesta tokom prethodne dve decenije postala neproduktivna.\nOd ukupnog broja od oko 900 hiljada neproduktivnih radnih mesta koji je postojao 2001. godine, oko 400 hiljada radnika je izgubilo posao ili otišlo u penziju, dok je oko 400 hiljada radnika produktivno zaposleno u privatizovanim preduzećima ili u izvornom privatnom sektoru, dok je oko 100 hiljada radnih mesta i dalje neproduktivno. Ako bi uzeli u obzir rast produktivnosti u svetu u periodu 1989-2012. broj neproduktivnih radnih mesta u 2000. godini iznosio bi oko 1,2 miliona, a po istoj računici i sada postoji nekoliko stotina hiljada neproduktivnih radnih mesta u Srbiji. Od 2000. godine do 2012. produktivnost u Srbiji je porasla za 75% do čega je oko 70% posledica rasta proizvodnje, a oko 30% posledica otpuštanja radnika.\nEventualna “odgovornost” privatizacije mogla bi da se svodi na to što sva neproduktivna radna mesta u privatizovanim preduzećima novi vlasnici nisu učinili produktivnim. Međutim, skoro da je je nemoguće očekivati da se 900 hiljada neproduktivnih radnih mesta u periodu od nekoliko godina učini produktivnim. Ako bi uzeli u obzir da je i 1989. godine bilo neproduktivnih radnih mesta u Srbiji, kao i da je u međuvremenu došlo do snažnog rasta produktivnosti u svetu moglo bi se oceniti da je većina radnih mesta u Srbiji 2000. godine bila neproduktivna. Skoro sva radna mesta u sektorima razmenljivih dobara (industrija, poljoprivreda i dr.) postala su nepoduktivna, a to znači i nekonkurentna na svetskom tržištu. Da bi se tada postojeća radna mesta postala konkurentna bile su potrebne investicije od nekoliko desetina, a možda i stotina milijardi evra, a za povećanje zaposlenosti bile su neophodne i dodatne investicije. Sigurno je da takve investicije nije bilo moguća obezbedi u periodu 2001-2008. godina, čak i da nisu postojale unutrašnja i spoljašnja ograničenja. Početak globalne ekonomske krize 2008. godine još više je smanjio mogućnosti Srbije da realizuje visoke investicije, koje su bile neophodne kako za otvaranje novih radnih mesta, tako i za očuvanje postojećih.\nUbedljiva većina empirijskih istraživanja u kojima se ispituju rezultati privatizacije u Centralnoj i Istočnoj Evropi ukazuju da je privatizacija pozitivno ili neutralno uticala na zaposlenost. Stoga se postavlja pitanje da li moguće da je samo u Srbiji privatizacije glavni uzrok značajnog povećanja nezaposlenosti? Pri tome treba imati u vidu da je Srbija primenjivala slične metode privatizacije kao i druge zemlje Centralne i Istočne Evrope. S obzirom da je Srbija poslednja ušla u proces masovne privatizacije na raspolaganju su joj bila iskustva drugih zemalja, pa je primenjivala metode koji su se u praksi pokazali kao najefikasniji. Stoga bi se teško mogao braniti stav da su metodi privatizacije u Srbiji bili slabiji nego u drugim zemljama CEE. Druga mogućnost je da da su inače dobri metodi privatizacije u Srbiji loše sprovođeni, zbog nekompetentnosti, korupcije i dr. Međutim, ni ovo objašnjenje nije ubedljivo jer je teško poverovati da je kompetentnost državne administracije bila značajno niža, a korupcija viša u Srbiji nego u sličnim zemljama, kao što su Rumunija, Bugarska, Hrvatska.