Foto: Miloš Miškov - Anadolu Agency , arhiva\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je “danas i zvanično najteži dan za Srbiju što se tiče pandemije koronavirusa, i po pitanju broja umrlih i broja zaraženih”.\nVučić je na dodjeli odlikovanja povodom Dana primirja u prvom svjetskom ratu, kojoj su prisustvovali samo premijerka Ana Brnabić i epidemiolog Predrag Kon, rekao da je Srbija “sa svim tim, u odnosu na broj stanovnika i dalje među pet najboljih evropskih zemalja”.\nU obrazloženju za dodjelu odlikovanja zdravstvenim radnicima, među kojima su i članovi Kriznog štaba za suzbijanje epidemije, Vučić je rekao da im je zahvalan što su “vjerovali u naše zdravstvo i u državu”, i što su imali smjelosti da kažu svoje mišljenje.\n“Nije to bio samo stručni posao, morali ste da preživite i najteže uvrede, beskrajno sam zahvalan što ste na to pristali”, kazao je Vučić i dodao da su među odlikovanima i članovi Kriznog štaba, ali i zdravstveni radnici koji se nisu libili da se nađu na “stubu srama” zbog odluke da nekom pomognu.\nVučić je naveo da je među takvim odlikovanim zdravstvenim radnicima i medicinska sestra na dječjem odjeljenju bolnice u Novom Pazaru Muamera Turković koja je, kako je naveo, “bila na stubu srama zato što je dala infuziju djevojčici ispred bolnice a ne u bolnici jer nije željela da dijete bude zaraženo koronom”.\nVučić je rekao da su odlikovanja za one kojima su dodijeljena “obaveza da još više, odgovornije, snažnije i uspješnije rade i grade budućnost naše Srbije”.\nOrden Karađorđeve zvezde prvog stepena Vučić je dodijelio epidemiologu Predragu Konu i infektologu Mijomiru Pelemišu.\nOrden Karađorđeve zvezde drugog stepena dodijeljen je pulmologu Branislavu Nestoroviću, direktoru Infektivne klinike u Beogradu Goranu Stevanoviću, imunologu Srđi Jankoviću, direktorki Instituta za onkologiju i radiologiju Danici Grujičić i epidemiologu Branislavu Tiodoroviću.\nTags\t#Aleksandar Vučić\t#koronavirus\t#Srbija\nZloupotreba položaja i krijumčarenje ljudi i droge, najčešće prijave "Krimolovcima"


Izmene na trasama linija 43 i 96 zbog radova na Trgu - www.lobi-info.rs\nMarija K. 23. septembra 2019., 10:19 4.2k Views\nZbog radova na uređenju Trga Republike, koje izvodi preduzeće „ Strabag“ d.o.o., u periodu od ponedeljka 23.09. do 27.09.2019. godine doći će do izmene režima rada linija 43 i 96.\nAutobusi sa linija broj 43 i 96 će saobraćati na relaciji Železnička stanica (Pančevački most) – periferni terminusi, u oba smera, ulicama: Bulevar despota Stefana – Jovana Avakumovića – Poenkareova – terminus Železnička stanica (Pančevački most).\nAutobusi koji saobraćaju sa leve obale, iz Borče i iz Koteža, do Železničke stanice (Pančevački most) će nositi oznake oznake 43L i 96L.\n„Jovana Avakumovića „ u smeru ka Trgu Republike za linije 43 i 96;\n„Cvijićeva“ i „ Džordža Vašingtona“ u oba smera, za linije 43 i 96;\nTerminus „Trg Republike“ za linije 43 i 96.\nUspostavlja se privremeno stajalište za liniju 43 i 96, u smeru ka Pančevačkom mostu u ulici Jovana Avakumovića, naspram postojećeg stajališta „Železnička stanica Dunav“, linija 33 i 48.\nPrethodna objava Vozač kamiona pobegao nakon saobraćajke na Zrenjanincu\nSledeća objava Tokom vikenda stradao radnik na gradilištu u Borči\nVozač kamiona pobegao nakon saobraćajke na Zrenjanincu


Država ne prepoznaje internet nasilje - oradio.rs\nDržava ne prepoznaje internet nasilje\nDanas se obeležava se Dan bezbednog interneta pod sloganom „Stvorimo bolji internet zajedno“.\nSituacija u oblasti zaštite dece od nasilja na internetu u Srbiji je i dalje veoma nepovoljna, jer je broj slučajeva nasilja na internetu u konstantnom porastu, posebno među najmlađom grupom korisnika interneta, saopštili su iz kancelarije Pokrajinskog ombudsmana.\nPokrajinski zaštitnik građana – ombudsman podseća da je 2013. godine, u okviru regionalnog projekta uz podršku organizacije Save the Children International, sproveo istraživanje pod nazivom „Eksploatacija dece na internetu“. Rezultati ovog istraživanja pokazali su da nijedan pravni akt na nacionalnom nivou ne prepoznaje niti definiše eksploataciju dece na internetu\nNadležni organi ovoj temi pristupaju prvenstveno sa kriminološkog aspekta, te su više usmereni na kažnjavanje i suzbijanje ove pojave nakon što se ona već dogodila, nego na njenu prevenciju, saopštio je Pokrajinski ombudsman.\nDodatni problem predstavlja i to što se, na primer, u Strategiji razvoja informatičkog društva u Republici Srbiji do 2020. godine deca uopšte ne pominju. Sa druge strane, Nacionalna strategija za prevenciju i zaštitu dece od nasilja, kao i Nacionalni plan akcije za decu za period do 2015. godine navode da se deca štite od svih oblika zlostavljanja, zanemarivanja, iskorišćavanja i nasilja, ali se u njemu eksplicitno ne pominje eksploatacija dece putem informacionih tehnologija, kao novi vid nasilja koji je, kako je i praksa Pokrajinskog ombudsmana i veći broj istraživanja pokazao, tokom poslednje decenije u ekspanziji.\nSajber-buling (pretnje, uznemiravanje ili ponižavanje putem društvene mreže ili bilo kog drugog oblika informacionih i komunikacionih tehnologija), karakterističan za sve učestalije vršnjačko nasilje među decom i mladima, ni na koji način nije prepoznat kao posebna vrsta eksploatacije dece\nPokrajinski zaštitnik građana primio je na sajtu www.bezbedaninternet.ombudsmanapv.org u proteklom periodu veći broj prijava zbog nasilja na internetu, i to pre svega nad decom. Uprkos upućenim preporukama nakon realizovanog istraživanja 2013. godine, značajnih pomaka u oblasti zaštite dece od nasilja na internetu nema.\nPored nedostataka u vezi sa pravnom regulativom, izuzetno je važno uvođenje u celokupan sistem redovnog obrazovanja na svim uzrastima, obaveznog nastavnog predmeta informatika i nastavnih planova i programa kojima bi osim pojačanog obrazovanja iz oblasti računarstva i informatike, bilo obuhvaćeno i pitanje pravilnog korišćenja interneta, kao i pitanje zaštite dece od eksploatacije na mreži, kažu u kancelariji Pokrajinskog ombudsmana.\nWindows boga ne moli\nStari Internet Explorer danas ostvaruje tek oko pet odsto ukupnog internet saobraćaja.\nKrađa podataka, prisluškivanje i pametne kamere najveća pretnja\nNaša bezbnednost ili bezbednost naših podataka na internetu nešto je o čemu premalo razmišljamo. Komplikovani uslovi korišćenja, za većinu nerazumljive…\nZvuči šašavo, ali mi više ne plaćamo internet\nNazvali dete po internet operateru - dobili 18 godina besplatne usluge!\nMaksimalne ocene za umetnički dojam\nPoklonici umetnosti imaju svoje internet okupljalište. Sajt www.wovenmagazine.com je pravi raj za poštovaoce umetnosti, kako zbog sadržaja, tako i zbog…\nNećemo videti nebo, ali ćemo svuda moći da gledamo u ekran\nZbog sve većeg interesovanja za Starlink, internet SpaceX je ubrzao proizvodnju satelita, a analitičari tvrde da je u pitanju brzina…


Srpska lista: "Kurti pokazao svoje pravo lice" - BIGportal.ba\n21 Novembra, 2021 21 Novembra, 2021 044\nSrpska lista saopštila je da je Aljbin Kurti, izjavom da bi rado glasao za stvaranje Velike Albanije, pokazao svoje pravo lice.\nOnaj isti Aljbin Kurti koji je govorio protiv Zajednice srpskih opština kao “monoetničke zajednice” sada govori o Velikoj Albaniji, koja ne bi bila ništa drugo nego jednonacionalna tvorevima, navodi se u saopštenju SL.\n”Da li su ovo evropske vrednosti, tako što se od najviših kosovskih predstavnika poziva na stvaranje tvorevine koja je poslednji put postojala samo za vreme fašističke okupacije ovih prostora. Pitamo se šta još treba da se desi pa da Evropska unija, ali i istaknute zemlje zapadne Evrope reaguju na ovakve antievropske izjave kojima se najdirektnije ugrožava mir i spokojstvo građana”, navode iz SL. Srpska lista, kako se dodaje, najoštrije osuđuje ove iracionalne izjave koje izazivaju osećaj nesigurnosti kod građana i koje im potvrđuju da se na čelu vlade u Prištini nalazi krajnje neodgovorna osoba koja nije svesna ni svoje odgovornosti ni situacije na Zapadnom Balkanu.\nKurti je u intervjuu za švajcarski onlajn magazin “Monokl” izjavio je da bi u budućnosti glasao za ujedinjenje sa Albanijom, ali samo ako bi se takav referendum sproveo mirno i demokratski, prenela je prištinska “Gazeta Ekspres”.\n“U budućnosti, ako bi se to predstavilo kao demokratski referendum, glasao bih za to, ali ponavljam, samo ako je sprovedeno na miran i demokratski način”, rekao je Kurti na pitanje kako bi glasao na referendumu o ujedinjenju sa Albanijom.


Nina Seničar Biografija – Poznati.info\nNina Seničar je rođena 11. novembra 1985. godine u Novom Sadu. Kao mala se bavila sportom i to skokom u dalj. Svoju uspešnu karijeru je započela 2001. učešćem u izboru za Miss Jugoslavije, a takođe je bila zaštitno lice raznih poznatih modnih kreatora i robnih marki. Veliku popularnost je stekla u Italiji gde je nastupala u rijalitiju „Ostrvo zvezda“, što je italijanska verzija popularnog rijalitija „Survivor“. Posle toga oprobala se i kao voditeljka na Italijanskoj nacionalnoj televiziji i učestvovala u još nekoliko raznih show programa.\nAvgusta 2010. godine je izabrana da bude zaštitno lice fudbalskog kluba Udineze.


Pobedom Vojvodine završen 'Memorijal velikana'\nIzvor: Radio 021, 16.Sep.2018, 21:25\nOdbojkaši Vojvodine NS seme osvojili su međunarodni turnir "Memorijal velikana", pošto su u odlučujućem meču savladali ekipu Calcit Kamnika sa 3:1.\nU postavi Todorović, Vučićević, Perić, Fundora, Simić, Kovačević i libero Škundrić počela je Vojvodina, ali su baš kao i dva prethodna dana ušli u duel nešto slabije i opuštenije. To je rival, koji se pokazao u lepom svetlu na turniru, maksimalno iskoristio, dobio prvi set, a onda je blagu prednost imao i >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << u drugom periodu.\nSnažan i efikasan napad vodio je Vojvodinu do pobede i prvog mesta na turniru. "Igrali smo sve bolje kako je meč odmicao, najvažnije je da smo pokazali da imamo dugačak roster i da svako može da uđe i doprinese uspehe. Pripremne utakmice mnogo znače, jer kroz jake mečeve brusimo i formu", istakao je David Mehić.\nKamniku je pripala druga pozicija, ACH Volley-u treća, koji je u prvom duelu trećeg dana savladao PAOK 3:1 Za najboljeg primača turnira proglašen je Andrej Štemberger Zupan (Kamnik), za najuspešnijeg blokera Stevan Simić (Vojvodina), dok je laskava titula MVP-ija turnira otišla u ruke Davida Mehića (Vojvodina).


TENDER ZA IZBOR STRATEŠKOG PARTNERA ZA ŽELEZARU SMEDEREVO, BIĆE PRODUŽEN ZA DVA MESECA\nKako saznaje RTS tender se produžuje do 28. februara, a ovo je drugi put da se on odlaže.\nVlada je prethodno odlaganje odobrila na zahtev jedinog ponuđača - ruskog Uralvagonzavoda, a ta kompanija je zatražila dodatno vreme kako bi dostavila konkretnu ponudu.\nŽelezaru Smederevo vlada je kupila u januaru ove godine od američke kompanije "Ju-es stil" i to za jedan dolar, pošto je ta kompanija saopštila da se povlači iz posla zbog ogromnih gubitaka i pada cena čelika na svetskom tržištu.\nSmederevska železara, pod imenom "Sartid" u martu 2003. je prodata američkoj kompaniji "Ju es stil" za 23 miliona dolara.\nInače, vlada je raspisala tender za izbor strateškog partnera Železare 18. aprila, a ti rokovi su bili produženi do 26. decembra ove godine.\nRuski Uralvagonzavod se jedini javio na tender za strateškog partnera.\nVećina od 5.000 zaposlenih u Železari su na plaćenom odusustvu i primaju oko 60 odsto zarade, dok je manji broj angažovan na poslovima održavanja.\nStručnjaci su saglasni da je čeličani neophodan novih vlasnik jer je pitanje koliko država Srbija može da izdrži finansiranje fabrike u kojoj je proizvodnja privremeno obustavljena početkom jula ove godine.\nŽelezara je, tokom proteklih desetak godina, bila veliki izvoznik i obuhvatala je do 13 odsto ukupnih pšrodaja iz Srbije inostranstvu. To preduzeće je, inače, osnovano pod imenom "SARTID" (Srpsko akcionarsko rudarsko topioničarsko društvo) 1913. godine.\nInače, trgovinska razmena između Srbije i Austrije u 2012. neće imati prošlogodišnji nivo od 860 miliona evra jer je zbog smedersvske Železare, izvoz iz Srbije u padu.


Apple imao rekordne prihode u poslednjem tromesečju | Android Market\nApple imao rekordne prihode u poslednjem tromesečju\nApple je objavio finansijski izveštaj za fiskalno prvo tromesečje koje se za ovu kompaniju završilo 26. decembra 2015. godine. Apple je prijavio rekordan tromesečni prihod od 75,9 milijardi dolara kao i rekordan tromesečni profit od 18,4 milijarde dolara. Rezultati su naravno bolji od onih postignutih u istom tromesečju prethodne godine kada je Apple ostvario prihod od 74,6 milijardi dolara i 18 milijardi dolara profita.\nApple je takođe dao smernice za drugo fiskalno tromesečje (odosno prva tri meseca 2016. godine), a one govore o prihodu između 50 i 53 milijarde dolara. Takođe je istaknuto da Apple sada ima aktiviranih milijardu uređaja. Ta cifra obuhvata sve iOS, Mac, Apple TV i Apple Watch uređaje koji su korišćeni u prethodnih 90 dana. Iako je broj manji nego kod Androida koji je milijardu prešao u 2014. godini, predstavlja izuzetno važnu prekretnicu za Apple.\nChromebook tržište pokazuje rast od 47 procenata na godišnjem nivou\tHTC One M10 će pratiti dizajnerski trend A9 modela


Kurs E-mail marketinga Kurs E-mail marketinga – Personal magazin\nPojavom i popularnišću društvenih medija, e-mail marketing, kao komunikacijski kanal, nije potisnut i obezvređen, nego je zadržao veoma važno mesto u prenošenju poruke ciljnoj publici. On predstavlja nezamenljiv kanal za…\nPojavom i popularnišću društvenih medija, e-mail marketing, kao komunikacijski kanal, nije potisnut i obezvređen, nego je zadržao veoma važno mesto u prenošenju poruke ciljnoj publici.\nOn predstavlja nezamenljiv kanal za direktan marketing i prodaju, održavanje lojalnosti kupaca, informisanje o novim akcijama i ponudama. Pored dobro postavljenog tona komunikacije i adekvatnog izbora sadržaja, tajna uspeha e-mail marketinga leži i u kvalitetnom praćenju i analizi podataka dobijenih posle svakog poslatog newsletter-a, kao i daljoj optimizaciji u skladu sa dobijenim povratnim informacijama.\nUkoliko želite da saznate sve najvažnije tajne dobre e-mail marketing prakse, ovaj kurs je upravo ono što vam je potrebno.\n– upozna polaznike sa releventnim pojmovima u domenu e-mail marketinga i najznačajnijim platformama koje se koriste u svrhu direktne komunikacije sa kupcima;\n– pomogne polaznicima da se osposobe za samostalno i efikasno vođenje kampanja na nekom od profesionalnih e-mail servisa, bilo da ga koriste za promociju sopstvenih usluga i proizvoda ili za potrebe trećih lica;\n– upozna polaznike sa najboljim interncionalnim primerima prakse i strategije e-mail marketinga.\nOvaj kurs će polaznicima pomoći da se osposobe za samostalno i efikasno vođenje kampanja na nekom od profesionalnih e-mail servisa, bilo da ga koriste za promociju sopstvenih usluga i proizvoda ili za potrebe trećih lica.\n• u opisu svog posla imate promociju, marketing ili povećanje prodaje nekih proizvoda i usluga;\n• bavite se ili planirate da se bavite e-commerce delatnošću;\n• želite da održavate redovnu komunikaciju sa posetiocima vašeg veb sajt ili bloga;\n• vam je potreban nov i efikasan marketinški kanal za stvaranje lojalnih i kvalitetnih korisnika vaše usluge;\n• imate potrebu da direktno targetirate posetioce vašeg sajta i informišete ih o poslovnim promenama, ponudite im novu uslugu ili ih podsetite na nedovršenu kupovinu;\n• želite da steknete bolje razumevanje ove materije;\n• imate nameru da se osposobite u ovoj kompleksnoj i zanimljivoj oblasti, kako biste sebi obezbedili bolju poziciju prilikom konkurisanja za nove poslove.\nSvaki polaznik stiče IAB sertifikat o pohađanju kursa „E-mail marketing“.\nČetvrtak, 16. oktobar 2014.\nCena za oglašivače: 150 EUR (posebna ponuda koja važi do kraja 2014.)\nKurs E-mail marketinga was last modified: December 4th, 2014 by Redakcija\nE-mail marketingIAB Serbia


„Vikiliks“ negirao objavljivanje dokumenata o američkim izborima - Sputnjik Srbija\n10:28 24.10.2016 (osveženo 10:55 24.10.2016) Preuzmite kraći link\n„’Vikiliks‘ nikada nije objavljivao iz nadležnosti Ekvadora, niti ima nameru da to učini. Isto tako gospodin Asanž nije dostavljao dokumenta iz Ambasade“, piše na tviter-nalogu „Vikiliksa“.\nSaopštenje „Vikiliksa“ usledilo je nakon odluke ekvadorskih vlasti da oduzmu Džulijanu Asanžu internet u ambasadi u Londonu.\n„Pravo Vlade Ekvadora je da odluči kako najbolje da se zaštiti od pogrešnog tumačenja njene politike od strane medijskih grupa i država, istovremeno štiteći ljudska prava gospodina Asanža“, navodi se na sajtu.\nU petak je „Vikiliks“ objavio 14. deo elektronske prepiske šefa kampanje američkog predsedničkog kandidata Demokratske partije Hilari Klinton, Džona Podeste.\nU utorak je Ambasada saopštila da je Asanžu prekinula pristup internetu zbog toga što je „Vikiliks“ objavio materijal koji utiče na predsedničke izbore u SAD.\nAsanž živi u ambasadi Ekvadora u Londonu od 2012. da ne bi bio izručen Švedskoj, gde je optužen za silovanje nakon što je „Vikiliks“ počeo da objavljuje dokumenta do kojih je došao.\ninternet, predsednički izbori u SAD, objavljivanje, dokumenta, Vikiliks, Džulijan Asanž, London


Broj zaposlenih u kompaniji „Alumina“ iz Zvornika od danas je veći za 54 nova radnika. Sa njima su potpisani ugovori o radu, a prije početka njihovih prvih radnih obaveza, upriličen je susret s novim radnicima, kome su prisustvovali članovi menadžmenta kompanije „Alumina“.\nPredsjednik Upravnog odbora „Alumine“ Milorad Motika, obraćajući se novoprimljenim radnicima, je rekao da će svi, koji u narednom periodu, svojim radom i zalaganjem, pokažu rezultate i odgovore svojim radnim zadacima, nastaviti da rade u „Alumini“.\n„Kompanija ima tri nova ugovora sa ino partnerima, ali i nove proizvodne programe i projekte, tako da se ukazuje potreba za prijemom nove radne snage“ , rekao je Motika, i naveo da će u fabrici u toku ove i narednih godina, zbog odlaska u penziju jednog broja zaposlenih, biti mjesta za 150 do 200 novih radnika.\nMotika je podsjetio da je gradska vlast u Zvorniku, svojim projektom zapošljavanja, podržala prijem 50 radnika i pripravnika u „Aluminu“, dok će, najavio je predsjednik uprave, vrlo brzo, kroz projekat Vlade Republike Srpske, u ovoj fabrici biti zaposleno još dvadesetak radnika.\n„Menadžment ove kompanije poklanja značajnu pažnju ljudskim resursima. Svjesni smo izazova tržišta i činjenice da ostaju i opstaju samo najodgovorniji i najkvalitetniji, a kvalitet direktno zavisi i od kadrovske strukture, koja mora biti osposobljena da prati nove trendove i ispunjenje poslovnih ciljeva koje kompanija ima u narednom periodu“, rekao je Motika.\nRukovodilac Kadrovske službe Sandra Đurić je izjavila da je dosadašnjim odnosom prema zapošljavanju, gdje u protekle dvije i po godine primljeno više od 380 radnika, „Alumina“ pokazala punu društvenu odgovornost i da je dobar i pouzdan partner kad je u pitanju zapošljavanje u opštini Zvornik, pa i šire.\nOna je navela da među 54 radnika i pripravnika, ima različitih profila – od NK radnika do visoke stručne spreme.\nKompanija „Alumina“ trenutno zapošljava 1.318. radnika.


Zatvoreni bazeni - Apartmani sa bazenom, kuće, vile,📌 2022. - TopSmestaj.com\nKopaonik, Raški okrug, Srbija\nSmeštaji sa zatvorenim bazenom\nNije novina da se u hotelskim kompleksima nalaze zatvoreni bazen i spa centar, ali da li ste znali da i sve veći broj novih zgrada u kojima se nalaze apartmani nudi uslugu zatvorenih bazena?\nApartmani sa zatvorenim bazenima obično ovu uslugu ne nude besplatno već je potrebno izvršiti doplatu, ali neki domaćini u svoju ponudu uključuju i besplatni zatvoreni bazen. Najbolje da se kod svakog smeštaja pojedinačno raspitate oko ove pogodnosti.\nZatvoreni bazeni se obično nalaze u sklopu zgrade ili su povezani toplotnom vezom i nije potrebno da izlazite van kompleksa.\nNajčešće su obezbeđeni bade mantil i papuče za spa, ali je najbolje da se kod vaših domaćina raspitate šta imate na raspolaganju.\nZatvoreni bazeni su često u okviru wellnes&spa kopmleksa koji sadrže i saune, slane sobe, parno kupatilo ili tepidarijume, te ove sadržaje možete koristiti u kombinaciji sa unutrašnjim bazenom.


Irinej: Neke naše komšije i svjetski moćnici gledaju na srpski narod na neki poseban način - Vijesti.me\n"s nekim svojim pretpostavkama"\nIrinej je rekao da je u Beogradu na današnjem sastanku državnog vrha Srbije i predstavnika Srba iz regiona konstatovano da "srpski narod nalazi u iskušenjima i problemima, mada to nije novo u njegovoj istoriji". Edit\n7310 pregleda 38 komentar(a)\nPatrijarh Irinej (Foto: Betaphoto)\nAgencija BETA 15. februar 2020, 13:23 ažurirano 15. februar 2020, 13:29\nPoglavar Srpske pravoslavne crkve, patrijarh Irinej, pozvao je danas na jedinstvo srpskog naroda da bi se "odupro iskušenjima u kojima se nalazi".\nIrinej je rekao da je u Beogradu na današnjem sastanku državnog vrha Srbije i predstavnika Srba iz regiona konstatovano da "srpski narod nalazi u iskušenjima i problemima, mada to nije novo u njegovoj istoriji".\nNavodeći da su predočeni izvještaji o položaju srpskog naroda u Crnoj Gori, Republici Srpskoj, Hrvatskoj, patrijarh je rekao neke "naše komšije i neke svjetski moćnici gledaju na srpski narod s nekim svojim pretpostavkama, na neki poseban način".\nPo riječima patrijarha, "poruka srpskom narodu, pogotovo mlađem svijetu" s današnjeg sastanka je "ostane na svojim ognjištima".\nParafrazirajući stih Alekse Šantića, Irinej je rekao da "sunce tuđeg neba neće grijati kao što domaće grije" i da je "to poruka našem narodu koji misli da je negdje van Srbije mnogo bolje".\nPREDSJEDNIK SRBIJE REKAO DA ZOVE BOLESNIKE\nKo je Vučiću davao brojeve telefona zaraženih koronavirusom?\nVučić: Nije isključen cjelodnevni karantin, produžava se policijski...\nProdubljivanje prisustva Kine u Centralnoj i Istočnoj Evropi, Crna...\nU Hrvatskoj za 24 časa 60 novooboljelih i dvoje umrlih\nProdubljivanje prisustva Kine u Centralnoj i Istočnoj Evropi, Crna Gora jasno orijentisana ka EU\nVučić: Nije isključen cjelodnevni karantin, produžava se policijski čas\nKon: Nema više kućne izolacije, svi idu u privremene bolnice


Rumuniji prete procedura i kazne EU kao Poljskoj | EurActiv Serbia\nRumuniji prete procedura i kazne EU kao Poljskoj\nEvropska unija bi protiv Rumunije mogla da pokrene proceduru kao protiv Poljske i kazni je ako Bukurešt nastavi sa izmenama u pravosuđu suprotnim vladavini prava, upozorio je rumunski predsednik. Planirane izmene pravosudnih zakona kritikovale su i Evopska komisija i rumunska udruženja sudija, a protiv se više puta izjasnio i predsednik.\nNa pitanje novinara da li Rumuniji preti opasnost od sankcija koje prete Poljskoj rumunski predsednik Klaus Joanis je odgovorio: "Taj rizik postoji".\n"Ako verujete da izmene pravosudnih zakona neće imati efekata, sigurno ste pali sa Meseca", rekao je novinarima Joanis dodajući da će obim posledica zavisiti od konačnog izgleda zakona, preneo je Euraktiv Rumunija.\nEvropska komisija je 20. decembra prvi put u svojoj istoriji pokrenula proceduru po članu 7 Ugovora EU protiv Poljske zbog bojazni za vladavinu prava u toj zemlji. Tu proceduru nazivaju "nuklearnom opcijom". Ako Varšava ostane na kursu, moglo bi da joj bude uzeto čak i pravo glasa u EU.\nRumunski Senat 20. decembra je usvojio drugi zakon u okviru šire pravosudne reforme na koji se takođe gleda kao na pokušaj političara da preuzmu kontrolu nad pravosudnim sistemom.\nRumunske planove za izmene pravosudnih zakona kritikovale su Evopska komisija, SAD i lokalna udruženja sudija. Protiv njih je u više navrata govorio i predsednik Joanis.\nLideri Socijaldemokratske partije (PSD), koja vlada sa mlađim partnerom ALDE, stalno pozivaju na izmene tri zakona o sudskom sistemu.\nTi zakoni na brzinu su izmenjeni poslednjih nedelja, uprkos protivljenju hiljada sudija. Dva od tri zakona već su na stolu rumunskog predsednika a konačno glasanje o trećem očekuje se 21. decembra.\nPredložene izmene izazvale su proteste širom Rumunije koja se jedna od najkorumpiranijih zemalja u EU. Građani su na ulicama izrazili bojazni da će se izmenama zakona ograničiti nezavisnost sudija i tužilaca.\nOpozicione partije planiraju da izmenjene zakone iznesu pred Ustavni sud i, s obzirom da predsednik može da stavi veto, proći će vreme dok novi zakoni počnu da se primenjuju.\nOno što zabrinjava i što je izazavalo neviđene reakcije u Rumuniji jeste i poseban predlog za izmene Krivičnog zakonika koje će, kažu kritičari, narušiti zakon i red i otežati borbu protiv korupcije. Zbog toga su se stotine sudija pridružile tihim protestima ovih dana.\nI dok političari kažu da su reforme potrebne zbog odluka Ustavnog suda i regulative EU sa ciljem unapređenja vladavine prava, posmatrači kažu da mnogi od planiranih propisa idu znatno dalje od usklađivanja i manjih korekcija.\nTužioci ističu da će predložene izmene značajno otežati istrage a neke čak potpuno onemogućiti.\nRasprava o izmenama Krivičnog zakonika nastaviće se u 2018.\nInače, u poslednjem izveštaju EK u okviru Mehanizma za saradnju i verifikaciju (CVM) ocenjeno je da su Rumunija i Bugarska napredovale u sprovođenju reformi pravosuđa i u borbi protiv korupcije ali da još dosta toga treba da urade.\nTe dve zemlje i dalje ne mogu u Šengen, iako su postale članice EU pre deset godina.\nU novom izveštaju, za razliku od ranijih, Komisija je pohvalila Bugarsku dok je Rumuniji zamerila na sporijem napretku. Komisija je konstatovala da se ukupan reformski proces u Rumuniji u 2017. ukočio i da je usporeno ispunjavanje preporuka.\nHrvatska i Bugarska ulaze u čekaonicu za zonu evra