\nRezimirajući prethodno ocenjujemo da je pripisivanje većine izgubljenih radnih mesta u Srbiji u periodu 1990-2013. godina privatizaciji duboko pogrešno, i da je ono posledica namernog ili nenamernog izostavljanja uticaja drugih faktora, počev od raspada bivše Jugoslavije, preko sankcija, do aktuelne ekonomske krize i grešaka u ekonomskoj politici i reformama.\ntekst je preuzet iz najnovijeg broja Kvartalnog monitora.\n19. februara 2014. 0 komentar\n17. januara 2014. 0 komentar\nby bifadmin 5. septembra 2013.\n5. septembra 2013. 0 komentar


Beta 7. marta 2021. 08:35\nPapa Franja stigao je danas, poslednjeg dana svoje posete Iraku, u severni deo zemlje gde će se služiti misu na otvorenom kod ruševina crkava koje su ekstremisti Islamske države oštetili ili uništili.\nVatikan se nada da će papina istorijska poseta osnažiti hrišćanske zajednice u Iraku i ohrabriti ih da ostanu u toj zemlji uprkos decenijama rata i nestabilnosti.\nPoglavar Rimokatoličke crkve takodje je preneo poruku medjuverske tolerancije i bratstva muslimanskim vodjama, uključujući vodećim šiitskom verskom vodji ajatolahom Aliju al Sistaniju na istorijskom sastanku u subotu.\nPapa Franja danas ide u grad Mosul na severu Iraka, koji je teško oštećen u ratu protiv Islamske države, da se moli za žrtve rata u Iraku. On će se moliti na trgu okruženom ostacima četiri oštećene hrižćanske crkve.\nMosul je bio centar kalifata koji je proglasila Islamska država u junu 2014. i konačno je oslobodjen u julu 2017, posle teških devetomesečnih borbi.\nPapa će helikopterom stići do male hrišćanske zajednice Karakoš, gde se mali broj porodica vratio posle bekstva od Islamske države 2014. Slušaće ispovesti stanovnika i moliti se u crkvi koju je Islamska država zapalila a koja je poslednjih godina obnovljena.\nZavršava dan misom na stadionu Irbil, u poluautonomnoj severnoj kurdskj oblasti, gde se očekuje okupljanje oko 10.000 ljudi. Papa je stigao u Irbil rano jutros gde su ga dočekala deca u tradicionalnim kostimima, i jedno dete obučeno kao papa.\nBroj hričćana u Iraku, koji se tu nalaze još od najranijih dana te vere, već je naglo opao i pre napada Islamske države i pre invazije predvodjene SAD-om 2003. koja je uvela zemlju u haos sa 1,5 miliona na samo nekoliko stotina hiljada koliko ih ima danas.\nPapa Franja želi da prenese poruku nade, naglašenu istorijskom prirodom njegove posete i činjenicom da je to njegovo prvo putovanje u inostranstvo od početka pandemije korona virusa.\nVatikan je javio da je preduzeo mere predostrožnosti zbog pandemije uključujući i na misi na otvorenom na stadionu koji će samo delimično biti popunjem.\nMedjutim, tokom cele papine posete veliki broj ljudi okupljao se da ga vidi a mnogi nisu nosili maske. Papa i članovi njegove delegacije su vakcinisani ali većina Iračana nije.