► Bregu: Klimatskim promenama ne treba šengenska viza\nRegionalna integracija je potrebna i u okviru borbe protiv klimatskih promena, koje su realnost i kojima ne treba šengenska viza, ocenila je danas generalna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu.\n"Ovih dana Sarajevo je na vrhu liste 10 najzagađenijih glavnih gradova na svetu. Sarajevo nije izuzetak među glavnim gradovima na Zapadnom Balkanu na toj listi, slede ga Beograd i Skoplje koji zauzimaju sedmo, odnosno osmo mesto", navodi se u autorskom tekstu Bregu.\nOna je navela podatak da u proseku ljudi koji žive na Zapadnom Balkanu gube do 1,3 godine života zbog zagađenja vazduha, a da broj preranih smrti koje se mogu pripisati zagađenju vazduha u gradovima dostiže skoro 5.000 godišnje.\n"Ovo su sve jasni znaci da su mere protiv klimatskih promena, odnosno 'zeleni program' za Zapadni Balkan, zapravo preko potrebne", smatra Bregu.\n"Broj preduzeća koja su preduzela određene mere radi smanjivanja štetnih uticaja na okolinu smanjio se za 13 odsto u odnosu na 2017. godinu i sada iznosi 64 odsto", dodaje generalna sekretarka RCC-a.\n"Ignorisanjem velikih izazova čovečanstva samo zato što verujemo da imamo hitnije domaće probleme nećemo izbeći katastrofe", navela je Bregu.\nOna je dodala da je globalnim zagrevanjem danas pogođeno pet odsto evropske populacije, a da će do 2100. godine biti pogođene čak dve trećine.\n"To uključuje i region Balkana. Klimatskim promenama ne treba šengenska viza", navela je Bregu i poručila da je pravo vreme da se povežemo i napravimo korak ka boljoj i zdravijoj okolini.


Mali borac Eden Nejgl\nEden Nejgl iz Ajdahoa je po rođenju dijagnostikovan Duanov sindrom, zbog čega je imala problema s tonusom mišića i vidom, a fizikalnu terapiju je otpočela sa osam meseci.\nU godinama koje su usledile, danas petogodišnja devojčica dobila je proteze na nogama, koje su joj pomogle da počne da se kreće.\nDanas ovaj hrabri borac, ne samo da može da hoda, već uspeva i da trči, a dirljive snimke njenog napretka i borbe roditelji su snimili i od njih napravili kratki film "Ne odustaj" ("Don’t Give Up").\n"Nadamo se da će Eden ohrabriti sve one kojima je teško u životu da samo nastave dalje, da se smeju, da ne odustaju, jer na ovom svetu nisu sami", poručuje ova porodica.\nVIDEO > Devojčica koja je pobedila negativne prognoze:\nNeustrašivi avanturisti osvojili najveći evropski glečer na do sada neviđen način\nOve impresivne fotografije pokazuju kako Klod-Alen Gelan i Žil Žanen jezde ledenim rekama najdužeg glečera u Evropi - švajcarskog Aleča.


Deset godina posle: Šta može da uvuèe svet u novu krizu - B92\n- Ništa nismo nauèili: Stiže kriza, mnogo, mnogo gora\nNa duži rok i u strukturnim promenama.\n"Razvijene zemlje se deindustrijalizuju, i to nije mali društveni i politièki problem. Uz to, demografske promene i kretanja stanovništva nailaze na prepreke u nacionalistièkom svetskom sistemu. To su krupni problemi i rizici za demokratsko odluèivanje", kaže Gligorov.\nSažimajuæi promene na svetskoj ekonomskoj sceni deceniju posle izbijanja krize 2008, napominje da je globalna kriza donela velike promene, ali i da nisu sve one posledica finansijske krize.\n"SAD, Velika Britanija i druge zemlje prolaze kroz razlièite vidove strukturnih promena koje, uglavnom, nemaju neposrednu vezu sa finansijskom krizom", napominje Gligorov, u intervjuu za Magazin Biznis.\nDodaje da je Evropska unija znaèajno oslabljena, posebno posle odluke Britanije da je napusti, ali da je u svetskoj trgovini, položaj EU oèuvan, ako ne i ojaèan.\n"SAD su i dalje najveæa privredna sila, ali Kina sada ima mnogo veæu ulogu. Tu je i uspešan napredak Indije. Uopšte, treæi svet je mnogo znaèajniji nego što je bio", navodi Gligorov.\nOcenjuje da je Rusija znaèajno oslabljena, da je Kina strukturno najveæa industrijska sila, ali da EU, zahvaljujuæi pre svega Nemaèkoj, nije izgubila korak. Indija takoðe.\nSmatra da je pouka proistekla iz globalne ekonomske krize "da je finansijski sektor rizièniji nego što se mislilo zato što je globalizovan i stoga inherentno nedovoljno i neadekvatno regulisan".\nNauk za Evropsku uniju je, po njemu, "da je potrebna centralizacija nadzora, koja se i sprovodi, sporo kao i sve u EU".\nPo Gligorovu, globalna kriza nas je takoðe nauèila "da protekcionizam nije rešenje (to je lekcija koju je Tramp propustio), da su devalvacije znatno manje efikasne nego što se mislilo, ali i da je realna apresijacija kursa veoma rðava, da su moguænosti monetarne politike ogranièene, a da je valjana fiskalna politika veoma važna i da globalizacija pomaže u tom smislu da izvoz može da oèuva privrednu aktivnost kada je domaæa tražnja ogranièena".\nNa primedbu da se veæ dugo najavljuje nova ekonomska kriza i kakve su njegove procene, navodi da su krize poput one iz 2008. retke i izbijaju neoèekivano, da je malo verovatno da æe doæi do izbijanja nove takvih razmera i s tako dalekosežnim posledicama, veæ kao veæu verovatnoæu vidi usporavanje oporavka.\n"...Ruska privreda gotovo da stagnira. Evropska privreda bi takoðe mogla da ima usporeni rast, a slièna su predviðanja i za amerièku. Britanska je veæ platila deo cene Bregzita. Ali je nova finansijska kriza poput one iz 2008. malo verovatna. Kada sasvim prestanemo da strahujemo i kada poverujemo da je neverovatna, po (Hajmanu) Minskom, tada ona izbija", rekao je Gligorov za Magazin Biznis.


Bakir obožava mentore: Dodik ucenjuje, tražimo da stranci i dalje nadgledaju BIH | WebTribune\nHome U FOKUSU Bakir obožava mentore: Dodik ucenjuje, tražimo da stranci i dalje nadgledaju BIH\nSDA je saopštila danas da ne prihvata ultimatum lidera SNSD i HDZ BiH, Milorada Dodika i Dragana Čovića.\nKako je saopštila SDA, ultimatumima traže usvajanje državnog zakona čija bi isključiva funkcija bilo uklanjanje stranih sudija iz Ustavnog suda BiH.\n“Pozivamo i predstavnike međunarodne zajednice da ne nasedaju na Dodikove ucene u vezi sa Ustavnim sudom, praćene lažnim obećanjima”, navedeno je u saopštenju.\nSDA je navela da je Dodik “isti scenario krize kreirao i 2009. godine, tražeći da se ne produži mandat za strane tužioce i sudije, obećavajući zauzvrat deblokadu institucija i političku stabilnost”.\nJedini rezultat tadašnjeg popuštanja, koje je Dodik shvatio kao znak slabosti međunarodne zajednice, ocenili su iz SDA, bila je još veća politička destabilizacija i permanentna kriza, koja se od 2009. godine do danas kontinuirano održava jednostranim potezima iz RS.\n“Odluka da se povuku strani tužioci i sudije imala je kobne posledice za samo pravosuđe, koje je od nezavisnog i funkcionalnog stuba vlasti postalo politički zavisno i korumpirano telo, koje je u očima građana i svim relevantnim analizama trenutno najveća prepreka pravnoj sigurnosti i razvoju bh. društva”, ističe se u saopštenju.\nPonavljanje istog scenarija i u slučaju stranih sudija u Ustavnom sudu BiH bi, kako smatraju iz SDA, umesto političke stabilnosti i vladavine prava proizvelo još radikalniju političku nestabilnosti i pravni haos, što, kako su dodali, SDA neće dopustiti.\n“Jedina ispravna reakcija na novonastalu krizu jeste jedinstvena i odlučna poruka međunarodne zajednice Dodiku da ultimatumima neće dobiti ništa, te da će snositi teške posledice, po principu individualne odgovornosti, ukoliko se odluči da jednostranim potezima nastavi proizvoditi krizu”, navodi se u saopštenju.\nOtimanje imovine srpske crkve i zatiranje Srba pokriva lažima i izmišljotinama: “Opasnost iz Srbije za Crnu Goru”\nDr Radovanović o kineskoj vakcini: “Svima koji pristanu na eksperiment, treba da budu pošteno prikazana neželjena dejstva”\nKo ovo resi on je genije, a prosto je da ne može biti prostije ..\nOTKRIĆE VEKA: Ovaj čovek je na svojoj njivi iskopao bure sa 600.000.000 dolara


Obeležen Evropski dan samostalnog života : Gradska Opština Novi Beograd\nObeležen Evropski dan samostalnog života\nU petak, 4. maja u prostorijama opštinskog Centra za brigu o starima, deci i osobama sa invaliditetom“Novi Beograd“ Centar za samostalni život invalida Srbije (CILS) je u saradnji sa opštinskim Centrom obeležio Evropski dan samostalnog života tribinom na kojoj su govorili Mimica Živadinović, potpredsednica Centra za samostalni život invalida Srbije i dr Damjan Tatić, član Komiteta Ujedinjenih nacija za prava osoba sa invaliditetom i ekspert Saveta Evrope, UNDP-a, UNICEF-a i ILO-a. Tema ovogodišnjeg obeležavanja je bila „Prepreke u ostvarivanju biračkih prava OSI“.\nIspred domaćina, opštine Novi Beograd i Centra učesnike tribine je pozdravila direktorka opštinskog Centra Milka Milovanović-Minić, istakavši opredeljenost Centra da uz podršku opštine Novi Beograd u saradnji sa lokalnim i nacionalnim udruženjima, organizacijama i pojedincima aktivno doprinese boljem položaju i kvalitetnijem funkcionisanju osoba sa invaliditetom kako na Novom Beogradu tako i u svim ostalim opštinama kroz različite edukativne, promotivne, radno-kreativne i rekreativne programe.\nEvropski dan samostalnog života je ustanovljen 2014 godine od strane Evropske mreže za samostalni život-ENIL,čiji je CILS član kako bi se prisetili svog nastanka i razvoja.\nOvaj dan se širom Evrope obeležava proslavama, protestima ili različitim drugim aktivnostima,kako bi se podigla svest o značaju samostalnog života za osobe sa invaliditetom.\nKonvencija o pravima osoba sa invaliditetom UN, doneta 2006 godine, i predstavlja prvi dokument koji priznaje osobama sa invaliditetom pravo na život u svojoj zajednici kao njenim punopravnim građanima. Republika Srbija je konvenciju ratifikovala 2009 godina i time se obavezala da svoje zakonodavstvo prilagodi odredbama ovog dokumenta.\nNakon tribine u opštinskom Centru je organizovana i “ Kreativna radionica za sve” na kojoj su se družili i kreativno izražavali zainteresovani učesnici iz različitih ciljnih grupa koje centar okuplja sa partnerima iz organizacije MULTIKULSRBIJA.\nMnoge definicije samostalnog života podrazumevaju uključivanje i podršku vide kao koncept ostvarivanja mogućnosti da se bude potpuno uključen u zajednicu na različite načine.\nOsnovni preduslovi da bi se to ostvarilo su dostupnost i pristupačnost usluga podrške, kao i ustanova i objekata,od značaja za sve građane.\nOpštinski Centar za brigu o starima, deci i osobama sa invaliditetom „Novi Beograd“ kao jedinstvena ustanova ovog tipa u Beogradu i Srbiji nastaviće u okviru svojih mogućnosti da pruža podršku ranjivim grupama građana kroz različite programe i projekte povezujući ih sa značajnim akterima i pojedincima u zajednici kako bi bolje i kvalitetnije funkcionisali u svom najbližem okruženju.