Projektovanje enterijera i izrada nameštaja Daničić Enterijeri Bogatić\nPorodična firma “Daničić enterijeri” osnovana je kao naslednik stolarske radionice koja se dugi niz godina bavila proizvodnjom nameštaja od masiva i pločastih materijala, kako unikatnih komada nameštaja tako i nameštaja po individualnom zahtevu klijenta.\nDaničić enterijeri se bavi projektovanjem enterijerskih rešenja, izvodjenjem svih vrsta gradjevinskih radova, vezanih za enterijer i proizvodnjom svih tipova nameštaja.\nU našem proizvodnom procesu koristimo širok spektar materijala koji čine svaki proizvod jedinstvenim. kombinacije punog drveta (hrast, bukva, trešnja, orah…), medijapana, furnira, univera, kao i poliuretanske, akrilne i vodene boje i lakove,- daju nam veliki broj mogućnosti u dizajniranju i izradi enterijera, od klasičnih do najmodernijih linija.\nOd ideje do realizacije Daničić Enterijeri\nPavla Orlovića 86


Naslov: 13 godina od bombardovanja RTS-a Pon 23 Apr - 4:55\nBeograd -- Okupljanjem porodica, kolega i prijatelja poginulih ispred spomenika "Zašto?" u Tašmajdanskom parku obeležava se 13 godina od bombardovanja zgrade RTS-a. U Nato bombardovanju zgrade RTS 23. aprila 1999. godine, u 2.06 sati, poginulo je 16 radnika te kuće.\nU znak sećanja na poginule radnike, podignut je spomenik "Zašto?", kojim porodice i prijatelji stradalih ukazuju da nema odgovora na pitanje zašto su poginuli njihovi bližnji.\nDirektor RTS-a u vreme bombardovanja, Dragoljub Milanović, osudjen je 2002. godine na deset godina zatvora, zbog nepoštovanja naredjenja Savezne vlade, po kojem je zaposlene i tehniku trebalo da izmesti iz zgrade u Aberdarevoj ulici.\nUdruženje novinara Srbije i Sindikat novinara Srbije su povodom Dana sećanja na 16 radnika ubijenih u NATO bombardovanju RTS-a, pozvale\nDodaje se da je bombardovanjem RTS-a 1999. godine ustanovljena praksa upotrebe vojne sila protiv medija u medjunarodnim sukobima iako su oni civilni objekti i ne mogu biti vojni cilj.


Glavna tužiteljica Haškog tribunala Carla del Ponte uvjerena je u političku spremnost vlasti Srbije da svi optuženi za ratni zločin budu uhapšeni i prebačeni u Hag. "Dobili smo konkretne znake dobre saradnje", rekla je ona i dodala kako očekuje da svi bjegunci budu locirani, uhapšeni i proslijedjeni Medjunarodnom sudu za ratne zločine.\nGlavna tužiteljica Haškog tribunala (ICTY) Karla del Ponte nagovijestila je danas u Beogradu da æe Na Press konferenciji nakon razgovora s predsjednikom Srbije Borisom Tadićem, Del Ponte je rekla da će njen izvještaj o saradnji Srbije s Haškim sudom biti pozitivan, ali da do sredine juna očekuje "i druge pozitivne korake".\nPopratila je to riječima izgovorenim na lokalnom jeziku – Hoću rezultate – sada!.\nPredsjednik Srbije Boris Tadić potvrdio je spremnost lokalnih dužnosnika da se uhapsi Ratka Mladića. On je rekao da je zemlja opredijeljena za završetak saradnje "zbog vlastite budućnosti i pomirenja sa susjednim narodima i državama, a ne zbog Evropske unije, Haškog tribunala i medjunarodnih institucija".


SRBI NE BI RATOVALI ZA KOSOVO: Čak 73 odsto anketiranih građana se ne bi latilo oružja zarad južne pokrajine\nIzvor: Telegraf.rs, 13.Feb.2017, 00:53\nVećina građana Srbije smatra da ne bi bilo opravdano ući u oružanih sukob da bi Kosovo i Metohija ostali u sastavu Srbije, pokazuje istraživanje Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\nPrema istraživanju, koje će biti predstavljeno sutra, ni većina glasača desničarskih stranka poput SRS >> Pročitaj celu vest na sajtu Telegraf.rs << i Dveri ne bi bila spremna da se lati oružja zbog južne srpske pokrajine, piše sutrašnji Blic.\nNajveći procenat negativnih odgovora na ovo pitanje dali su ispitanici iz ÐB - čak 96 odsto.\nBeta: Naslovna strana za ponedeljak, 13. februar 2017. godine\nIzvor: RTS, 13.Feb.2017\nVelika većina građana Srbije smatra da ne bi bilo opravdano ući u oružani sukob kako bi Kosovo i Metohija ostali u sastavu Srbije, pokazuje istraživanje Beogradskog centra za bezbednosnu politiku. . Da ne bi trebalo ići...\nAstronomija – peti VR showcase u Startit Centru Beograd\nProslavljen Nacionalni praznik Republike Francuske\nFrancuska komedija “Zaljubljen u moju ženu u bioskopima\nNova Digital konferencija u septembru\nKina - svetski prvak fudbala u sponzorstvu\nDan pre: 12.Feb.2017\nDan posle: 14.Feb.2017


Niš: Besplatna obuka za početnike u programiranju | Edukacija\nNaučno-popularno predavanje u Astronomskom društvu Novi Sad 17/03\nRuma: Konkurs za projekte kulture 14/01\nKako bi mogli da pohađaju besplatnu obuku kandidati moraju biti nezaposleni, da imaju računar i predznanje o tehnologijama.\nKrajnji rok za prijavu za besplatnu petomesečnu obuku za početnike u programiranju je 10. septembar 2016. godine.\nTokom kursa polaznici će imati priliku da steknu teorijsko znanje, ali i praktične veštine. Na obuku će krenuti 20 kandidata koji će biti izabrani od svih prijavljenih.\nZainteresovani treba da pošalju biografiju i motivaciono pismo na [email protected], a polaznici će potpisati ugovor kojim garantuju da će pohađati kurs i da će platiti penale u slučaju da ne budu redovni.\nPrema rečima menadžera klastera naprednih tehnologiju u Nišu Gorana Mladenovića, glavna ideja je da se dokvalifikuju i zaposle mladi ljudi i napominje da je nakon prvog ovakvog projekta 2013. godine čak 18 od 24 polaznika dobilo posao u niškim kompanijama.\nProjekat se realizuje uz podršku gradske Kancelarije za mlade, a finansijski su ga podržale Razvojna agencija Srbije (RAS) i Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ.


POKS dodelio nagrade najuspešnijima u 2018. godini - Sportklub\nPOKS dodelio nagrade najuspešnijima u 2018. godini\nVesti ostali sportovi - Ostalo Autor:Bojan Marinković19. apr. 201914:21 > 14:24\nNa svečanosti koju Paraolimpijski komitet Srbije tradicionalno organizuje svake godine, dodeljena su priznanja za najuspešnije sportiste paraolimpijce u 2018.\nParaolimpijski komitet Srbije dodelio priznanja najboljim paraolimpijcima u 2018. godini\nGodinu za nama obeležili su veliki uspesi srpskih paraolimpijaca.\nSamo na evropskim i svetskim prvenstvima srpski paraolimpijci su u 2018. godini osvojili 22 medalje. Para atletska reprezentacija je na Evropskom prvenstvu u Berlinu postavila novi rekord osvajanjem 13 medalja, što je najuspešniji nastup jedne srpske reprezentacije na evropskim prvenstvima, a Beograd je po prvi put bio domaćin jednog evropskog prvenstva – Evropskog prvenstva u para streljaštvu, koje je Međunarodni paraolimpijski komitet ocenio kao jedno od najbolje organizovanih ikada.\n„Srpski paraolimpijci su i na ovom Evropskom prvenstvu ostvarili izuzetne rezultate„, istakao je Zoran Mićović, predsednik Paraolimpijskog komiteta Srbije.\nProglašeni su najuspešniji pojedinci, ekipa i trener u 2018. godini:\nNajuspešnija paraolimpijka u 2018. godini je stonoteniserka Borislava Perić – Ranković. I u 2018. godini je nastavila niz osvajanja zlatnih medalja na svetskim prvenstvima. Od 2013. godine se nije desilo da nije osvojila najmanje jednu zlatnu medalju godišnje na paraolimpijskim igrama, svetskom ili evropskom prvenstvu. Trenutno je prva na svetskoj rang listi, aktuelna evropska, svetska i paraolimpijska šampionka, odlikovana i od strane predsednika Republike Srbije.