Da li je otvoren novi front u „ratu“ Amerike i Kine?\nM. P. 13. juna 2019. 03:13\nKinu treba oslabiti gde god je to moguće i kada god se ukaže prilika, a izmene zakona o ekstradiciji su, očigledno, po oceni Vašingtona, zgodan povod za to. Da su dali svoj doprinos masovnim protestima koji već četvrti dan potresaju Hongkong, jasno je posle današnjeg poziva portparola kineskog ministarstva spoljnih poslova Genga Šuanga SAD-u da prestane da se meša u unutrašnje poslove Pekinga.\n„Kina izražava snažno nezadovoljstvo i odlučno protivljenje zbog neodgovornih i netačnih primedbi u izjavama pojedinaca u SAD na amandman zakona o ekstradiciji“, rekao je Geng, reagujući na izjavu predsedavajuće Predstavničkog doma američkog Kongresa, Nensi Pelosi. Ona je osudila predložene izmene u zakonu i najavila da će, ukoliko one budu usvojene, Kongres SAD preispitati da li Hongkong ima „dovoljnu autonomiju“.\nObjašnjavajući najnoviju situaciju u Hongkongu, nekadašnji dopisnik Tanjuga iz Kine, Petar Denda, kaže da je sigurno možemo dovesti u vezu sa trgovinskim ratom Amerike i Kine, jer je Hongkong jedan od najvažnijih finansijskih centara, ne samo u Kini, nego i u celoj Aziji.\nOn podseća da je Hongkong pripojen Kini 1997. godine, dobivši status specijalne administrativne oblasti, pošto je više od 150 godina bio kolonija pod upravom britanske krune. Kina je primenila fleksibilnu formulu za pripajanje Hongkonga u skladu sa poznatom maksimom kineskog lidera Deng Sjaopinga „Jedna zemlja — dva sistema“ pa je Hongkongu garantovano da će narednih 50 godina imati svoj autonomni politički i ekonomski sistem. Kina, pak, ima suverenitet nad tom teritorijom po pitanju odbrane i spoljne politike, napominje sagovornik Sputnjika.\n„Dabome da trenutak u kome do toga dolazi nije slučajan. Ti veliki protesti nisu bez veze sa onim što se događa na širem planu kineskih odnosa sa svetom, pre svega sa SAD-om. Ako je Hongkong najvažniji finansijski centar, svako uzdrmavanje ili unošenje nemira u taj važan segment kineske ekonomske i finansijske politike nanosi štetu samoj Kini i samom Hongkongu“, ocena je ovog spoljnopolitičkog komentatora.\nOn napominje da se pri tome koristi i zabrinutost honkonške biznis elite da kinesko-američki trgovinski rat može i njima da nanese dalekosežne štete. Podseća, međutim, da to nije prvi put da se tako masovni protesti događaju posle pripajanja Hongkonga Kini.\n„Honkonžani su tražili da se on bira na neposrednim izborima. Kinezi su vrlo uzdržano reagovali i zapamtio sam tada izjavu ministra nadležnog za Hongkong, koja može da oslikava i sadašnju situaciju, ’da razume potrebe Honkonžana za više demokratije, ali da mu nije jasno da su 150 godina prihvatali da im London imenuje guvernera, a sada problem je što im to dve-tri godine radi Peking‘. Time je jasno naznačeno sa kojih strana vetrovi duvaju i kada je reč i o ovim protestima“, ukazao je Denda.\nDa vetrovi duvaju konkretno iz Amerike i njenih najbližih saveznika potvrđeno je kada je u ponedeljak Stejt department izrazio ’ozbiljnu zabrinutost‘ zbog predloženih izmena zakona o ekstradiciji, ali i podržao demonstrante. Uz to, „Saut Čajna morning post“ danas piše da su još 30. maja ministri spoljnih poslova Velike Britanije i Kanade u saopštenju izrazili zabrinutost zbog mogućeg uticaja zakona na građane, kao i na „poslovno poverenje i međunarodnu reputaciju Hong Konga“.\nNeslaganje Kine i Sjedinjenih država po više pitanja, od trgovine, preko kineskog vojnog prisustva u Južnom kineskom moru, do američkih ograničenja za kineski telekomunikacijski gigant „Huavej“, sudeći po rečima Nensi Pelosi, dobilo je još jedan novi front.


Unikredit podržao četiri neprofitne organizacije u Srbiji sa 45.000 evra | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 16.07.2020 12:55 > 16.07 13:01\nUnikredit podržao četiri neprofitne organizacije u Srbiji sa 45.000 evra\nUnikredit (UniCredit) fondacija i Unikredit banka su podržale četiri neprofitne organizacije u Srbiji sa 45.000 evra, u okviru konkursa "Svako dete je jednako važno".\nInicijativu "Svako dete je jednako važno" je Unikredit fondacija pokrenula početkom godine sa ciljem da prepozna i podrži organizacije i projekte posvećene pružanju pomoći deci i unapredjenju njihovog života u zemaljama u kojima je Unikredit prisutan.\nU Srbiji su pomoć dobili Nacionalno udruženje roditelja dece obolele od raka za projekat "Roditeljska kuća" u Beogradu, Fondacija Tijana Jurić za projekat "Bezbednost svakog deteta je jednako važna", Udruženje gradjana Patrija za projekat "(P)ostani svoj" i Savez udruženja za pomoć mentalno nedovoljno razvijenim licima Srbije za projekat "Rane intervencije kao preduslov za srećno detinjstvo". Unikredit fondacija je u 12 zemalja grupe, uključujući Nemačku, Austriju, Bosnu i Hercegovinu, Bugarsku, Hrvatsku, Češku, Madjarsku, Rumuniju, Rusiju, Srbiju, Slovačku i Sloveniju, podržala 44 projekta u ukupnom iznosu od 500.000 evra.\nPredsednik Unikredit fondacije Mauricio (Mauricio) Bereta je rekao da su nagrađdjni projekti u skladu sa potrebama i okolnostima svake lokalne zajednice.\n"Koliko je za sve nas u Unikreditu ova inicijativa bila važna, govori i činjenica da je, nakon procene pristiglih prijava, doneta odluka da se ukupni fond za Srbiju poveća za dodatnih 10.000 evra. To je ujedno i potvrda da lokalne neprofitne organizacije rade izvanredne stvari kako bi unapredile život dece i na taj način pokazale da je Svako dete jednako važno", kazala je predsednica Izvršnog odbora Unikredit banke Srbija Feza Tan.\nUnikredit banka je najavila da će će na svojim društvenim mrežama predstaviti sve četiri magradjene organizacije u Srbiji i njihove projekte sa ciljem da podstakne i druge društveno odgovorne kompanije da pruže podršku u kreiranju boljih uslova života i srećnijeg detinjstva za najmladje.\nUnikredit fondacija sa sedištem u Milanu je kao odgovor na krizu prouzrokovanu korona virusom obezbedila značajne donacije širom grupe za podršku bolnicama, ali i različitim neprofitnim organizacijama, a banke članice Unikredita su na različite načine podržale lokalne zdravstvene sisteme, kao i najugroženije kategorije stanovništva.\nUnikredit Banka u Srbiji je početkom aprila donirala 50.000 evra Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje za nabavku neophodne opreme.


Francuska plaća uklanjanje silikonskih implanta – Informer\nFrancuska plaća uklanjanje silikonskih implanta\nFrancuska država platiće uklanjanje silikonskih implanta iz grudi 30.000 žena iz te zemlje, a vlasti su pozvale na dovođenje pred lice pravde odgovornih za njihovu proizvodnju.\nImplanti francuske kompanije “Poly Implant Prothese – PIP” povučeni su sa tržišta širom Evrope i Južne Amerike zbog bojazni da bi mogli da puknu i da bi silikon mogao da iscuri u tijelo.\nMeđunarodna policijska organizacija Interpol izdala je crvenu potjernicu za osnivačem francuske kompanije PIP koja proizvodi implantate za grudi, Žan Klodom Masom, objavljeno je danas na sajtu te organizacije sa sjedištem u Lionu.\nInterpol ističe da izdavanje potjernice, ipak, nije povezano sa skandalom oko implanta. Agencija navodi da je Mas na listi najtraženijih od juna zbog optužbe za vožnju pod uticajem alkohola u Kostariki.\nFrancuski ministar zdravlja Ksavije Bertran rekao je danas da oni koji su odgovorni za proizvodnju proteza moraju da “odgovaraju za svoje postupke”.\nMinistarstvo zdravlja Francuske juče je pozvalo 30.000 žena da se obrate ljekarima da im iz grudi uklone silikonske implante kompanije PIP, uz navod da se radi o “preventivnoj mjeri” koja nije hitne prirode.\nDesetine hiljada žena u Francuskoj, Velikoj Britaniji, Italiji, Španiji, Portugalu i drugim evropskim i južnoameričkim zemljama nose implante kompanije PIP. Do sada su zdravstvene vlasti preporučivale ženama s tim implantima da konsultuju svog hirurga ili ljekara kako bi obavile odgovarajuća klinička i radiološka ispitivanja i utvrdile stanje proteze.\nBrazilski fudbaler Adrijano pokazivao pištolj i ranio saputnicu\nVlasnik kafića ‘Stella Maris’ pištoljem ubio gosta


Otvorena nova preduzeća i radna mesta širom Srbije uz pomoć Evropskog Progresa\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Otvorena nova preduzeća i radna mesta širom Srbije uz pomoć Evropskog Progresa\nBy Antonela objavljeno\t 22/02/2018 Vesti\nNa završnoj svečanosti projekta Everopski PROGRES premijerka Srbije Ana Brnabić je ocenila da je partnerstvo Srbije i EU mnogo više od političkog procesa pridruživanja, već se radi o dubokoj i snažnoj saradnji u različitim oblastima. Ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović čestitala je opštinama koje su učestvovale u projektima Evropskog PROGESA koji su omogućili otvaranje 94 preduzeća i 700 radnih mesta. Šef elegacije EU u Srbiji Sem Fabrici je za mart najavio novi projekat EU PRO koji će obuhvatiti 99 opština.\nBrnabić: Najviše stranih investicija i najveća trgovinska razmena sa zemljama EU\nPremijerka Brnabić je istakla da Srbija ima najveću trgovinsku razmenu sa članicama EU, najviše robe izvozi na tržište Unije, a najveći deo stranih direktnih investicija dolazi iz zemalja EU.\nPrema njenim rečima, brojni su programi saradnje sa Evropskom investicionom bankom kroz partnerstva sa malim i srednjim preduzećima i sa firmama početnicima.\nBrnabić je rekla da je za modernizaciju i efikasnost javne uprave dobijena direktna budžetska podrška od 80 miliona evra, za prosvetu i obrazovanje dobijeno je 27 miliona evra, dok je za istraživanje, razvoj i nauku odobreno 50 miliona evra u naredne tri godine.\nPremijerka je zahvalila EU i vladi Švajcarske koji su finansirali 254 projekta Evropskog PROGRESA, ponavljajujući da je strateški cilj i priortitet Srbije članstvo u EU.\n“Srbija jeste Evropa”, rekla je Brnabić.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović čestitala je opštinama koje su učestvovale u projektima Evropskog PROGESA koji su omogućili otvaranje 94 preduzeća i 700 radnih mesta.\nDeo projekta PROGRES bile su 34 lokalne samouprave iz kategorija najnerazvijenih opština, podsetila je ona i istakla da je dobro da će Srbija imati opštine koje će biti sposobne da koriste strukturne fondove Unije.\nJoksimović je zahvalila EU koja je u projekat investirala skoro 20 miliona evra, i Švajcarskoj koja je uložila četiri miliona evra.\nFabrici: Novi projekat EU PRO će obuhvatiti 99 opština\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici rekao je da se današnji dogadaj održava samo nedelju dana pošto je objavljena Strategija proširenja za Zapadni Balkan.\n“Strategija je važna jer dolazi sa zadacima i reformama koje države kandidati moraju da ispune, ali baca svetlo i na drugi deo – poziv da se ojača evropsko angažovanje”, dodao je Fabrici, koji je za mart najavio novi projekat EU PRO koji će obuhvatiti 99 opština.\nPrema rečima Fabricija, skoro 70 odsto pravnih tekovina primenjivaće se na lokalnom niovu i zato je potrebno ojačati kapacitete opština.\n“Već sada EU je glavni ekonomski partner, najveći donator i investitor u Srbiji, podsetio je Fabrici i dodao da je zadovoljan ovim programom jer se tiče konkretnih ljudskih priča i unapređenja njihovog života na terenu.\nUnija je projekat Evropski PROGRES finansirala sa 19,6 miliona evra i on je obuhvatao 34 opštine.\nAmbasador Švajcarske Filip Ge rekao je da je uspeh ovog projekta ostvaren zahvaljujući predanosti i naporima koje su pokazale lokalne vlasti, civilno društvo, privatni biznis i sami građani.\nOn je najavio da je njegova država odvojila 100 miliona evra u narednih četiri godine za bilateralnu pomoć Srbiji, a program Evropski PROGRES biće nastavljen kroz projekat “Svis PRO” koji će se finansirati sa šest do sedam miliona evra.


Nemačka: Nema dokaza umešanosti Rusije u „slučaj Skripalj“ - Sputnjik Srbija\n23:30 09 Jul 2020\nNemačka: Nema dokaza umešanosti Rusije u „slučaj Skripalj“\n07:19 04.04.2018 (osveženo 08:52 04.04.2018) Preuzmite kraći link\nZamenik predsednika nemačke Hrišćansko-demokratske unije i lider Severne Rajne-Vestfalije, Armin Lašet, smatra da je potrebno imati najmanje jedan dokaz o umešanosti Moskve u incident u Solsberiju da bi se na solidarnost pozvala većina država NATO-a kada je u pitanju proterivanje ruskih diplomata u vezi sa „slučajem Skripalj“.\nBritanci priznali: Nismo imali dokaze za trovanje Skripalja — to su naše procene\n„Kada ubeđujete skoro sve zemlje NATO-a da pokažu solidarnost, mora da postoji bar jedan dokaz. Šta god da mislite o Rusiji, ja sam proučavao druge načine saradnje sa drugim zemljama učeći međunarodno pravo“, komentarisao je Lašet na svom nalogu na Tviteru saopštenja da britanski eksperti nisu uspeli da utvrde poreklo supstance kojom je otrovan bivši oficir GRU Sergej Skripalj.\nProšlog ponedeljka je 16 zemalja Evropske unije, kao i SAD, Kanada, Norveška i Ukrajina, odlučilo da protera ruske diplomate zbog incidenta u Solsberiju gde su 4. marta otrovani bivši pukovnik Glavne operativne uprave Rusije (GRU) Sergej Skripalj, koji je radio za britanske obaveštajne službe, i njegova ćerka Julija. Britanska strana tvrdi da je u trovanje Skripaljevih supstancom A-234 umešana Rusija, što Rusija kategorički poriče.\nU utorak je šef tajne laboratorije Ministarstva odbrane Velike Britanije izjavio u intervjuu za „Skaj njuz“ da stručnjaci nisu uspeli da utvrde poreklo supstance koju oni nazivaju „novičok“, kojom su, kako tvrdi London, otrovani Skripalj i njegova ćerka. Britansko Ministarstvo spoljnih poslova istog dana je priznalo da je zaključak o umešanosti Moskve u trovanje Skripalja delimično izveden na osnovu njihovih procena informacija.\nBritanski stručnjaci NISU uspeli da dokažu da je Skripalj otrovan gasom iz Rusije\nSutra ćemo staviti tačku na „slučaj Skripalj“\nproterivanje diplomata, slučaj Skripalj, Nemačka, Velika Britanija