\nNajuspešniji sportista u muškoj konkurenciji je strelac Dragan Ristić. Osvojio je dve zlatne medalje na Svetskom prvenstvu u Кoreji u para streljaštvu, zlatnu medalju u pojedinačnoj konkurenciji u disciplini R5 uz postavljanje svetskog rekorda i još jednu zlatnu u ekipnoj konkurenciji u R5.\nNa Evropskom prvenstvu u para streljaštvu u Beogradu je osvojio tri medalje: zlato u pojedinačnoj konkurenciji u disciplini R5 i dve medalje u ekipnoj konkurenciji – zlatnu u disciplini R5 i bronzanu u disciplini R4. Zahvaljujući ostvarenim rezultatima je osvojio direktnu kvotu za nastup na Paraolimpijskim igrama u Tokiju 2020. godine.\nNajuspešniji trener u 2018. godini je Nenad Pajić, selektor i glavni trener para streljačke reprezentacije Srbije. Sportisti koje Nenad trenira su u 2018. godini osvojili dve zlatne medalje na Svetskom prvenstvu u Кoreji – Dragan Ristić pojedinačno i ekipa Srbije, svi u disciplini R5. Osvojene su još tri medalje na Evropskom prvenstvu u Beogradu – dve zlatne medalje: Dragan Ristić u R5 pojedinačno i ekipa Srbije, takođe u R5, dok je ekipa Srbije osvojila bronzu u R4.\nParaolimpijska streljačka reprezentacija je na dva najznačajnija takmičenja u 2018.godini, Svetskom prvenstvu u Кoreji i Evropskom prvenstvu u Beogradu, osvojila ukupno šest medalja (2 zlata na Svetskom i 4 medalje na Evropskom – dve zlatne, srebrna i bronzana), postignut je 1 novi svetski rekord i 2 strelca su obezbedila direktne kvote za nastup na Igrama u Tokiju 2020. godine.\nNajuspešniji tim u 2018. godini je ekipa reprezentacije Srbije u gađanju vazdušnom puškom u disciplini R5, ležeći stav, klasa SH2 u sastavu: Dragan Ristić, Dejan Jokić i Zdravko Savanović. Na koje god takmičenje da odu, oni nižu uspehe i obavezno donesu medalje. Na Svetskom prvenstvu u Кoreji i na Evropskom prvenstvu u Beogradu osvojili su po jednu zlatnu medalju.\nParaolimpijski komitet Srbije se u 2018. godini suočio i sa teškim gubicima. Sa nama više nisu atletičar Miloš Mitić, višestruki osvajač medalja na paraolimpijskim igrama, svetskim i evropskim prvenstvima, strelac Siniša Vidić, evropski rekorder u gađanju puškom i stonoteniser Luka Andrašić, osvajač medalja na Paraolimpijskim igrama mladih. Sva trojica su bili izuzetni ljudi i vrhunski sportisti od kojih su se tek očekivali najbolji rezultati. Upravni odbor Paraolimpijskog komiteta Srbije porodicama preminulih članova uručio je posebna priznanja.


Put u središte Zemlje : Nadlanu.com\nObjavljeno 24. jan 2009. / 11:47:43\n"Put u središte zemlje" (Journey to the Center of the Earth) je porodična avantura, u kojoj troje ljudi upada duboko u čudno, novo carstvo ispod površine Zemlje, gde se upuštaju u neverovatno putovanje i nailaze na zastrašujuće prizore.\nTokom naučne ekspedicije na Islandu, naučnik Trevor Anderson (Brendan Frejžer), njegov nećak Šon (Džoš Hačerson) i njihov prelepi lokalni vodič Hana (Anita Brim) neočekivano ostaju zarobljeni u pećini, iz koje mogu da izađu samo ukoliko idu sve dublje i dublje prema središtu Zemlje.\nPutujući kroz nikada ranije viđene svetove, ovaj trio susreće se licem u lice s nadrealnim i nezamislivim stvorenjima - uključujući biljke ljudoždere, ogromne leteće pirane, ptice koje svetle i užasavajuće dinosauruse iz prošlosti.\nIstraživači ubrzo shvataju da je vulkanska aktivnost oko njih sve veća i da moraju da nađu put nazad na površinu Zemlje pre nego što bude kasno.\nSa spektakularnim fotorealističnim okruženjem i novim revolucionarnim filmskim tehnikama, "Put u središte Zemlje" je epska avantura koja uvlači publiku direktno u srce pustolovine naših heroja, vodeći ih kroz divlje, ludo i nezaboravno putovanje.