Komersant: Vučić će se truditi da što više odloži formiranje nove vlade\nIzbori 2022 Autor:Beta, Komersant05. apr. 202211:59 > 12:0210 komentara\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić će se nakon predsedničkih i vanrednih parlamentranih izbora održanih 3. aprila maksimalnmo truditi da što više odloži formiranje nove vlade, piše moskovski Komersant.\nKomersant navodi da je EU uoči srpskih izbora stavila do znanja da po završetku izbornog procesa od Beograda očekuje da se priključi sankcijama, da Zapad smatra nenormalnim da Srbija ostane jedina zemlja među članicama i kandidatima EU koja ih nije uvela.\nBalkanski analitičari su ranije predviđali da će nakon izbora 3. aprila pritisak Zapada na Beograd naglo porasti i da će ovaj faktor postati odlučujući u prilagodjavanju srpske pozicije, piše dnevnik.\n"Uzimajući u obzir očekivano povećanje pritiska sa Zapada, Vučić će morati da donese veoma tešku odluku. Povezivanje sa antiruskim sankcijama za njega bi značilo pravo pogoršanje odnosa sa Moskvom i barem gubitak ruskog gasa po bagatelnoj ceni od 270 dolara za hiljadu kubnih metara, koja za Beograd važi do kraja maja. Nepridruživanje sankcijama preti da zaustavi evropske integracije Srbije i gubitak zapadnih investicija i subvencija", navodi list.\nAleksandar VučićIzbori 2022Vlada Srbije


Arhipelag je povodom Svetskog dana knjige pripremio čitav niz aktivnosti u kojima se predstavljaju i promovišu knjige, edicije i kulturne vrednosti koje zastupa ova izdavačka kuća.\nU ponedeljak 23. aprila u 14 časova, u Narodnoj biblioteci Srbije, u okviru Nacionalne manifestacije obeležavanja Svetskog dana knjige, biće predstavljena edicije 100 slovenskih romana koja je književni projekat Foruma slovenskih kultura. Ovim projektom Forum započinje intenzivnu književnu razmenu između slovenskih naroda, kao i širu međunarodnu promociju i predstavljanje slovenskih književnosti. Članice projekta su uz pomoć strukovnih i partnerskih institucija izabrale po deset romana objavljenih posle pada Berlinskog zida. Jedini kriterijum izbora bio je umetnički kvalitet.\nEdicija 100 slovenskih romana je najveći međunarodni kulturni, književni i promotivni projekat slovenske literature, pa tako i najveći projekat u koji je trenutno uključena srpska književnost.\nArhipelag je nacionalni izdavač edicije 100 slovenskih romana na srpskom jeziku i najaktivniji nacionalni izdavač ove edicije.\nO ovoj značajnoj ediciji govoriće glavni i odgovorni urednik Izdavačke kuće Arhipelag Gojko Božović i vršilac dužnosti upravnika Narodne biblioteke Srbije Dejan Ristić.\nTom prilikom Narodnoj biblioteci Srbije biće uručen komplet do sada objavljenih dela u ediciji 100 slovenskih romana.\nArhipelag će 23. aprila nagraditi nekoliko slušalaca Jutarnjeg programa RTS, kao i Radija Studio B sa nekoliko svojih izdanja.\nU čast Svetskog dana knjige Arhipelag pokreće pokreće i specijalnu akciju za članove Kluba čitalaca Arhipelag Svetski dan knjige – Pravo na knjigu.


Murinjo kod mafije,\nBarsa kod revolucije\nArsenal suočen sa totalnim krahom ako ne savlada Rozenborg, Seltik i Šahtjor "tuku se" za plasman u Kup UEFA, a Porto, PSŽ i CSKA balansiraju između raja i očaja\nDok se Hoze Murinjo bude krio od portugalske mafije, a Arsenal protiv ekipe specijalizovane da zagorčava život evropskim velikanima pokušavao da izbegne nastavak evropske agonije, Seltik i Šahtjor grabiće se za ono isto što je Partizan izborio prošle nedelje...\nDobrodošli u poslednje kolo Lige šampiona! Večeras se, utakmicama šeste runde, rešava sudbina u grupama E, F, G i H, iz kojih su u dalje takmičenje plasman već obezbedili PSV, Inter, Milan, Barselona i Čelzi.\nArsenalove "tobdžije" moraju da izbore pobedu nad nemotivisanim, ali uvek neugodnim Rozenborgom, ukoliko žele da osvoje drugu poziciju koja ih vodi u nastavak Lige šampiona. Istu poziciju priželjkuju i igrači Panatinaikosa, koji će na svom terenu dočekati PSV. Ukoliko Grci pobede Holanđane, a s druge strane Arsenal izgubi od Rozenborga, dalje ide Panatinaikos. Atinjanima remi nije dovoljan šta god da se desi u Londonu.\n- Kada stvari krenu loše, onda se moraš mnogo više da potrudiš kako bi se izvukao iz toga. Niko od nas ne može da stalno igra dobro i da uvek bude najbolji. Međutim kada igraš za Arsenal onda od tebe očekuju da pobeđuješ bez obzira na sve ostalo - rekao je napadač "tobdžija" Tijeri Anri, podsećajući da će njegov tim biti oslabljen odsustvom kapitena Patrika Vijere i brzonogog defanzivca Lorena.\nNajčistija situacija je upravo u grupi F, gde su vodeći Milan i Barselona već obezbedili plasman u osminu finala. Borbu za treću poziciju, koja vodi u Kup UEFA, vodiće Seltik i Šahtjor. Kelti moraju da pobede Milan ili da bar ostvare bolji rezultat od Šahtjora, koji dočekuje razgoropađenu Barselonu. Katalonci su bili tražili da, zbog političke krize u Ukrajini, gostuju Šahtjoru na nekom drugom mestu kugle zemaljske, ali UEFA je odbila ovaj zahtev pa će se Zvonimir Vukić i kompanija loptati sa Ronaldinjom i Etoom u svom Donjecku.\nSamo čudo može da se desi pa da Inter ne zadrži prvo mesto na tabeli. A čudo bi bilo kada bi Anderleht, koji za pet kola nije uspeo da osvoji ni jedan bod, na "San Siru" savlada crni-plave, koji su koliko u subotu isprašili Mesinu u Seriji A (5:0, tri gola Adriana za poluvreme). Ogorčena borba za drugu poziciju vodiće se između Valensije i Verdera, a odluka će pasti u međusobnom duelu. Prednost domaćeg terena ima Valensija kojoj je potrebna pobeda sa više od jednog gola, da bi pretekla Nemce zahvaljujući boljoj gol razlici, dok je Verderu dovoljan i remi.\nU ovoj grupi, prvu poziciju je rezervisao Čelzi, ali ostala tri tima konkurišu za drugu poziciju i prolaz u nastavak Lige šampiona. Posebno napeto biće u Portu gde će aktuelni šampion Evrope dočekati Čelzi, na čijoj klupi od letos sedi Hoze Murinjo, bivši trener Porta. S obzirom na gomilu neprijatnosti koje je brbljivi strateg doživeo tokom prvog meča u Londonu, kao i svakodnevnih pretnji od kojih su većina ubistvom, Hoze Murinjo je za boravak u Portu zatražio pojačano obezbeđenje, poredeći Portugaliju sa Sicilijom...\nIako je najavio da će u Porto dovesti oslabljen tim, zbog toga što želi da sačuva pojedine igrače za subotnji meč u Premijer ligi protiv Arsenala, Murinju u njegovom bivšem klubu ne veruju previše.\n- Danas igramo odlučujući meč, a poznajući Murinja onoliko dobro koliko ga ja poznajem, on nam neće ni malo olakšati posao - izjavio je napadač Porta Marsel, ističući da jedino pobeda vodi njegov klub u nastavak Lige. Naravno ukoliko PSŽ, koji ima isti broj bodova, pa čak i gol razliku, izgubi ili remizira protiv moskovskog CSKA u Parizu. Ipak to nije sve, jer realnu ambiciju za plasman u nastavak gaje i Moskovljani, i to u slučaju pobede u Parizu i ako Porto ne uspe da savlada Čelzi.


Direktor ICITAP-a posjetio Ministarstvo unutrašnjih poslova BPK-a Goražde\nImpresionirani smo rezultatima goraždanske policije!\nDirektor Međunarodnog programa pomoći u kriminalističkoj obuci (ICITAP) Džejms Tilman (James Tillman) posjetio je 13.04.2007.godine MUP BPK-a Goražde, gdje je u razgovoru sa ministrom Ramizom Drakovcem i komesarom Edibom Bičom upoznat sa sigurnosnom situacijom u ovom Kantonu, ali i problemom nedostatka opreme pripadnika policije.\n“Mi smo ranije uputili zahtjev za određenim donacijama u opremi za policiju. To je jedan duži spisak, koji sadrži radare za saobraćajnu policiju, alkometre, opremu za rad kriminalističke policije itd” – kazao je ministar Drakovac.\n“Mi smo impresionirani sa rezultatima koje policija u Goraždu postiže, uprkos nedostatku opreme i brojnim problemima. Zahvaljujući policiji ovdje, Kanton Goražde je jedno od najsigurnijih područja u BiH. Ministar je to najbolje opisao tokom sastanka kada mi je rekao da kriminalci nisu dobrodošli ovdje. Mi ćemo u saradnji sa međunarodnom zajednicom pronaći način da nabavimo tu opremu” – istaknuo je ovom prilikom Tilman.


Ukrajina se sprema za ukidanje saobraćaja s Rusijom - Sputnjik Srbija\n22:15 16.08.2018 Preuzmite kraći link\nKijev planira da traži od NATO-a da prati brodove u Azovskom moru\nOn je ranije u četvrtak izjavio da je potpisao izvesni dokument, nakon kojeg će „u Moskvu zalaziti samo medvedi“.\nOmeljan je za ukrajinski „Peti kanal“ objasnio da je njegovo ministarstvo izradilo „kompleks kontramera kao odgovor na rusku blokadu Azovskog mora“.\n„Uveren sam da će kontramere koje ćemo uskoro predložiti kabinet ministara podržati. Ministarstvo za infrastrukturu ih je već izradilo“, izjavio je ministar.\n„Smatramo da ćemo na taj način zaštititi Ukrajince koji i dalje na svoj rizik putuju u Rusiju… Ako ratujemo, tamo nema razloga da se putuje“, rekao je Omeljan.\nautobuski saobraćaj, železnički saobraćaj, saobraćaj, Vladimir Omeljan, Ukrajina


Kolesar i Janjušević kao Štefi Graf\nPošto se nisu sami javili, podatke ćemo saznati ako se umeša tužilaštvo\nBEOGRAD - Javnost je već presudila o tome da li su Zoran Janjušević, savetnik za bezbednost republičkog premijera, i Nemanja Kolesar, aktuelni direktor Agencije za sanaciju, likvidaciju i stečaj banaka, platili porez na dohodak na sumu od 689.000 evra koja im je uplaćena iz inostranstva na račune domaćih banaka.\nLogično bi bilo da onaj ko nema šta da krije u sopstvenom interesu iskoristi zakonsku klauzulu i Poreskoj upravi da pismeno ovlašćenje da obelodani podatak da je redovno platio porez državi. Milica Bisić, pomoćnik ministra finansija i ekonomije, međutim, komentarišući juče da li su Janjušević i Kolesar prijavili porez na dohodak građana na poresku osnovicu od blizu 689.000 evra, ponovila je da su ovi podaci službena tajna, kao i da je ona mogla biti prekršena u slučaju da su navedena lica dala pismenu saglasnost da se ti podaci mogu objaviti.\nNa pitanje da li bi slična afera u zapadnoevropskoj javnosti, i nakon dve nedelje od iznošenja optužbi o poreskoj utaji, ostala tajna, precizirala je "da se i tamo postupa na isti način i da se podaci o poreskoj utaji obelodanjuju samo onda kada tužilaštvo preda sudu dotični predmet".\nI stranke na proveri?\nNa pitanje da li Poreska uprava kontroliše poslovanje i drugih političkih stranaka, kao što je prethodnih dana u tri navrata proveravala dokumentaciju G 17 plus, Dejan Stojanović, zamenik direktora Poreske uprave, odgovara da ova institucija sprovodi poreski postupak prema pravnim i fizičkim licima shodno Zakonu o poreskom postupku, precizirajući da "ne može da govori o konkretnim imenima". On je dodao da u fazi utvrđivanja činjenica u poreskom postupku podaci ne mogu biti dostupni javnosti.\n- Bilo je primera da javne ličnosti budu prozvane za poresku utaju, kao što je bilo u slučaju teniserke Štefi Graf, ali su podaci izneti tek nakon što je prethodna poreska istraga, verovatno u nekom dužem periodu, dovela do konkretnih rezultata. NJihova javnost je saznala o tome tek kada se tužilaštvo saglasilo sa nalazima poreske uprave, odnosno, zvanično uputilo predmet o poreskoj utaji sudskim organima, tvrdi Bisić.\nI dok predstavnici vlasti, kao i zvaničnici Poreske uprave, već danima poručuju da niko nije kriv dok se ne dokaže suprotno, kao i da se optužba, pa i ona za poresku utaju, može zasnivati samo na precizno utvrđenim činjenicama, građani su ubeđeni da se u slučaju Kolesara i Janjuševića istina već zna, ali da niko od zvaničnika nije spreman da je obelodani, zbog čega se traži rupa u zakonu da bi njihova krivica bila marginalna.\nNaime, za razliku od Zakona o jednokratnom porezu na ekstraimovinu i ekstradohodak koji je imao retroaktivno dejstvo, Zakon o poreskom postupku koji je stupio na snagu 1. januara ove godine nema takvo dejstvo, pa je moguće i da eventualna poreska utaja Kolesara i Janjuševića ne može da se sankcioniše po strogim kaznenim i krivičnim odredbama ovog zakona. Da je to moguće najbolje ilustruje činjenica da je, i u vreme vladavine DOS-a, broj građana koji su prijavljivali porez na godišnji prihod građana veći od 680.000 dinara simboličan, pa ispada da je samo oko 3.000 ljudi u Srbiji imućno.\nPostoji izgleda i rezervna varijanta da se Kolesar i Janjušević, kao savesni građani, jave Poreskoj upravi i prijave dobrovoljno svoju imovinu do kraja oktobra, što je inače zakonska obaveza svih onih kod kojih ona prelazi vrednost od 20 miliona dinara. Reč je o imovini u zemlji i inostranstvu koja obuhvata nepokretnosti, novac na bankarskim računima, udele u firmama, jahte, brodove ... U tom slučaju, imovina bi bila legalizovana, pod uslovom da poreski obveznik nije osuđen po Zakonu o organizovanom kriminalu, a porez, prema predviđenoj stopi, bio bi plaćen na osnovu poreske prijave koja se podnosi marta sledeće godine na godišnji dohodak građana.


Sale nakon šokantog poraza: "Svaki put gledamo u pasulj..." - Sportske.net\nAnalizirao je podrobno selektor Aleksandar Đorđević utakmicu u Talinu i predočio razloge za poraz. Podvukao je i nešto što nam pravi probleme od početka kvalifikacija.\nNiko se nije nadao da će posle gostovanja u Talinu reprezentacija Srbije i dalje biti bez plasmana na Mubdobasket, ali smo usled poraza od Estonije došli u poziciju "ili-ili".\n"Orlovi" su podbacili na gostovanju Estoniji, a selektor Aleksandar Đorđević odmah je progovorio o stvarima koje su dovele do poraza.\n"Osećа se ovаj porаz, nаrаvno... Dаli smo sve od sebe, аli košаrkа je igrа аutomаtizmа, nekаdа sreće, uvek pаmeti... Mislim dа smo imаli dostа lаko izgubljenih lopti, Rаduljicа je ušаo u problem sа fаulovimа, pа je i to rаzlog što nismo imаli unutrаšnju igru. Imаli smo nekoliko brzih šutevа u četvrtoj četvrtini, koji nisu bili izgrаđeni", rekao je Đorđević, a prenosi "Blic".\nEstonci nisu imali rezultatski imperativ ali su se prikazali u lepom svetlu.\n"S druge strаne dobrа igrа Estonаcа, izuzetno su brzi, jаki, prebаcuju loptu nа čiste šuteve, nisаmo stizаli dobro nа 'klouz аut', dozvolili smo im mnogo ofаnzivnih skokovа koji su nаm nаneli štetu, pogotovo u prvom poluvremenu... Nismo dobro zаtvаrаli skok", dodaje selektor.\nNije mogao Đorđević a da ne pomene objektivnu okolnost koja od početka kvalifikacija Srbiji pravi problem.\n"Utаkmicа je bilа jаko tvrdа, dostа nečistа fizički, znаli smo dа će biti tаko. Oni su tаkvа ekipа, kаd uđu u seriju dobiju krilа, igrаju čvrsto, hrаbro, uvek u istom sаstаvu, а mi svаki put gledаmo u pаsulj ko će dа dođe, dа se povredi, dа mu ne dа klub...", rekao je Đorđević.\nSledi meč odluke u Beogradu protiv selekcije Izraela.\n"Sа Izrаelom nаs čekа nаjbitnijа utаkmicа, u prošlosti se isto desilo, odlučivаo je meč poslednjeg kolа protiv njih u Beogrаdu zа plаsmаn nа EP. Znаmo štа nаm je činiti, sigurno nаs čekа tvrdа utаkmicа. Oni se dižu kаo reprezentаcijа, imаju izuzetno kvаlitetne igrаče", kaže selektor "Orlova".\nJoš uvek se ne zna da li će Srbija u odlučujućoj utakmici biti jača za evroligaške igrače.\n"Trebа dа se smirimo, аnаlizirаmo igru nаjbolje što možemo, dа vidimo ko će dа nаm se pridruži od igrаčа koji su igrаli evroligаške mečeve... Micić se povredio protiv Fenerbаhčeа i imа otok, Jović je povređen, videćemo dа li će Lučić i Milutinov moći dа nаm se pridruže", zaključio je Aleksandar Đorđević.\nUtakmica poslednjeg kola u kvalifikacionoj Grupi L između Srbije i Izraela zakazana je za 24. februar od 16 časova.\nSrbija će se plasirati na Mundobasket ako savlada Izrael ili izgubi sa manje od 22 poena razlike, ali pod uslovom da Gruzija savlada Estoniju u Tbilisiju.


Vesti online / Vesti / Svet / Moskva: Evakuisan šoping centar zbog dojave o bombi\nRuski specijalci u pripravnosti: Svaka pretnja se shvata ozbiljno\n- Između 4.000 i 6.000 ljudi evakuisano je iz "Aviapark" šoping centra. Evakuisani su zbog dojave o bombi - saopštio je jedan zvaničnik.\nRanije, izvor iz hitnih službi Moskve saopštio je za TAS S da je šoping centar evakuisan zbog "tehničkih problema".\nTASS za sada nije mogao da potvrdi informaciju.\n"Aviapark" je evakuisan nekoliko puta u prethodnih nekoliko meseci, ali su dojave svaki put bile lažne.\nSVET Ova šala će papreno da košta grupu pijanih Poljaka\nSVET Moskva: Evakuacija iz vozova zbog dojave o eksploziji


Vesti – Страна 62 – Portalibris\nPortalibris u Delfima\nPosted on септембар 18, 2009 децембар 4, 2017 by toor\nKnjige Portalibrisa sada su vam još dostupnije! Sinoć je svečano otvorena knjižara Delfi u Studentskom kulturnom centru u kojoj ćete, u prijatnom ambijentu, moći da se uživate u knjigama i da pronađete naša izdanja. Kako smo načuli, i uverili se, u ovoj knjižari koja radi od 18. avgusta, već vlada veliko interesovanje za knjige Portalibrisa. […]\nPortalibris – član Srpskog udruženja izdavača i knjižara\nIzdavačka kuća Portalibris jedan je od članova novoosnovanog Srpskog udruženja izdavača i knjižara uz još 58 izdavačkih i knjižarskih kuća. Ideja za stvaranje ovakve institucije javila se još prošle godine na Beogradskom sajmu knjiga, i sada je sprovedena u delo. Skupština Udruženja usvojila je Statut i izabrala upravni odbor (UO) od 11 članova. Ovakav vid […]\nPosted on септембар 11, 2009 децембар 22, 2017 by toor\nPromocija „Kosingasa ” na Letnjem festivalu knjige u Aranđelovcu\nPosted on септембар 10, 2009 децембар 4, 2017 by toor\nIzdavačka kuća Portalibris ove godine učestvovala je na Letnjem festivalu knjige u Aranđelovcu koji se od 3-5 septembra održavao na gradskom trgu. U okviru kulturnih prograam promocijom se predstavio pisac Aleksandar Tešić, koji je govorio o svom romanu „Kosingas, Red zmaja”. Publiku je posebno zainteresovao govoreći o starim srpskim običajima, istoriji, mitologiji koje je proučavao […]\n„Čuvar svoje sestre” na prvom mestu „Njujork Tajms-ove” top liste\nPosted on јун 24, 2009 децембар 4, 2017 by toor\nRoman poznate spisateljice Džodi Piko „Čuvar svoje sestre” dospeo je na vodeću poziciju „Njujork tajmsove” top liste bestselera. Ovo delo koje se bavi vrlo ozbiljnim društvenim i porodičnim problemima, već duže vreme privlači pažnju čitalaca širom sveta, a sada je u središtu pažnje zbog premijere filma Nika Kasavatesa baziranog na ovoj priči. Dugoočekivano ostvarenje, u […]\nPortalibris proslavlja kraj sezone sa Teatrom 78\nPosted on јун 18, 2009 децембар 4, 2017 by toor\nTeatar 78 obeležiće kraj uspešne pozorišne sezone prigodim druženjem na koji su pozvani svi saradnici, posetioci ovog pozorišta i uopšte poštovaoci drame i kulture. Portalibris će i ovom prilikom biti tu da čestita na postignutim uspesima, poželi još bolja ostvarenja u narednoj sezoni, i najavi nastavak saradnje sa sjajnim timom pozorišta. Pozivamo sve čitaoce Portalibrisa […]\n„Kosingas” na Beogradskom vrelu\nPosted on јун 16, 2009 децембар 4, 2017 by toor\nNa festivalu stare srpske muzike Beogradsko vrelo, koji je održan 13. i 14. juna u Kolarčevoj zadužbini, gostovao je Aleksandar Tešić, autor romana „Kosingas”. Ovo delo privuklo je pažnju publike koja poštuje i voli našu tradicionalnu muziku, običaje, verovanja, pa im se dopala ideja uvođenja srpske istorije i mitologije u roman danas popularnog žanra-epske fantastike. […]\nPosted on јун 5, 2009 децембар 4, 2017 by toor\nKnjiga Danijela Estulina o klubu Bilderbrg, koja je duboko uzdrmala svetsku javnost i otkrila neke strogo čuvane tajne, dobiće i svoju filmsku verziju. Ekskluzivna prava otkupila je kompanija Halcyon na čelu sa Viktorom Kjubičekom i Derekom Andersenom, i dobila mogućnost da za potrebe filma koristi, ne samo knjigu i njena dva nastavka, već celokupni materijal […]\nPosted on јун 1, 2009 децембар 4, 2017 by toor


FSS osudio incident u Modriči: ''Pojedinci nisu dostojni ni Srbije, ni fudbala!'' - Sportske.net\nFSS osudio incident u Modriči: ''Pojedinci nisu dostojni ni Srbije, ni fudbala!''\nDan posle prekida utakmice omladinskih selekcija BiH i Srbije, stigla je i oštra reakcija iz FSS, koji je osudio nemile scene u Modriči.\nU saopštenju objavljenom na zvaničnoj stranici Saveza, ističe se da ''Fudbalski savez Srbije najoštrije osuđuje vinovnike nacionalističkog ispada na prijateljskoj utakmici između omladinskih reprezentacija Srbije i Bosne i Hercegovine''.\nU ime Saveza, svoj stav je izneo Savo Milošević, direktor svih mlađih reprezentativnih selekcija FSS, koji je poručio kako akteri ovog incidenta i dalje žive u nekim prošlim vremenima.\n''Najoštrije osuđujemo ovaj nemili događaj i šaljemo iskreno izvinjenje Fudbalskoj federaciji Bosne i Hercegovine, čitavaj fudbalskoj javnosti i mladim igračima. Fudbal mora da zbližava, to je njegova humana i sportska misija.\nUostalom, to je bila i naša osnovna ideja kada smo ugovarali dve prijateljke utakmice omladinskih selekcija Srbije i Bosne i Hercegovine. Očigledno da pojedinci još žive u nekom prošlom vremenu i mi se od takvih ograđujemo, jer nisu dostojni ni Srbije ni fudbala'', poručio je Milošević.\nSlične stavove izneo je i Miloševićev zamenik Mitar Mrkela u svojoj reakciji na ovaj nemili događaj.\n''Fudbalski savez Srbije trudi se da unapređuje i razvija dobre odnose u fudbalskom regionu. Baš zbog te činjenice, insistiramo da igramo što češće protiv naših suseda. Zato su takvi mečevi i najbrojniji, jer imaju plemenitu misiju da promovišu prijateljstvo, toleranciju i sportski duh u regionu.\nOsuđujući incident u Modriči, šaljemo izvinjenje i jasnu poruku da ćemo nastaviti da radimo u interesu zbližavanja naroda , kako na fudbalskom terenu, tako i van njega'', rekao je Mitar Mrkela.\nPodsetimo, meč u Modriči je prekinut jer je grupa ''navijača'' naše reprezentacije počela da uzvikuje zloglasne slogane poput ''Nož, žica...''.\nIpak, planirano je da se ove dve selekcije ponovo sastanu, i to već u četvrtak, 13. marta, ovog puta u Gradačcu.


Uhapšen terorista iz BiH koji je pretio Bošnjacima - Sputnjik Srbija\n19:55 27 Februar 2020\nUhapšen terorista iz BiH koji je pretio Bošnjacima\n13:30 07.03.2019 Preuzmite kraći link\nAmir Selimović, terorista Islamske države (DAEŠ), uhapšen je u oblasti sela Baguz, poslednjeg uporišta DAEŠ-a na granici Sirije i Iraka, piše „Dnevni avaz“.\nKako navodi sarajevski dnevnik, Selimović, koji je građanin BiH, bio je u grupi sa još nekoliko terorista DAEŠ-a i pokušavao je da pobegne iz opkoljenog sela.\nSelimović je poznat i po tome što je 2016. godine objavio video-poruku upućenu Bošnjacima u kojoj je zapretio da će lično zaklati svakog bosanskog muslimana koji je protiv Islamske države.\nSelimović je tada porukom preko Jutjuba iz Sirije zapretio svojim sunarodnicima i poglavaru Islamske zajednice u BiH Huseinu Kavazovicu, poručivši da mogu da crknu od muke, ali da oni znaju da ce celim svetom zavladati šerijat.\nSelimović je, kako je tada preneo „Dnevni avaz“, već godinu dana bio u Siriji, u poruci pozivao na pokajanje.\nOni koji to ne učine „radovaće se svojoj propasti u narandžastim kombinezonima“, poručio je tada Selimović.\nSelimović je pretio i novinarima u BiH, posebno Bošnjacima koji su pisali protiv DAEŠ-a.\nČim je objavljena njegova video-poruka, agencije BiH za sprovođenje zakona dobile su nalog pravosudnih struktura da otvore istragu, a ukoliko bude isporučen BiH, čeka ga suđenje, dodaje sarajevski dnevnik.