Univerzalni osnovni dohodak u Španiji - O-RUK\nUniverzalni osnovni dohodak u Španiji\nTekst preuzet sa portala: http://www.masina.rs/\nIako nije precizno definisano kada će se početi s isplatama, ministarka ekonomije Nađa Kalvino rekla je da će ova politika biti implementirana „što pre“. Osim toga, istakla je da plan Vlade nije samo privremena pomoć stanovništvu, već da univerzalni osnovni dohodak (UBI) vide kao „strukturalni i stalni instrument koji bi trebalo da ostane zauvek“.\nOvakav dohodak bi podrazumevao mesečnu isplatu novca svakom stanovniku Španije, dovoljnu za pokrivanje osnovnih životnih potreba. On je bezuslovan, tako da bi svako pojedinačno primao novac, bez obzira na radni status i mogućnost ili želju da se zaposli. Osim toga, isplata dohotka ne bi zavisila ni od bračnog statusa, seksualnog opredeljenja ili želje da se planira porodica, već je garantovan svima kao individualno pravo.\nŠpanska Vlada je već preduzela niz mera kako bi zaštitila stanovništvo od posledica krize. Radnici koji su ostali bez posla tokom epidemije primaju naknade za nezaposlene, bez obzira da li su uplaćivali socijalno osiguranje, dok su kompanije oslobođene plaćanja poreza za zaposlene koji su privremeni višak.\nSvi koji su ostali bez posla ili redovnih primanja imaju pravo na odloženo plaćanje hipoteka i računa za komunalne usluge, dok kompanije ne smeju da primenjuju bilo kakve disciplinske mere prema zaposlenima koji odsustvuju sa posla jer moraju da čuvaju decu ili starije.\nTags: korona, kriza, pomoć, primanja, rad, španija, univerzalni osnovni dohodak\nPrevious Iran: U džamijama se proizvode zaštitne maske\nNext Združena akcija Krov nad glavom: Oko 700 ljudi dobilo pakete hrane i higijene


Nenad Peruničić: Najgori rezultat u istoriji, ali znam što sam tu - SPORTSKI ŽURNAL\nŽurnal na licu mesta: Garsija doputovao, pregovori sa Upravom Zvezde (FOTO)\n21 januar, 2019 23\nSrbija je u borbi za 18. mesto izgubila od Argentine 30:28 i na neslavan način završila šampionat\nSelektor rukometne reprezentacije Srbije Nenad Peruničić priznao je da je svestan najlošijeg plasmana na Svetskim prvenstvima ikada i da sa igračima mora da radi na poboljšanju mentalnog sklopa.\nSrbija je u borbi za 18. mesto izgubila od Argentine 30:28 i na neslavan način završila šampionat.\n- Naši igrači nisu velike zvezde, ali mogu da budu i treba da se dokazuju. Nisu mi se svidele neke stvari protiv Bahreina i Argentine, pokušavam da ih promenim jer uvek mora da postoji motiv. Rekao sam im „postoji moja selekcija i prirodna selekcija igrača“ jer nisam zadovoljan reakcijom pojedinaca. Ne igra se za najviši plasman, svestan sam da je najgori u istoriji, ali sam ih svestan zbog čega sam ovde - rekao je Peruničić, a prenosi RSS.\nUtakmicu protiv Argentine, naglašava, poremetela je povreda srednjeg beka Stefana Vujića.\n- Vodili smo do poslednjih pet minuta, a povreda Vujića je definitivno poremetila celu koncepciju. Desni bekovi bili su jako nesigurni, probali smo da kompezujemo pored mentalnog pražnjenja i žaljenja za drugom rundom. Ovi momci nemaju pravo da biraju utakmice i da kažu im je neka ispod časti - naveo je Peruničić i poručio da je za neke stvari potrebno vreme da se izgrade.