Apple digitalni ključ dostupan je sada i za Hyundai vozila | PC Press\nApple digitalni ključ dostupan je sada i za Hyundai vozila\n27. mart 2022. 25. mart 2022. Nenad Gajic\nOva funkcija je ranije bila dostupna samo na BMW automobilima.\niPhone i Apple Watch za otključavanje automobila\nOd lansiranja 2020. godine, Apple-ova funkcija digitalnog ključa za automobil bila je dostupna samo na nekolicini BMW modela. U januaru prema izveštajima Bloomberg-a, ova funkcija trebala je da se proširi i na ostale modele uključujući Hyundai vozila i modele kao što je Genesis i to „do leta“.\nSada su izgledi da će ti planovi biti realizovani daleko ranije od predviđenog roka. Prema izveštajima MacRumors-a, Apple je ažurirao svoj CarPlay kako bi naznačio da Genesis GV60 2022, G90 2022 i Kia Niro 2022 sada podržavaju ovu funkciju.\nNije jasno da li je CarKey funkcionalnost već široko dostupna na tim modelima ili je Hyundai tek sada u procesu uvođenja. Portparol kompanije Kia je rekao da će „imati više informacija o dostupnosti digitalnog ključa u narednim nedeljama“.\nDok su proizvođači automobila već neko vreme nude kontrole daljinskog zaključavanja putem pametnih telefona, CarKey se razlikuje po tome što iPhone i Apple Watch tretira kao fizički ključ.\nDa biste koristili ovu funkciju, jednostavno prinesite svoj telefon ili nosivi uređaj do kvake na vratima vašeg automobila da biste ga otključali. Takođe, neka vozila omogućavaju da ih pokrenete tako što ćete svoj uređaj postaviti blizu dugmeta za paljenje. Sa novijim iPhone uređajima koji dolaze sa Apple-ovim U1 čipom, ne morate čak ni da vadite telefon iz džepa da biste otključali automobilu.\nTagovi: apple, Digitalni ključ, Hyundai\n← Najbolji Motorola telefoni sa OLED ekranima\nActivision Blizzard se suočava sa tužbom zbog seksualnog uznemiravanja →


Migranti dolaze i odlaze, u Srbiji ih je sada 3.500\nMondo\t30.09.2018 09:13\nU Srbiji trenutno ima 3.530 migranata i izbeglica, a procenjuje se da je još 500 njih u tranzitu, odnosno van prihvatnih centara, rečeno je danas na Okruglom stolu "Primena zakona o azilu u Srbiji" u Beogradu.\nIako se beleže novi dolasci, zbog istovremenih odlazaka iz zemlje broj izbeglica i migranata se nije značajno promenio, rečeno je na toj konferenciji u okviru projekta "Pomoć na putu" organizuje Fondacija "Ana i Vlade Divac".\nJelena Šurlan iz Komesarijata za izbeglice i migracije rekla je da je novim Zakonom o azilu usvojenom u martu ove godine Komesarijat dobio šira, nova ovlašećenja i da izmene u zakonu predstavljaju dobar temelj za zaštitu kategorija ugroženih, a posebno maloletnih.\nNaglasak je na koordinaciji, rekla je Šurlanova, ističuhi da se u novom zakonu nastojalo da se premosti ono što je nedostajalo u starom zakonu.\nKako je rekla, cilj je da se podigne kapacitet institucija u Srbiji, koja se od početka migrantske krize opredelila za humanitarni pristup.\nU martu ove godine usvojen je novi zakon o azilu i privremenoj zaštiti kojom su uvedene novine u postupak traženja azila i pružanje zaštite.\nPredstavnik Delegacije EU u Srbiji Nikolas Bizel rekao je da države imaju zajednički pristup kada je u pitanju migranstka kriza i da procedure moraju svuda biti iste.\n"Morali smo da prilagodimo naš sistem kako bi bio fer i humaniji, ali i strog prema onima koji čine zloupotrebe, a zemlje su zajednički odredile obaveze u primanju migranata", rekao je Bizel, navodeći da\nEU poštuje i podržava trud Srbije da pomogne u rešavanju migrantske krize.\nMarija Tomić iz Fondacije "Ana i Vlade Divac" rekla je da se radilo dosta na unapređenju uslova smeštaja za migrante i izbeglice i na organizovanim aktivnostima.\nKako je navela, mreža od oko 20 ogranizacija zalaže se za to da im se obezbedi kako socijalna, zdravstvena tako i psihosocijalna zaštita.\nDušan Aralica iz Visokog komesarijata UN za izbeglice (UNHCR) rekao je da postoje lica koji su prisilni migranti i oni koji su neprisilno ušli u zemlju, i da i jedni i drugi imaju prava, ali ne istog nivoa.\nOno što nedostaje jeste da se obezbede mehanizmi kako bi se utvrdilo "ko je ko", pošto se to ne može znati kada neko uđu u zemlju.\nKako je rekao Aralica, u Srbiji postoji nemali broj lica koji bi zadovoljili uslove da dobiju azil, ali oni to ne žele.\n"Nemamo mogućnosti za to jer ne možete nikog naterati na nešto što neće", rekao je predstavnik UNHCR-a, ističuhi da je prisilnih migracija u svetu sve više.\nOn je rekao da je odbijanje azila, odnosno vraćanje na granicama jednako proterivanju, ali da se to ne tumači tako, jer ta lica ne traže međunarodnu zaštitu.\nU izveštajima u okviru projekata "Pomoć na putu" iz avgusta ove godine navodi se da migranti dolaze iz Grčke i Bugarske, prolaze kroz Srbiju i kreću se ka Bosni i Hrvatskoj oi dalje na zapad Evrope.\nU tom mesecu zabeležen je i najveći porast maloletnika bez pratnje od početka godine.\nPrema tom izveštaju, broj izbeglica i migranata se u avgustu povećao za oko 350 u odnosu na jul.\nVećina, tačnije 87 odsto bilo je smešteno u 18 tranzitno-prihvatnih centara, dok se ostali nalaze u Beogradu ili pograničnim područijma sa BiH, Hrvatskom i Mađarskom.


Nova metodologija pristupanja EU – Zavod za metrologiju Crne Gore\nNova metodologija pristupanja EU\nHome/Novosti, Stručno usavršavanje/Nova metodologija pristupanja EU\nPomoćnik direktorice Zavoda za metrologiju Zoran Ćetković, kao član Radne grupe 1 za Pregovaračko poglavlje 1: Sloboda kretanja robe, prisustvovao je 28. februara 2020. panel debati na temu ,,Nova metodologija u procesu pristupanja EU: prednosti i nedostaci”.\nPanelisti su bili glavni pregovarač Aleksandar Drljević, predsjednik Odbora za evropske integracije Skupštine Crne Gore Slaven Radunović, predsjednica Crnogorske panevropske unije prof. dr Gordana Đurović i izvršna direktorica NVO Centar za građansko obrazovanje Daliborka Uljarević.\nCilj organizovanja debate bio je pojašnjenje novog pristupa u politici proširenja EU.\nKolegijum komesara Evropske unije, kako su podsjetili na panelu, usvojio je početkom februara 2020. predlog nove metodologije procesa pristupanja EU, čija je svrha da se ponovo uspostavi vjerodostojna perspektiva članstva Zapadnog Balkana. Novu metodologiju, kako je naglašeno, države članice bi trebalo da odobre prije majskog Samita EU i Zapadnog Balkana u Zagrebu.\nDogađaj je bio prilika da se, kroz konstruktivnu razmjenu mišljenja, sagledaju aspekti novog pristupa Evropske komisije i ukaže na prednosti i nedostatke prihvatanja novog modela pristupanja Crne Gore, kao države kandidata za punopravno članstvo u EU.\nPanel debatu organizovao je, u okviru projekta EU4ME, Generalni sekretarijat Vlade Crne Gore.


OKK Novi Pazar: Zahtev Sportskom savezu da isključi KK “Stari Ras” iz članstva - IndeksOnline.rs\nNaslovna FEATURED OKK Novi Pazar: Zahtev Sportskom savezu da isključi KK “Stari Ras” iz...\nOKK Novi Pazar: Zahtev Sportskom savezu da isključi KK “Stari Ras” iz članstva\nNOVI PAZAR – Povodom nedavnih izbora za predsednika Raško Kosovsko – Metohijskog košarkaškog saveza, a na osnovu odluke da predstavnici KK “Stari Ras” iz Novog Pazara glasaju proviv kandidata iz svog grada, oglasio se Upravni odbor OKK “Novi Pazar”.\n“Zbog odluke predstavnika KK “Stari Ras” da tokom tokom izbora za predsednika Raško Kosovsko – Metohijskog košarkaškog saveza glasaju protiv kandidata koga je podržao Sportski savez i Novog Pazara i samim tim direktno učestvuju u tome da grad Novi Pazar ne bude sedište ovog Saveza, smatramo da nije u skladu sa principima i interesima novopazarske košarke i uopšte sporta” – navodi se u saopštenju.\nDodaju da oni koji rade protiv interesa Novog Pazara ne bi trebali da koriste usluge koje pruža lokalni Sportski savez.\n“Oni koji rade protiv interesa našeg grada i Sportskog saveza ne zaslužuju podršku u smislu korišćenja gradskih sportskih terena, kao ni finansiranje iz gradskih sredstava budzeta za sport, pravo učestvovanja na manifestacijama u organizaciji grada Novog Pazara, niti da koriste bilo kakve ostale usluge Sportskog saveza grada Novog Pazara ili bilo koje druge institucije” – dodaje se u saopštenju.\nNa kraju, iz OKK “Novi Pazar” traže da KK “Stari Ras” bude isključen iz Sportskog saveza Novi Pazar.\n“Zbog svega navedenog, naš klub će uputiti zahtev gradskom Sportskom savezu gde tražimo pokretanje postupka o isključenju KK “Stari Ras” iz članstva Sportskog saveza grada Novog Pazara” – zaključuje se u saopštenju koje potpisuje Omer Eminbegović, generalni sekretar kluba.\nPrethodni tekstNOVI PAZAR: Diler kokaina na sudu fotografisao i provocirao policijske službenike\nSledeći tekstRK NOVI PAZAR: Sraman i izdajnički potez


Kada ćemo dobiti novog premijera, ko će to biti i da li je to uopšte važno\nOno što svi znamo je da o tome ko će biti premijer neće odlučivati narodni poslanici koji će ga izabrati. Oni će samo glasati. Odluku će, naravno, doneti Aleksandar Vučić.\npisao Boban Stojanović\nUprkos tome što Republička izborna komisija još nije objavila konačne rezultate predsedničkih izbora od 2. aprila i što već dve nedelje traju građanski protesti usmereni protiv sadašnjeg premijera i okolnosti u kojima su izbori održani, evidentno je da će Aleksandar Vučić biti novi predsednik Republike Srbije, pobediviši u prvom krugu sa više od 55 odsto dobijenih glasova. Što znači da će Srbija u narednom periodu - između sada i sledeća dva i po meseca - dobiti novu Vladu i novog premijera.\nKada će se to desiti?\nAktuelnom predsedniku Tomislavu Nikoliću mandat ističe 31. maja 2017. godine i evidentno je da će on do tada biti predsednik. Mandat novom predsedniku počinje od momenta polaganja zakletve u Narodnoj skupštini. Iako nije propisan vremenski okvir u kome predsednik polaže zakletvu, za očekivati je da je Vučić položi prvih dana juna. Samim činom polaganja zakletve, njemu prestaje mandat predsednika Vlade prema članu 115. Ustava koji ne dopušta da predsednik države može obavljati drugu javnu funkciju. Od tog momenta počinje da teče rok od 30 dana u kom Narodna skupština mora da izabere novu Vladu. Prema tome, novog premijera/ku ćemo dobiti najkasnije početkom jula meseca. Osim ukoliko Vučić ne odluči „da odgovori" na jedan od zahteva protesta, pa poslanici ne izaberu novu Vladu u vremenskom okviru. Tako bi se ušlo u proceduru novih vanrednih parlamentarnih izbora, što i ne bi bilo veliko iznenađenje.\nČestim izborima finansijski iscrpljena i podeljena opozicija, u ovakvim izbornim uslovima (dominacija Vučića u medijima, zaposednut javni sektor sa vladajućim strankama, izrazita finansijska nadmoć) teško da bi mogla nešto da promeni. Vučić kao jedina osoba koja o izborima odlučuje – može da se odluči i na taj korak i još jednom na krilima svog rejtinga i svih pomenutih izbornih okolnosti – opet pobedi opoziciju i, vrlo moguće, deo opozicionih partija izbaci i iz parlamenta.\nKo će biti novi premijer/ka?\nU medijima se pojavljuju imena koja važe kao kandidati za poziciju novog. Kandidate možemo da grupišemo na: 1) lider partije koalicionog partnera; 2) ekspert; 3) funkcioner SNS-a. Ono što svi znamo je da o tome ko će biti premijer neće odlučivati narodni poslanici koji će ga izabrati. Oni će samo glasati. Odluku će, naravno, doneti Aleksandar Vučić. Siguran sam da će Vučić razmatrati tri opcije, odnosno razmišljati o tri stvari i o tome kakve posledice izbor novog premijera može da proizvede. To su:\n1. Kako će izbor novog premijera uticati na odnose u samoj Srpskoj naprednoj stranci (interni odnosi i posledice)?\n2. Kako će izbor novog premijera uticati na javnost/građane-birače/međunarodne aktere (eksterni odnosi i posledice)?\n3. Kakav odnos će Vučić imati sa novim premijerom i da li postoje opasnosti u tom odnosu po Vučića (međusobni odnosi predsednika i premijera)?\nDa bismo o šest potencijalnih kandidata/kinja razmišljali i videli ko u odnosu na ova tri pitanja ima najviše šanse da bude novi premijer, koristićemo i brojke i pokušati da izračunamo čije šanse su najveće. Koristićemo ocene od -1 do 1 kako bismo kandidate pozicionirali u odnosu na tri najvažnija pitanja i odnose i posledice koje izbor te osobe može da proizvede uz obrazloženje ocena.\nIvica Dačić, prvi potpredsednik Vlade i predsednik SPS-a\nFoto via Flickr user OSCE Parliamentary Assembly\nDačić je doveo SNS na vlast 2012. godine, podržao je Vučića kao zajedničkog kandidata na predsedničkim izborima i za sada se pokazao kao odan partner. Dačić ima veliko političko iskustvo u prethodne tri decenije. Međutim, svi znamo da u SNS smatraju da birači SPS-a nisu baš u punoj meri glasali za Vučića na predsedničkim izborima. Takođe, u SNS-u sigurno smatraju da bi mesto premijera trebalo da pripadne njima, a nikako koalicionim partnerima, što je i logično s obzirom na izborne rezultate od prošle godine. Zato Dačić dobija najveću negativnu ocenu u pogledu internih odnosa. Kada se radi o eksternim posledicama, postavljanje Dačića za premijera bi moglo da ima pozitivne rezultate po Vučića. Na taj način bi mogao njemu da „uvali" nepopularne stvari, da „dele odgovornost", ali i da kontroliše Dačićev rejting kao premijera. Dačić i Vučić imaju korektan odnos, ali imali su ga i Dačić i Tadić, pa je Ivica lako odlučio da promeni stranu. To Vučić sigurno zna i zato niska ocena za međusobne odnose.\nAna Brnabić, ministarka državne uprave i lokalne samouprave, ekspertkinja\nKao i za Ivicu Dačića, nisam siguran da bi rukovodstvo SNS-a podržalo izbor novog premijera koji nije iz SNS-a. Svakako da bi pre bili za eksperta premijera nego za nekoga od koalicionih partnera. Međutim, visoka negativna ocena za Anu Brnabić u odnosu na članstvo SNS-a ide pre svega zbog njenog seksualnog opredeljenja. Siguran sam da članstvo SNS-a gleda na to kao na izuzetno negativnu okolnost. Setimo se samo Martinovića i Maje Gojković u parlamentu. Sa druge strane, izbor Ane Brnabić bi dobio velike pohvale međunarodnih aktera i Vučić bi izrazito poentirao. Takođe, deo javnosti u Srbiji bi podržao njen izbor i Vučić to zna. U pogledu međusobnih odnosa sa Vučićem, Brnabić verovatno ne bi izlazila iz okvira koji joj se daju, ali u pogledu eksperata Vučić mora imati u vidu odnose koje je imao sa Sašom Radulovićem i Lazarom Krstićem, koji su ipak u nekom momentu odlučili da otkažu poslušnost i postanu najveći borci upravo protiv Vučića ili da se povuku iz političkog života u Srbiji. Zato niko od eksperata nema najvišu ocenu u pogledu odnosa sa Vučićem.\nDušan Vujović, ministar finansija, ekspert\nIsto kao i za prethodne kandidate, u SNS-u ne bi bili oduševljeni time što njihova partija neće dobiti poziciju premijera. Ipak, najveću ocenu u tom pogledu dobija Dušan Vujović, višu od Brnabićeve jer nema „problem" seksualne orijentacije koji članovi SNS-a sigurno vide. U pogledu eksternih odnosa, Vujović ne može mnogo da donese pozitivnog kao Brnabićeva, ali njegova usmerenost na finansije jeste delimično plus. Sa druge strane, njegova česta odsustva, (koliko je poznato, veliki deo vremena provodi u inostranstvu), usmernost isključivo na finansije i povezanost sa Svetskom bankom koja jednom delu javnosti nije najdraža – ne donose puno poena samom Vujoviću. U pogledu odnosa sa Vučićem, nešto viša ocena u odnosu na prethodnu ekspertkinju pre svega što već tri godine bez problema sarađuje sa njim.\nZorana Mihajlović, potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, potpredsednica SNS\nZorana Mihajlović jeste članica i funkcionerka SNS-a, ali ima političkog iskustva kao članica G17 Plus i bila je savetnica Miroljuba Labusa. Na „preletačeviće" se u SNS-u ne gleda tako blagonaklono, iako su svi dobrodošli. Osim toga, često smo slušali o tome da Zorana nije omiljena u SNS-u i zato, u pogledu internih odnosa, njeno postavljanje za premijerku ne bi bilo dočekano sa oduševljenjem. Stoga, negativna ocena. Eksterno, Mihajlović bi mogla da bude pozitivan izbor, ali ne sa previsokom ocenom. Ona je dugo u politici, ima afera iza sebe i često je u sukobu kako sa koalicionim partnerima, tako i sa kolegama iz partije. Kada se radi o međusobnim odnosima sa Vučićem, nisam siguran da Mihajlović na poziciji premijerke ne bi jačala svoju poziciju, pa možda i želela i da ugrozi Vučićevu apsolutnu dominaciju u stranci. Zato niža ocena od ostalih funkcionera SNS-a u ovom pogledu.\nNikola Selaković, bivši ministar pravde, član Predsedništva SNS\nKada je prošle godine formirana Vučićeva Vlada, najjači utisak je bio da u njoj nema Nikole Selakovića, osobe od velikog poverenja premijera. Već tada sam imao utisak da se Selaković sprema za neku od najvažnijih pozicija ove ili naredne godine. Pošto nije bio kandidat za predsednika, ostaje pitanje da li se sprema za poziciju premijera ili za gradonačelnika. Selaković je od osnivanja u SNS-u i nije bilo informacija o sukobima ili problemima sa članstvom i rukovodstvom partije. Naravno, biće nezadovoljnih, ali visoka ocena za njega u tom pogledu. U pitanju eksternih odnosa i javnosti, Selaković je osoba koja će sigurno dobiti najvišu ocenu od bilo koga iz SNS-a. I to iz dva razloga: osoba je sa najmanje afera od bilo kog funkcionera SNS-a i ima diplomu državnog Pravnog fakulteta, na kome je doktorand i angažovan kao asistent. U moru lažnih i smunjivih diploma i plagiranih doktorata, njegovo obrazovanje je velika prednost u odnosu na ostale funkcionere SNS-a. Prednost može da mu bude i što je poprilično mlad, a sa druge strane ima dugogodišnje političko i ministarsko iskustvo. U pogledu odnosa sa Vučićem, ne bi trebalo da je osoba koja bi izlazila iz zadatih okvira i koja bi na bilo koji način ugrožavala Vučića u partiji. Ipak, dobio je nešto manju ocenu od maksimalne, jer nju može da dobije samo jedna osoba.\nNebojša Stefanović, potpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova, potpredsednik SNS\nKao i za Nikolu Selakovića, ne verujem da bi njegov izbor imao preterano negativne posledice po odnose u samom SNS-u. Kada je u pitanju odnos sa Vučićem, sve ono što smo videli u prethodnih desetak godina govori da Stefanović mora da dobije najvišu moguću ocenu (zagrljajod pre par dana dovoljno govori). Dve okolnosti koje ubedljivo idu u prilog Stefanoviću. Međutim, pitanje kako bi njegov izbor uticao na javnost je nešto što će ga verovatno i izbaciti iz trke. Siguran sam da ni birači SNS-a koji nisu članovi ne bi podržali njegov izbor. Sa druge strane, njegov izbor bi doveo do potpune pobune građana Srbije i verujem da bi se možda pokrenuli protesti masovniji od bilo kojih do sada.\nOsim funkcionera SNS-a, teško da bi bilo ko podržao njegov izbor za premijera. Mnogobrojne afere (doktorat, Savamala, itd), kao i percepcija u javnosti kao najbližeg Vučićevog saradnika koji nema svoje „ja" su dovoljne da njegov izbor bude nedopustiv. Njegova konačna ocena se ne može percipirati samo kao prost zbir ocena u opsegu od -1 do 1. Konačna ocena ga stavlja na poziciju drugog favorita, ali činjenice govore o tome da moramo makar da mu udvostručimo negativnu ocenu u pogledu eksternih odnosa i već tada pada na -0,2 sa kojom je najgore ocenjen u ove tri kategorije.\nNikola Selaković je ubedljivo prvi kandidat za novog premijera. Da li će on to postati, zavisi samo od toga da li ga Vučić planira za gradonačelnika i koliko Vučić planira da potraje nova Vlada, odnosno da li se možda planiraju vanredni parlamentarni izbori zajedno sa gradskim? Ukoliko su odgovori na ova pitanja negativni – onda mislim da znamo ko je novi premijer.\nDa li je važno ko će biti novi premijer?\nUtisak je da je pitanje premijera važno isključivo u relacijama da znamo ko nosi tu funkciju „na papiru" i koga ćemo možda malo više gledati u medijima. Ne previše, predsednik će ostati dominantan. Poprilično sam siguran da će odluke donositi isključivo budući predsednik Vučić i da će premijer biti osoba koja isključivo sprovodi njegove odluke.\nNišta novo za Srbiju, slom institucionalnog sistema smo već imali.\nBoban Stojanović, doktorand na Fakultetu političkih nauka.\nTagged:Aleksandar VucicvestikandidatiSrbijaPredsednik vlade


FOTOGRAFIJU PREDAJTE DŽONU: Britanac naišao na poruku u boci staru 82 godine : Nadlanu.com\nFOTOGRAFIJU PREDAJTE DŽONU: Britanac naišao na poruku u boci staru 82 godine\nObjavljeno 29. feb 2020. / 10:00:49\nPoruka u boci, napisana na kartonskoj kutiji od kolača, 1938. godine, pronađena je na jednoj plaži u Velikoj Britaniji.\nPronalazač se dao u iscrpnu potragu za autorom misteriozne poruke. Najdžel Hil šetao je psa u Džersiju, na Kanalskim ostrvima kada je naišao na staru staklenu bocu.\nU njoj je pronašao rukom napisanu poruku od 5. septembra 1938. godine koja glasi: "Može li pronalazač ove poruke biti ljubazan i kontaktirati Džona Stiplforda, Avenija Findon 18, Barnet, Engleska, i predati mu ovu fotografiju."\n- Dok smo se vraćali iz šetnje, primetio sam neobičnu bocu, do polovine uronjenu u pesak i zapazio da se u njoj nalazi zamotan papir - rekao je Hil.\nPronalazač je odneo bocu kući, ali je morao da razbije jedan njen deo kako bi došao do poruke.\nHil je video natpis na kartonu "Kovli bros ltd." a pretragom na internetu, pronašao je podatak da je ta kompanija bila registrovana 1931. godine u Džersiju, što ga je uverilo u autentičnost datuma koji je na njoj napisan.\n- Sadašnji stanari nisu poznavali Stiplforda, ali su pronašli dokument iz kojeg se vidi da je Stiplford tu nekretninu kupio 1921. godine - rekao je Hil.\nHil je pokušao da otkrije i autora poruke, kao i to, šta je on radio u Džereju te godine.\n- Moguće da je poruku napisao Džon de Veldajč Stiplford, koji je nosio nadimak Džek, i živeo je od 1890. do 1980. godine. Džek je najverovatnije dolazio u Džersej na proslavu venčanja brata svoje žene, Frederika Sesila Hejtera s Mjuriel Ketlin Larabalester koja je održana u Crkvi Svetog Luke, ovde na ostrvu - objašnjava Hil.\n- Ipak, verovatnije je da je Stiplfordov sin, Džon, koji je takođe bio prisutan na venčanju i koji je tada imao 14 godina, autor ove poruke. Porodica je u Džersej najverovatnije stigla morem iz Vejmuta, na jednom od brodova koji su prevozili putnike do Kanalskih ostrva, tokom 30. godina prošlog veka - pojasnio je Hil.\nengleskakanalska ostrvaNajdžel Hilporukaporuka u bocistaklena bocavelika britanija


Vlada ZDK s bivšim braniteljima potpisala 76 ugovora za osnivanje novih firmi | zavidovici.info\nNaslovnica Vijesti Zeničko-dobojski kanton Vlada ZDK s bivšim braniteljima potpisala 76 ugovora za osnivanje novih firmi\nBraniteljima će novac biti dodijeljen u okviru programa “Prvi biznis” i “Biznis plus” Vlade ZDK za 2020. godinu, koji kantonalna vlada realizira već nekoliko godina i u sklopu kojeg se podstiče samozapošljavanje, proširenje djelatnosti te zapošljavanje u te firme nezaposlenih sa evidencije nezaposlenih ZDK-a.\n– Danas smo u prilici da potpišemo 76 ugovora za osnivanje novih firme i 15 ugovora za zapošljavanje dodatnih radnika za novoosnovane firme, koje su osnovane u prethodnim godinama. Danas je u ZDK svečanost iz razloga što u ovoj teškoj situaciji, u vremenu pandemije koronavirusa kada se privreda suočava sa velikim problemima, imamo priliku da otvaramo nove firme i kao Vlada ZDK dajemo i pružamo podršku takvim firmama – kazao je premijer ZDK Mirza Ganić.\nIstakao je kako i ovim poticajima svjedoče da se “bore za svako radnog mjesto i za zdravlje svakog čovjeka”, jer će sa 8.000 KM subvencionirati novoosnovane firme, a do 5.000 KM dobit će firme koje su zaposlile jednog ili više radnika sa evidencije nezaposlenih u ZDK-u.\n– Ono što smo mi vidjeli kroz projekte koji su aplicirali, zaista se radi o firmama koje imaju budućnost, jer se radi o malim biznisima koji su zasnovani na jednoj porodičnoj “ekipi”. Siguran sam da ćemo i u 2021. godini većinu ovih firmi potaknuti za nova zapošljavanja, jer su bazirane na zdravoj osnovi – istakao je Ganić.\nGanić je najavio da, ako takva podrška bude potrebna i ovim kompanijama, “neće biti problem da Vlada ZDK donese novu odluku i ta sredstva ubrizga odmah”.\n– Vi ste, uprkos svemu, dokaz da može doći jedna grupa ljudi koja može nositi teret BiH. Mi smo, zajedno s vama, odnosno vi zajedno s nama, otvorili 76 novih firmi na području ZDK-a i ja vam od srca čestitam. Zaista pokazujete hrabrost koju ste pokazali u odbrani BiH – poručio je braniteljima resorni ministar Fahrudin Čolaković.\nPrethodni članakBesplatno povrće za one koji su ostali bez posla\nNaredni članakZbog zabrane posjeta penjao se na bolnički prozor kako bi pazio majku


DO 36 PUTA NEDELJNO: Er Srbija povećava broj letova do Tivta u letnjoj sezoni | Ekspres.net\nDO 36 PUTA NEDELJNO: Er Srbija povećava broj letova do Tivta u letnjoj sezoni\nZbog izuzetno velikog interesovanja putnika, Er Srbija povećava broj nedeljnih letova između Beograda i Tivta u periodu od polovine juna do polovine septembra. Tokom špica sezone, nacionalni avio-prevoznik će između srpske prestonice i popularnog turističkog odredišta na crnogorskom primorju leteti i do 36 puta nedeljno, u poređenju sa 23 nedeljna leta koliko je prosečno obavljao tokom istog perioda prošle godine.\n“Pojačanim intenzitetom letova ka Tivtu odgovaramo na povećanu tražnju i potrebe naših putnika. Tivat je popularna destinacija kako za turiste iz Srbije, tako i za putnike iz drugih zemalja, jer im omogućava brzu i jednostavnu opciju putovanja preko našeg matičnog aerodroma u Beogradu”, izjavio je Boško Rupić, viši menadžer agentske i korporativne prodaje u Er Srbiji.\nTags aerodromEr SrbijaletoviTivat\nER Srbija uvodi dodatne letove za Tivat REKORDNI REZULTATI ER SRBIJE: Prevezeno 13,37 odsto više putnika nego prošlog oktobra Kako će se leteti iz Beograda? Aerodrom Nikola Tesla predstavio mere Posle šest godina avion Er Fransa sleteo na beogradski aerodrom