\nKao najveći problem vidi brzopletost u igri, odnosno pripisuje je mentalnoj reakciji.\n- Možemo da menjamo ceo sistem, ali igrači moraju sebe da menjaju ako misle da u najkraćem mogućem roku budemo još bolji - poručio je on.\neh to nase uigravanje · 21 januar, 2019 11:15\njo-jo · 21 januar, 2019 11:42\nHip hop · 21 januar, 2019 12:02\nPiš · 21 januar, 2019 13:30\nzoki · 21 januar, 2019 15:45\n@jo-jo · 21 januar, 2019 13:37\nza jo-jo · 21 januar, 2019 17:36\nZimi · 21 januar, 2019 11:56\nSvi · 21 januar, 2019 12:48\nciciban · 21 januar, 2019 14:13\nnostalgicar · 21 januar, 2019 14:37\nОд 2012 · 21 januar, 2019 17:36\ntrnina · 21 januar, 2019 16:45\nNeko · 21 januar, 2019 17:24\nMatic · 21 januar, 2019 19:58\nJordic · 22 januar, 2019 12:27\nStevanovic Miki · 24 januar, 2019 10:45\nMarko Pavlović · 21 januar, 2019 20:24\ngropn II · 21 januar, 2019 21:03\nZorz Viderer · 21 januar, 2019 21:28\nsumider moder · 22 januar, 2019 08:35\nJordan · 22 januar, 2019 14:42\nivan · 22 januar, 2019 20:39


SEEbiz.eu / RS / Đukanović u Dubaiju traži investitore\nMilo Đukanović Crna Gora ekonomsko državljanstvo\nDatum objave: 06.11.2018. - 11:39:11\nGovoreći na Globalnoj konferenciji o rezidentnosti i državljanstvu u Dubaiju, koju organizuje kompanija Henley & Partners, Đukanović je rekao da bi taj program trebalo da ima snažne multiplikativne efekte na ekonomiju, postane značajan izvor prihoda i platforma za ulaganja.\n"Uz dobro osmišljenu kampanju moguće je privući pažnju uglednih poslovnih ljudi koji bi prihvatili da obave relokaciju sedišta svojih biznisa", rekao je Đukanović. Time bi se, kako je ocenio, ne samo povećao iznos investicija, već i poboljšao imidž Crne Gore i podigli standardi poslovanja.\nĐukanović je, kako je saopšteno iz njegove Službe za informisanje, kazao da je vitalni nacionalni interes Crne Gore da implementira program na način da, koristići iskustva drugih zemalja, eliminiše sve rizike koje može doneti njegova primjena.\n"Program će omogućiti aplikacije samo onim osobama koje imaju dokazan kredibilitet u ličnom i profesionalnom smislu i dozvoliti priliv sredstava koja imaju neupitno legalno porijeklo", poručio je Đukanović.\nĐukanović vjeruje da svaki program može biti dugoročan i stabilan samo ako obe strane vide jasne koristi međusobne saradnje.\n"Interes države je da se primenom Individualnog investicionog programa dodatno pospeši razvoj, kreiraju nova radna mesta, smanji spoljno-trgovinskog deficit i obavi transfer znanja i novih tehnologija", naveo je crnogorski predsjednik.\nPoručio je da će aplikanti imati korist od povoljnog poreskog sistema, bezviznog režima prema zemljama u Schengen zoni i integracija u ekonomski i politički sistem države.\nPrema njegovim riječima, individualni investicioni program mora omogućiti kvalitetniju upotrebu i bolju valorizaciju prirodnih resursa za državu i lokalne zajednice.\n"To se prije svega odnosi na energetiku, poljoprivredu i turizam koji predstavljaju neke od najvećih razvojnih šansi Crne Gore", naveo je, između otalog, Đukanović.